# Europos Sąjungos C 53/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 53 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. vasario 26d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 53

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. vasario 26d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 72-oji plenarinė sesija, 2007 m. lapkričio 28-29 d. |
| 2008/C 053/01 | Regionų komiteto nuomonė — Žalioji knyga dėl palydovinės navigacijos taikmenų | 1 |
| 2008/C 053/02 | Regionų komiteto nuomonė — Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita | 6 |
| 2008/C 053/03 | Regionų komiteto nuomonė — 2007-2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija | 16 |
| 2008/C 053/04 | Regionų komiteto nuomonė — Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje: galimi ES veiksmai | 21 |
| 2008/C 053/05 | Regionų komiteto nuomonė — Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkė | 25 |
| 2008/C 053/06 | Regionų komiteto nuomonė — Švietimo ir didesnio informuotumo svarba skatinant tvarų vystymąsi | 29 |
| 2008/C 053/07 | Regionų komiteto nuomonė — Orus senėjimas informacinėje visuomenėje | 40 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

72-oji plenarinė sesija, 2007 m. lapkričio 28-29 d.

2008/C 053/01

Regionų komiteto nuomonė — Žalioji knyga dėl palydovinės navigacijos taikmenų

1

2008/C 053/02

Regionų komiteto nuomonė — Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita

6

2008/C 053/03

Regionų komiteto nuomonė — 2007-2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija

16

2008/C 053/04

Regionų komiteto nuomonė — Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje: galimi ES veiksmai

21

2008/C 053/05

Regionų komiteto nuomonė — Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkė

25

2008/C 053/06

Regionų komiteto nuomonė — Švietimo ir didesnio informuotumo svarba skatinant tvarų vystymąsi

29

2008/C 053/07

Regionų komiteto nuomonė — Orus senėjimas informacinėje visuomenėje

40

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

72-oji plenarinė sesija, 2007 m. lapkričio 28-29 d.

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/1

---

Regionų komiteto nuomonė — Žalioji knyga dėl palydovinės navigacijos taikmenų

(2008/C 53/01)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad Europos palydovinės navigacijos sistema yra būtina, kadangi šis projektas strategiškai svarbus ekonomikos vystymui, visuomenei ir saugumui; |
| --- | --- |

—

mano, kad Europos palydovinės navigacijos sistema yra būtina, kadangi šis projektas strategiškai svarbus ekonomikos vystymui, visuomenei ir saugumui;

| — | įsitikinęs, jog Galileo navigacijos sistema labai padės įgyvendinti atnaujintos Lisabonos strategijos augimo ir užimtumo tikslus ir taip prisidės prie didesnės teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

—

įsitikinęs, jog Galileo navigacijos sistema labai padės įgyvendinti atnaujintos Lisabonos strategijos augimo ir užimtumo tikslus ir taip prisidės prie didesnės teritorinės sanglaudos;

| — | mano, kad Galileo padės pagerinti visų transporto rūšių valdymą regionuose ir miestuose. Bus galima tiksliau prognozuoti ir valdyti potvynius ir kitokio pobūdžio krizes, koordinuoti pagalbos operacijas ir stebėti aplinkos pokyčius. Kartu su žemės ir požeminių tinklų kartografija Galileo sistema palengvins teritorijų ir statybų projektų planavimą ir valdymą, labai pagerindama neįgaliųjų judumą ir pan. Europos palydovinės navigacijos sistema bus stimulas tęsti inovacijas; |
| --- | --- |

—

mano, kad Galileo padės pagerinti visų transporto rūšių valdymą regionuose ir miestuose. Bus galima tiksliau prognozuoti ir valdyti potvynius ir kitokio pobūdžio krizes, koordinuoti pagalbos operacijas ir stebėti aplinkos pokyčius. Kartu su žemės ir požeminių tinklų kartografija Galileo sistema palengvins teritorijų ir statybų projektų planavimą ir valdymą, labai pagerindama neįgaliųjų judumą ir pan. Europos palydovinės navigacijos sistema bus stimulas tęsti inovacijas;

| — | pabrėžia, kad Galileo turi potencialą, būtiną, kad ši technologija taptų tikru „inkubatoriumi“, padėsiančiu įvykdyti Lisabonos strategijos tikslus; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad Galileo turi potencialą, būtiną, kad ši technologija taptų tikru „inkubatoriumi“, padėsiančiu įvykdyti Lisabonos strategijos tikslus;

| — | mano, kad būtų labai naudinga įsteigti Europos agentūrą, įgaliotą kurti taikmenis ir propaguoti Galileo projektą. Agentūrai būtų skirta finansinė priemonė (rizikos kapitalas), kuri leistų jai remti taikmenis kuriančias MVĮ; |
| --- | --- |

—

mano, kad būtų labai naudinga įsteigti Europos agentūrą, įgaliotą kurti taikmenis ir propaguoti Galileo projektą. Agentūrai būtų skirta finansinė priemonė (rizikos kapitalas), kuri leistų jai remti taikmenis kuriančias MVĮ;

| — | reikia sukurti sklaidos skatinimo ir mokymo sistemą visos Europos mastu, kadangi tik koordinuojant galima gauti norimą rezultatą; |
| --- | --- |

—

reikia sukurti sklaidos skatinimo ir mokymo sistemą visos Europos mastu, kadangi tik koordinuojant galima gauti norimą rezultatą;

| — | yra pasirengęs imtis Europos Komisijos, įvairių su Galileo programa susijusių įstaigų vietos ir regionų valdžios institucijų tarpininko ir koordinatoriaus vaidmens. |
| --- | --- |

—

yra pasirengęs imtis Europos Komisijos, įvairių su Galileo programa susijusių įstaigų vietos ir regionų valdžios institucijų tarpininko ir koordinatoriaus vaidmens.

| Pranešėjas | : | Petr OSVALD (CZ/ESP), Plzen miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Petr OSVALD (CZ/ESP), Plzen miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Žalioji knyga dėl palydovinės navigacijos taikmenų

COM(2006) 769 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Pagrindinės pastabos

| 1. | visų mūsų sprendimų kokybė priklauso nuo mūsų gebėjimo tiksliai nustatyti savo vietą erdvėje ir laike; |
| --- | --- |

1.

visų mūsų sprendimų kokybė priklauso nuo mūsų gebėjimo tiksliai nustatyti savo vietą erdvėje ir laike;

| 2. | mano, kad Europos palydovinės navigacijos sistema yra būtina, kadangi šis projektas strategiškai svarbus ekonomikos vystymui, visuomenei ir saugumui. Navigacijos sistemos netrukus taps mūsų kasdienio gyvenimo dalimi, kaip mobiliojo ryšio telefonas arba internetas. Nors šiuo metu ši technologija kartu su papildomomis sistemomis (žemėlapiais ir t. t.) labiausiai naudojama transporto srityje, ji smarkiai pakeis ir kitas veiklos sritis, pradedant teritorijų planavimu ir baigiant žemės ūkiu, įskaitant aplinkosaugą, krizių valdymą bei statybą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Europos palydovinės navigacijos sistema yra būtina, kadangi šis projektas strategiškai svarbus ekonomikos vystymui, visuomenei ir saugumui. Navigacijos sistemos netrukus taps mūsų kasdienio gyvenimo dalimi, kaip mobiliojo ryšio telefonas arba internetas. Nors šiuo metu ši technologija kartu su papildomomis sistemomis (žemėlapiais ir t. t.) labiausiai naudojama transporto srityje, ji smarkiai pakeis ir kitas veiklos sritis, pradedant teritorijų planavimu ir baigiant žemės ūkiu, įskaitant aplinkosaugą, krizių valdymą bei statybą;

| 3. | mano, kad Europos regionams strategiškai, bet taip pat politiškai ir ekonomiškai nenaudinga priklausyti nuo kitos valstybės sukurtos karinės sistemos (Jungtinių Amerikos Valstijų GPS, Rusijos Glonass, Kinijos Compass/Beidou); |
| --- | --- |

3.

mano, kad Europos regionams strategiškai, bet taip pat politiškai ir ekonomiškai nenaudinga priklausyti nuo kitos valstybės sukurtos karinės sistemos (Jungtinių Amerikos Valstijų GPS, Rusijos Glonass, Kinijos Compass/Beidou);

| 4. | įsitikinęs, jog Galileo navigacijos sistema labai padės įgyvendinti atnaujintos Lisabonos strategijos augimo ir užimtumo tikslus ir taip prisidės prie didesnės teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

4.

įsitikinęs, jog Galileo navigacijos sistema labai padės įgyvendinti atnaujintos Lisabonos strategijos augimo ir užimtumo tikslus ir taip prisidės prie didesnės teritorinės sanglaudos;

| 5. | tikisi, jog Galileo taps nauja Europos regionų vystymo ir konkurencingumo didinimo varomąja jėga. Regionuose ir miestuose sistema gali padėti pagerinti visų transporto rūšių valdymą. Ji leis tiksliau prognozuoti ir valdyti potvynius ir kitokio pobūdžio krizes, vykdyti gelbėjimo operacijas ir stebėti aplinkos pokyčius. Kartu su žemės ir požeminių tinklų kartografija Galileo sistema palengvins teritorijų ir statybų projektų planavimą ir valdymą, labai pagerindama neįgaliųjų judumą ir pan. Europos palydovinės navigacijos sistemos įgyvendinimas suteiks impulsą toliau diegti naujoves; |
| --- | --- |

5.

tikisi, jog Galileo taps nauja Europos regionų vystymo ir konkurencingumo didinimo varomąja jėga. Regionuose ir miestuose sistema gali padėti pagerinti visų transporto rūšių valdymą. Ji leis tiksliau prognozuoti ir valdyti potvynius ir kitokio pobūdžio krizes, vykdyti gelbėjimo operacijas ir stebėti aplinkos pokyčius. Kartu su žemės ir požeminių tinklų kartografija Galileo sistema palengvins teritorijų ir statybų projektų planavimą ir valdymą, labai pagerindama neįgaliųjų judumą ir pan. Europos palydovinės navigacijos sistemos įgyvendinimas suteiks impulsą toliau diegti naujoves;

Galileo svarba Regionų komitetui

| 6. | suvokia, kad Galileo programa yra būtinas žingsnis, kurį Europos regionai turi žengti, eidami vystymosi keliu. Šios iniciatyvos tikslai atitinka pagrindinius Regionų komiteto prioritetus. Galileo sistema leidžia, pavyzdžiui, padidinti visų transporto rūšių saugumą ir sumažinti perkrovas, užtikrinti geresnį aplinkos ir jos pokyčių stebėjimą, pagerinti krizių prevenciją, geriau koordinuoti krizių valdymą bei tiksliau, greičiau ir veiksmingiau veikti. Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema (GNSS) pagerins teritorijų planavimą bei statybų projektų rengimą, įgyvendinimą ir stebėjimą. Ji padidins neįgaliųjų judumą ir sumažins energijos tinklų gedimo rodiklius. Jei Galileo programos rengimui ir veikimui bus skirtas būtinas dėmesys, koordinavimas ir pastangos, šis projektas suteiks postūmį naujai inovacijų, mokslinių tyrimų, vystymo ir novatoriškų technologijų taikymo bangai tiek pramonėje, tiek kasdieniame gyvenime. Galileo taip pat taps galinga priemone, galinčia sustiprinti kiekvieno Europos regiono ir visos Europos Sąjungos konkurencingumą; |
| --- | --- |

6.

suvokia, kad Galileo programa yra būtinas žingsnis, kurį Europos regionai turi žengti, eidami vystymosi keliu. Šios iniciatyvos tikslai atitinka pagrindinius Regionų komiteto prioritetus. Galileo sistema leidžia, pavyzdžiui, padidinti visų transporto rūšių saugumą ir sumažinti perkrovas, užtikrinti geresnį aplinkos ir jos pokyčių stebėjimą, pagerinti krizių prevenciją, geriau koordinuoti krizių valdymą bei tiksliau, greičiau ir veiksmingiau veikti. Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema (GNSS) pagerins teritorijų planavimą bei statybų projektų rengimą, įgyvendinimą ir stebėjimą. Ji padidins neįgaliųjų judumą ir sumažins energijos tinklų gedimo rodiklius. Jei Galileo programos rengimui ir veikimui bus skirtas būtinas dėmesys, koordinavimas ir pastangos, šis projektas suteiks postūmį naujai inovacijų, mokslinių tyrimų, vystymo ir novatoriškų technologijų taikymo bangai tiek pramonėje, tiek kasdieniame gyvenime. Galileo taip pat taps galinga priemone, galinčia sustiprinti kiekvieno Europos regiono ir visos Europos Sąjungos konkurencingumą;

| 7. | pabrėžia, kad Galileo turi potencialą, būtiną, kad ši technologija taptų tikru „inkubatoriumi“, padėsiančiu įvykdyti Lisabonos strategijos tikslus. Todėl reikia, kad visos valstybės narės ir visi Europos regionai aktyviai dalyvautų šiame projekte. Jo sėkmė priklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo ir susidomėjimo. Regionuose Galileo sukurs daugybę naujų galimybių, patrauklių vietos ir regionų lygmens subjektams, pvz., MVĮ. Be to, ši technologija leis sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų, įmonių, mokslo institutų ir piliečių partnerystės ryšius regionuose. Jeigu Galileo projektas bus darniai įgyvendinamas visais aspektais ne tik senosiose, bet ir naujosiose valstybėse narėse, kurias reikėtų daug rimčiau į jį įtraukti, projektas taps viena svarbiausių priemonių Europos Sąjungos teritorinei sanglaudai stiprinti; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Galileo turi potencialą, būtiną, kad ši technologija taptų tikru „inkubatoriumi“, padėsiančiu įvykdyti Lisabonos strategijos tikslus. Todėl reikia, kad visos valstybės narės ir visi Europos regionai aktyviai dalyvautų šiame projekte. Jo sėkmė priklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo ir susidomėjimo. Regionuose Galileo sukurs daugybę naujų galimybių, patrauklių vietos ir regionų lygmens subjektams, pvz., MVĮ. Be to, ši technologija leis sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų, įmonių, mokslo institutų ir piliečių partnerystės ryšius regionuose. Jeigu Galileo projektas bus darniai įgyvendinamas visais aspektais ne tik senosiose, bet ir naujosiose valstybėse narėse, kurias reikėtų daug rimčiau į jį įtraukti, projektas taps viena svarbiausių priemonių Europos Sąjungos teritorinei sanglaudai stiprinti;

| 8. | pabrėžia, kad Galileo projekto teikiamos pagrindinės paslaugos masinėje rinkoje bus nemokamos, o didesnį patikimumą ir tikslumą užtikrinančios paslaugos — mokamos. Siekiant sustiprinti teritorinę sanglaudą reikia užtikrinti, kad mažiau išsivystę Europos regionai nebūtų diskriminuojami šiuo atžvilgiu ir būtų aktyviai įtraukiami į šį procesą nuo pat pradžių. Pavyzdžiui, tokiems regionams reikia užtikrinti galimybę naudotis šia sistema ir jos taikmenimis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Galileo projekto teikiamos pagrindinės paslaugos masinėje rinkoje bus nemokamos, o didesnį patikimumą ir tikslumą užtikrinančios paslaugos — mokamos. Siekiant sustiprinti teritorinę sanglaudą reikia užtikrinti, kad mažiau išsivystę Europos regionai nebūtų diskriminuojami šiuo atžvilgiu ir būtų aktyviai įtraukiami į šį procesą nuo pat pradžių. Pavyzdžiui, tokiems regionams reikia užtikrinti galimybę naudotis šia sistema ir jos taikmenimis;

Atsakymai į žaliojoje knygoje pateikiamus klausimus

1 klausimas. Priemonės, kurių turėtų būti imamasi siekiant pagreitinti GNSS taikmenų pateikimą į rinką; teisinės sistemos tinkamumas ir būtinybė ją plėtoti; valstybės institucijų vaidmuo:

| 9. | transporto sektoriuje reikia pakeisti daugelį Bendrijos nustatytų techninių reikalavimų, kad jie atitiktų Galileo sistemos standartus, t. y., kad jie neprieštarautų vieni kitiems. Tik tokiu būdu bus įmanoma užtikrinti būtiną įvairių sistemų arba taikmenų sąveikos lygį. Vienas veiksnių, būtinų tikslių navigacijos sistemų srities taikmenų pateikimui į rinką pagreitinti, būtų itin tikslus jų suderinamumo su Galileo sistema sertifikavimas laikantis iš dalies pakeistų Bendrijos techninių standartų bei antžeminių įrenginių ir kitų saugumo priemonių, naudojančių palydovinės navigacijos technologijas, pagrindinių techninių reikalavimų nustatymas. Apskritai, sertifikavimo proceso metu reikės įrodyti, jog užtikrintas tam tikrų įrenginių saugumas. Sertifikavimą atliks specializuota ir tokio pobūdžio veiklą įgaliota vykdyti įstaiga (atskiriant Europos ir nacionalinį lygmenį). Taip pat reikės nuspręsti, kokių kitų sistemų arba taikmenų suderinamumas su įvairiomis Galileo sistemos sudėtinėmis dalimis (ypač EGNOS sistema) bus sertifikuojamas; |
| --- | --- |

9.

transporto sektoriuje reikia pakeisti daugelį Bendrijos nustatytų techninių reikalavimų, kad jie atitiktų Galileo sistemos standartus, t. y., kad jie neprieštarautų vieni kitiems. Tik tokiu būdu bus įmanoma užtikrinti būtiną įvairių sistemų arba taikmenų sąveikos lygį. Vienas veiksnių, būtinų tikslių navigacijos sistemų srities taikmenų pateikimui į rinką pagreitinti, būtų itin tikslus jų suderinamumo su Galileo sistema sertifikavimas laikantis iš dalies pakeistų Bendrijos techninių standartų bei antžeminių įrenginių ir kitų saugumo priemonių, naudojančių palydovinės navigacijos technologijas, pagrindinių techninių reikalavimų nustatymas. Apskritai, sertifikavimo proceso metu reikės įrodyti, jog užtikrintas tam tikrų įrenginių saugumas. Sertifikavimą atliks specializuota ir tokio pobūdžio veiklą įgaliota vykdyti įstaiga (atskiriant Europos ir nacionalinį lygmenį). Taip pat reikės nuspręsti, kokių kitų sistemų arba taikmenų suderinamumas su įvairiomis Galileo sistemos sudėtinėmis dalimis (ypač EGNOS sistema) bus sertifikuojamas;

| 10. | naujos technologijos kelia ir naujų pavojų. Todėl būtina toliau dirbti, pavyzdžiui, užkertant kelią tyčiniams išpuoliams ir ginantis nuo jų, ir nuodugniai ištirti atsakomybės (viešosios ir privačios) klausimą; |
| --- | --- |

10.

naujos technologijos kelia ir naujų pavojų. Todėl būtina toliau dirbti, pavyzdžiui, užkertant kelią tyčiniams išpuoliams ir ginantis nuo jų, ir nuodugniai ištirti atsakomybės (viešosios ir privačios) klausimą;

| 11. | geodezijos, energetikos, vandens, telekomunikacijų ir kt. sektoriuose reikia užtikrinti sertifikavimą ir kartografinės medžiagos atnaujinimą sujungiant įvairių įstaigų prieigą prie duomenų. Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) projektas gerokai palengvins vietos ir regionų institucijų prieigą prie duomenų ir jų suderinimą. Tačiau būtina paaiškinti GMES iniciatyvos ir INSPIRE direktyvos (Direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą) santykį bei patikslinti, kaip ir kokiomis sąlygomis privatūs asmenys galės susipažinti su valstybės institucijų turimais duomenimis (pavyzdžiui, intelektinė nuosavybė, naudojimo apribojimai ir sąlygos). Vietos ir regionų lygiu taip pat būtų galima pasinaudoti GMES — šiuo atveju reikia atsižvelgti į šios iniciatyvos vystymą ir taikymą. Ypač būtina taikyti tinkamas finansines priemones ir sumažinti papildomą finansinę naštą, tenkančią miestams, regionams bei savivaldybėms, susijusią su būtinu turimų duomenų bazių pritaikymu, pavyzdžiui, prireikus derinti duomenis, keisti duomenų sąsajas. Tuo siekiama užtikrinti, kad išlaidų našta tektų ne vien vietoms ir regionams, kur dažniausiai yra šie duomenys. Be to, reikia atsižvelgti į apsaugos aspektus ir duomenų apsaugos reikalavimus — kartais šie duomenys būna labai išsamūs; |
| --- | --- |

11.

geodezijos, energetikos, vandens, telekomunikacijų ir kt. sektoriuose reikia užtikrinti sertifikavimą ir kartografinės medžiagos atnaujinimą sujungiant įvairių įstaigų prieigą prie duomenų. Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) projektas gerokai palengvins vietos ir regionų institucijų prieigą prie duomenų ir jų suderinimą. Tačiau būtina paaiškinti GMES iniciatyvos ir INSPIRE direktyvos (Direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą) santykį bei patikslinti, kaip ir kokiomis sąlygomis privatūs asmenys galės susipažinti su valstybės institucijų turimais duomenimis (pavyzdžiui, intelektinė nuosavybė, naudojimo apribojimai ir sąlygos). Vietos ir regionų lygiu taip pat būtų galima pasinaudoti GMES — šiuo atveju reikia atsižvelgti į šios iniciatyvos vystymą ir taikymą. Ypač būtina taikyti tinkamas finansines priemones ir sumažinti papildomą finansinę naštą, tenkančią miestams, regionams bei savivaldybėms, susijusią su būtinu turimų duomenų bazių pritaikymu, pavyzdžiui, prireikus derinti duomenis, keisti duomenų sąsajas. Tuo siekiama užtikrinti, kad išlaidų našta tektų ne vien vietoms ir regionams, kur dažniausiai yra šie duomenys. Be to, reikia atsižvelgti į apsaugos aspektus ir duomenų apsaugos reikalavimus — kartais šie duomenys būna labai išsamūs;

| 12. | be to, reikėtų pradėti rengti įperkamus taikmenis neįgaliųjų judumui padidinti. |
| --- | --- |

12.

be to, reikėtų pradėti rengti įperkamus taikmenis neįgaliųjų judumui padidinti.

2 klausimas. Esamos teisinės sistemos, reglamentuojančios privatumo klausimus, GNSS grindžiamų paslaugų atžvilgiu ir būtinybė imtis papildomų priemonių konkretiems privatumo klausimams reglamentuoti:

| 13. | dėl naujų technologijų dar labiau padidėja poreikis rimčiau ir nuodugniau išnagrinėti privatumo apsaugos klausimą, ypač kalbant apie apsaugai nuo neteisėtos veiklos arba krizių valdymui skirtus taikmenis. Reikia skirti ypatingą dėmesį prevencijai ir būtinybei užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui surinkta informacija ir duomenimis; |
| --- | --- |

13.

dėl naujų technologijų dar labiau padidėja poreikis rimčiau ir nuodugniau išnagrinėti privatumo apsaugos klausimą, ypač kalbant apie apsaugai nuo neteisėtos veiklos arba krizių valdymui skirtus taikmenis. Reikia skirti ypatingą dėmesį prevencijai ir būtinybei užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui surinkta informacija ir duomenimis;

| 14. | taip pat reikia nustatyti ribą tarp galimo kiekvieno taikmens naudojimo komerciniais tikslais ir piliečių privatumo apsaugos (prekės, klientų, darbuotojų stebėjimas, t. t.). Taikmenims reikia taikyti ypatingą sertifikavimo procedūrą, skirtą privatumui apsaugoti, ir imtis priemonių, užkirsiančių kelią piktnaudžiavimui surinktais duomenimis. Didžioji informacijos, galinčios pažeisti piliečių privatumą, dalis yra šalutinis produktas, sukuriamas paties taikmens naudotojo žinia. Todėl reikia išsiaiškinti, ar yra įmanoma, kad taikmenys turės tokį pavojingą šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

14.

taip pat reikia nustatyti ribą tarp galimo kiekvieno taikmens naudojimo komerciniais tikslais ir piliečių privatumo apsaugos (prekės, klientų, darbuotojų stebėjimas, t. t.). Taikmenims reikia taikyti ypatingą sertifikavimo procedūrą, skirtą privatumui apsaugoti, ir imtis priemonių, užkirsiančių kelią piktnaudžiavimui surinktais duomenimis. Didžioji informacijos, galinčios pažeisti piliečių privatumą, dalis yra šalutinis produktas, sukuriamas paties taikmens naudotojo žinia. Todėl reikia išsiaiškinti, ar yra įmanoma, kad taikmenys turės tokį pavojingą šalutinį poveikį.

3 klausimas. Ar bendros mokslinių tyrimų pastangos Europoje atitinka bendrą tikslą — suteikti Europai kompetenciją šiuolaikinių technologijų srityje, dėti daugiau pastangų mokslinių tyrimų srityje ir kuo geriau pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais:

| 15. | būtina apibrėžti bendrus prioritetus ir interesus bei sujungti mokslinių tyrimų, vystymo ir mokslinės veiklos rėmimo pastangas, ypač kalbant apie jų finansavimą. Naujai strategijai parengti būtų teisinga ištirti jau užbaigtuose Bendros įmonės Galileo (GJU), Europos kosmoso agentūros (ESA) arba ES pagrindų programų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektuose suformuluotas rekomendacijas. Šioje naujoje strategijoje turės būti atsižvelgiama ir į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį — šios institucijos pačios gali rasti daug taikmenų palydovinės navigacijos sistemoms ir ypač paskatinti domėjimąsi moksliniais tyrimais ir šios srities vystimųsi regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

būtina apibrėžti bendrus prioritetus ir interesus bei sujungti mokslinių tyrimų, vystymo ir mokslinės veiklos rėmimo pastangas, ypač kalbant apie jų finansavimą. Naujai strategijai parengti būtų teisinga ištirti jau užbaigtuose Bendros įmonės Galileo (GJU), Europos kosmoso agentūros (ESA) arba ES pagrindų programų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektuose suformuluotas rekomendacijas. Šioje naujoje strategijoje turės būti atsižvelgiama ir į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį — šios institucijos pačios gali rasti daug taikmenų palydovinės navigacijos sistemoms ir ypač paskatinti domėjimąsi moksliniais tyrimais ir šios srities vystimųsi regionų lygmeniu;

| 16. | vietos ir regionų valdžios institucijos, nustatydamos naujus taikmenis vietos ir regionų lygiu, galėtų nustatyti bendradarbiavimo su universitetais būdus ir vykdyti bendrus mokslinius tyrimus, taip sukurdamos vertingą sąveiką, kuri pagerintų mokslinius tyrimus tiesiogiai stebint žemę; |
| --- | --- |

16.

vietos ir regionų valdžios institucijos, nustatydamos naujus taikmenis vietos ir regionų lygiu, galėtų nustatyti bendradarbiavimo su universitetais būdus ir vykdyti bendrus mokslinius tyrimus, taip sukurdamos vertingą sąveiką, kuri pagerintų mokslinius tyrimus tiesiogiai stebint žemę;

| 17. | galutiniai vartotojai turi dėti daugiau pastangų kuriant naujus taikmenis. Pastangos remti taikmenų kūrimą neturėtų būti vienašališkos — tai ne vien technologijų sektoriaus įmonių uždavinys. Reikėtų įtraukti ir būsimus produktų vartotojus, kad sektoriaus įmonės galėtų pasiūlyti jiems specialiai pritaikytus taikmenis. Dažnai daug geriau žinoti, kam skirtas tam tikras taikmuo dar jo kūrimo metu, kad jis būtų tikslingai kuriamas iš pat pradžių, o ne pritaikomas vėliau. Be to, reikia skatinti esamų ir jau veikiančių sistemų funkcinį suderinamumą. |
| --- | --- |

17.

galutiniai vartotojai turi dėti daugiau pastangų kuriant naujus taikmenis. Pastangos remti taikmenų kūrimą neturėtų būti vienašališkos — tai ne vien technologijų sektoriaus įmonių uždavinys. Reikėtų įtraukti ir būsimus produktų vartotojus, kad sektoriaus įmonės galėtų pasiūlyti jiems specialiai pritaikytus taikmenis. Dažnai daug geriau žinoti, kam skirtas tam tikras taikmuo dar jo kūrimo metu, kad jis būtų tikslingai kuriamas iš pat pradžių, o ne pritaikomas vėliau. Be to, reikia skatinti esamų ir jau veikiančių sistemų funkcinį suderinamumą.

4 klausimas. Parama kompetencijos centrams ir mokymo programoms; kaip viešosios institucijos turėtų skatinti MVĮ:

| 18. | reikia sukurti sklaidos skatinimo ir mokymo sistemą visos Europos mastu, kadangi tik koordinuojant galima gauti norimą rezultatą. Regionų komitetas turėtų tapti šios sistemos dalimi, kadangi jis galėtų paskatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti šioje veikloje. Iš tiesų, būtina, kad ši sistema veiktų kuo arčiau piliečių, naudotojų (pačios vietos ir regionų valdžios institucijos taps aktyviausiais šių paslaugų naudotojais) ir konkrečius taikmenis kuriančių įmonių. Nors akivaizdu, kad MVĮ taps šios sistemos vystymo varomąja jėga, negalima pamiršti stambių bendrovių, kurios gali atlikti lemiamą vaidmenį užtikrinant Galileo suderinamumą su kitomis jų naudojamomis sistemomis (energetikos sektoriaus įmonės, mobiliojo ryšio tinklų tiekėjai ir t. t.); |
| --- | --- |

18.

reikia sukurti sklaidos skatinimo ir mokymo sistemą visos Europos mastu, kadangi tik koordinuojant galima gauti norimą rezultatą. Regionų komitetas turėtų tapti šios sistemos dalimi, kadangi jis galėtų paskatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti šioje veikloje. Iš tiesų, būtina, kad ši sistema veiktų kuo arčiau piliečių, naudotojų (pačios vietos ir regionų valdžios institucijos taps aktyviausiais šių paslaugų naudotojais) ir konkrečius taikmenis kuriančių įmonių. Nors akivaizdu, kad MVĮ taps šios sistemos vystymo varomąja jėga, negalima pamiršti stambių bendrovių, kurios gali atlikti lemiamą vaidmenį užtikrinant Galileo suderinamumą su kitomis jų naudojamomis sistemomis (energetikos sektoriaus įmonės, mobiliojo ryšio tinklų tiekėjai ir t. t.);

| 19. | Būtų labai naudinga įsteigti Europos agentūrą, įgaliotą kurti taikmenis ir propaguoti Galileo projektą. Jai turėtų būti skirta finansinė priemonė (rizikos kapitalas), kuri leistų jai remti taikmenis kuriančias MVĮ. Ši agentūra turėtų ryšių centrą kiekvienoje valstybėje narėje ir bendradarbiautų ne tik su nacionalinėmis įstaigomis, bet ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei įmonių susivienijimais arba mokslinių tyrimų centrais. ES turėtų būti atsakinga ne tik už pačios sistemos sukūrimą, bet ir už jos taikmenis bei šio projekto propagavimą. Šį vaidmenį galėtų atlikti Galileo priežiūros institucija, tačiau ji to negali daryti pagal dabartinius įgaliojimus; |
| --- | --- |

19.

Būtų labai naudinga įsteigti Europos agentūrą, įgaliotą kurti taikmenis ir propaguoti Galileo projektą. Jai turėtų būti skirta finansinė priemonė (rizikos kapitalas), kuri leistų jai remti taikmenis kuriančias MVĮ. Ši agentūra turėtų ryšių centrą kiekvienoje valstybėje narėje ir bendradarbiautų ne tik su nacionalinėmis įstaigomis, bet ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei įmonių susivienijimais arba mokslinių tyrimų centrais. ES turėtų būti atsakinga ne tik už pačios sistemos sukūrimą, bet ir už jos taikmenis bei šio projekto propagavimą. Šį vaidmenį galėtų atlikti Galileo priežiūros institucija, tačiau ji to negali daryti pagal dabartinius įgaliojimus;

| 20. | kadangi nėra jokio aiškiai nustatyto Europos palydovinės navigacijos projekto įgyvendinimo grafiko ir neatliktas joks projekto ekonominės naudos arba rentabilumo tyrimas, taikmenis kuriančioms įmonėms labai sunku gauti banko paskolą. Todėl itin svarbu sukurti konkrečiai šiam projektui skirtą finansinę priemonę. Reikėtų geriau apsvarstyti taikmenų pasidalijimo idėją. Atsižvelgiant į šio projekto svarbą įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus, nedera ir nepakanka numatyti jos finansavimą vien pagal 7-ąją pagrindų programą; |
| --- | --- |

20.

kadangi nėra jokio aiškiai nustatyto Europos palydovinės navigacijos projekto įgyvendinimo grafiko ir neatliktas joks projekto ekonominės naudos arba rentabilumo tyrimas, taikmenis kuriančioms įmonėms labai sunku gauti banko paskolą. Todėl itin svarbu sukurti konkrečiai šiam projektui skirtą finansinę priemonę. Reikėtų geriau apsvarstyti taikmenų pasidalijimo idėją. Atsižvelgiant į šio projekto svarbą įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus, nedera ir nepakanka numatyti jos finansavimą vien pagal 7-ąją pagrindų programą;

| 21. | būtų labai naudinga surengti seminarus ir mokymą, kuriame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, kadangi jos palaiko artimus ryšius tiek su taikmenų vartotojais, tiek su MVĮ ir plačiąja visuomene. Koordinavimą galėtų užtikrinti Regionų komitetas; |
| --- | --- |

21.

būtų labai naudinga surengti seminarus ir mokymą, kuriame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, kadangi jos palaiko artimus ryšius tiek su taikmenų vartotojais, tiek su MVĮ ir plačiąja visuomene. Koordinavimą galėtų užtikrinti Regionų komitetas;

5 klausimas. Koks svarbiausias bendradarbiavimo aspektas turėtų būti įgyvendintas ir ar yra pasaulyje konkretus sektorius, į kurį reikėtų sutelkti dėmesį:

| 22. | Būtina remti diskusijas, kurios padės užtikrinti Galileo, Glonass, Compass, GPS ir kitų sistemų suderinamumą ir sąveiką bei tarptautinį su įvairiais taikmenimis susijusio darbo koordinavimą, ypač kalbant apie pasienio sąveiką. Be šių sistemų suderinamumo reikia kiek įmanoma užtikrinti ir taikmenų suderinamumą. Be to, reikia skirti daugiau dėmesio bendradarbiavimui vystant sistemas, skirtas apsaugoti visuomenę nuo teroristų išpuolių ir kitokio nusikalstamumo. |
| --- | --- |

22.

Būtina remti diskusijas, kurios padės užtikrinti Galileo, Glonass, Compass, GPS ir kitų sistemų suderinamumą ir sąveiką bei tarptautinį su įvairiais taikmenimis susijusio darbo koordinavimą, ypač kalbant apie pasienio sąveiką. Be šių sistemų suderinamumo reikia kiek įmanoma užtikrinti ir taikmenų suderinamumą. Be to, reikia skirti daugiau dėmesio bendradarbiavimui vystant sistemas, skirtas apsaugoti visuomenę nuo teroristų išpuolių ir kitokio nusikalstamumo.

6 klausimas. Ar reikia nustatyti palydovinės navigacijos prietaisų ir paslaugų standartus ir kokiu lygiu:

| 23. | reikėtų pradėti bendradarbiauti Europos lygmeniu, tai padėtų ištirti GNNS taikmenis ne tik saugumo, bet ir jų suderinamumo bei sąveikos atžvilgiu. Manome, kad būtų liūdna matyti, kaip atsiranda nacionaliniu arba regionų lygmeniu nederantys taikmenys, kaip atsitiko nacionalinių kelių rinkliavos sistemų atveju. Reikėtų parengti vieningą struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendrą požiūrį dėl priemonių, skirtų užtikrinti Galileo vietos nustatymo sistemos (kurios saugumo lygis atitiktų galiojančius standartus) veikimą be gedimų, įvedimo, atsižvelgiant į veiksnius, galinčių padaryti jai poveikį vietos lygmeniu, ir į įvairius vietos nustatymo tikslumui reikalingus lygmenis. Reikia skubiai nustatyti, kas prisiims atsakomybę už „reglamentuotas visuotinės svarbos paslaugas“ Europos ir nacionaliniu lygmeniu, kad šis procesas visose valstybėse narėse vyktų koordinuotai ir jį būtų galima palyginti. |
| --- | --- |

23.

reikėtų pradėti bendradarbiauti Europos lygmeniu, tai padėtų ištirti GNNS taikmenis ne tik saugumo, bet ir jų suderinamumo bei sąveikos atžvilgiu. Manome, kad būtų liūdna matyti, kaip atsiranda nacionaliniu arba regionų lygmeniu nederantys taikmenys, kaip atsitiko nacionalinių kelių rinkliavos sistemų atveju. Reikėtų parengti vieningą struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendrą požiūrį dėl priemonių, skirtų užtikrinti Galileo vietos nustatymo sistemos (kurios saugumo lygis atitiktų galiojančius standartus) veikimą be gedimų, įvedimo, atsižvelgiant į veiksnius, galinčių padaryti jai poveikį vietos lygmeniu, ir į įvairius vietos nustatymo tikslumui reikalingus lygmenis. Reikia skubiai nustatyti, kas prisiims atsakomybę už „reglamentuotas visuotinės svarbos paslaugas“ Europos ir nacionaliniu lygmeniu, kad šis procesas visose valstybėse narėse vyktų koordinuotai ir jį būtų galima palyginti.

7 klausimas. Kuriems saugos taikmenims būtinas sertifikavimas, ar su sauga susiję Galileo infrastruktūros reikalavimai yra tinkamas sistemos sertifikavimo pagrindas, įskaitant infrastruktūros eksploatavimo trukmę, ir atsakomybės klausimas:

| 24. | reikia sertifikuoti sistemas ir taikmenis, besinaudojančius Galileo užtikrinamomis paslaugomis (ypač su sauga susijusius Galileo taikmenis), kur reikia laikytis nustatytų standartų. Siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui, reikia užtikrinti kriterijų skaidrumą; |
| --- | --- |

24.

reikia sertifikuoti sistemas ir taikmenis, besinaudojančius Galileo užtikrinamomis paslaugomis (ypač su sauga susijusius Galileo taikmenis), kur reikia laikytis nustatytų standartų. Siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui, reikia užtikrinti kriterijų skaidrumą;

| 25. | norint parodyti, kad buvo pasiektas tam tikras sistemos saugumo lygis, reikia imtis būtinų priemonių, kurios būtų taikomos visais įrenginio naudojimo etapais. Apskritai, reikia išspręsti įrenginio gamintojo ir sistemos naudotojo atsakomybės gedimo arba veiklos sutrikimo atveju klausimą. |
| --- | --- |

25.

norint parodyti, kad buvo pasiektas tam tikras sistemos saugumo lygis, reikia imtis būtinų priemonių, kurios būtų taikomos visais įrenginio naudojimo etapais. Apskritai, reikia išspręsti įrenginio gamintojo ir sistemos naudotojo atsakomybės gedimo arba veiklos sutrikimo atveju klausimą.

8 klausimas. Geresnio dažnių spektro koordinavimo tarptautiniu ir Europos mastu poreikis ir priemonės dėl galimų trukdžių šaltinių:

| 26. | reikia ir toliau svarstyti Galileo sistemos suderinamumo su kitomis GNSS sistemomis pasaulio mastu klausimą arba bent įsitikinti, kad jos netrukdys viena kitai. |
| --- | --- |

26.

reikia ir toliau svarstyti Galileo sistemos suderinamumo su kitomis GNSS sistemomis pasaulio mastu klausimą arba bent įsitikinti, kad jos netrukdys viena kitai.

Atsakymai į 9 ir 10 klausimą įtraukti į atsakymus į ankstesnius klausimus.

Regionų komiteto rekomendacijos

| 27. | supranta ir remia Europos Komisijos ir Europos Parlamento ketinimą finansuoti Galileo sistemos užbaigimą neperžengiant dabartinių finansinių perspektyvų, net jeigu dėl to reikėtų dar kartą derėtis ir atlikti minimalius pakeitimus, būtinus norint nedelsiant atnaujinti projektą, kadangi šiuo metu tai yra vienintelė ir geriausia išeitis. Komitetas perspėja Tarybą ir Europos Komisiją, kad visos sistemos sėkmė labiausiai priklauso nuo spartaus jos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

27.

supranta ir remia Europos Komisijos ir Europos Parlamento ketinimą finansuoti Galileo sistemos užbaigimą neperžengiant dabartinių finansinių perspektyvų, net jeigu dėl to reikėtų dar kartą derėtis ir atlikti minimalius pakeitimus, būtinus norint nedelsiant atnaujinti projektą, kadangi šiuo metu tai yra vienintelė ir geriausia išeitis. Komitetas perspėja Tarybą ir Europos Komisiją, kad visos sistemos sėkmė labiausiai priklauso nuo spartaus jos įgyvendinimo;

| 28. | atkreipia Tarybos ir Komisijos dėmesį į būtinybę greitai — pageidautina iki 2007 m. pabaigos — parengti finansavimo Europos viešosiomis lėšomis sistemą, kuri leistų užbaigti šį projektą, ir kuo greičiau priimti sprendimą dėl GSA (Galileo priežiūros institucijos) būstinės ir jos įgaliojimų, iš dalies pakeistų dėl sistemos finansavimo pokyčių; |
| --- | --- |

28.

atkreipia Tarybos ir Komisijos dėmesį į būtinybę greitai — pageidautina iki 2007 m. pabaigos — parengti finansavimo Europos viešosiomis lėšomis sistemą, kuri leistų užbaigti šį projektą, ir kuo greičiau priimti sprendimą dėl GSA (Galileo priežiūros institucijos) būstinės ir jos įgaliojimų, iš dalies pakeistų dėl sistemos finansavimo pokyčių;

| 29. | ragina Tarybą ir Europos Komisiją parengti tikslų ir realų grafiką, pirmiausia numatant Galileo sistemos eksploatavimo pradžią, bei atidžiai stebėti jos įgyvendinimą. Reikia imtis visų pastangų tolesniam delsimui išvengti; |
| --- | --- |

29.

ragina Tarybą ir Europos Komisiją parengti tikslų ir realų grafiką, pirmiausia numatant Galileo sistemos eksploatavimo pradžią, bei atidžiai stebėti jos įgyvendinimą. Reikia imtis visų pastangų tolesniam delsimui išvengti;

| 30. | praneša Tarybai ir Komisijai, kad būtina, jog įvairūs taikmenys būtų kuriami rengiantis Galileo sistemos įgyvendinimui, kad ja būtų galima visapusiškai naudotis nuo pat jos įdiegimo. Kuriant taikmenis vėliau iškiltų pavojus, kad bus vėluojama dar daugiau. Taigi taikmenų kūrimui ir jų galutinių vartotojų parengimui reikia skirti tokį patį dėmesį ir paramą kaip ir pačiai Galileo sistemai; |
| --- | --- |

30.

praneša Tarybai ir Komisijai, kad būtina, jog įvairūs taikmenys būtų kuriami rengiantis Galileo sistemos įgyvendinimui, kad ja būtų galima visapusiškai naudotis nuo pat jos įdiegimo. Kuriant taikmenis vėliau iškiltų pavojus, kad bus vėluojama dar daugiau. Taigi taikmenų kūrimui ir jų galutinių vartotojų parengimui reikia skirti tokį patį dėmesį ir paramą kaip ir pačiai Galileo sistemai;

| 31. | atkreipia Tarybos ir Komisijos dėmesį į tai, kad projektas bus sėkmingas, jeigu bus veikiama ne tik nacionaliniu, bet ir regionų lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti lemiamą ir nepakeičiamą vaidmenį rengiantis sistemos įgyvendinimui, įgyvendinant ją, kuriant taikmenis ir juos skleidžiant. Šiuo atžvilgiu Regionų komitetas pasirengęs imtis Europos Komisijos, įvairių su Galileo programa susijusių įstaigų vietos ir regionų valdžios institucijų tarpininko ir koordinatoriaus vaidmens. |
| --- | --- |

31.

atkreipia Tarybos ir Komisijos dėmesį į tai, kad projektas bus sėkmingas, jeigu bus veikiama ne tik nacionaliniu, bet ir regionų lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti lemiamą ir nepakeičiamą vaidmenį rengiantis sistemos įgyvendinimui, įgyvendinant ją, kuriant taikmenis ir juos skleidžiant. Šiuo atžvilgiu Regionų komitetas pasirengęs imtis Europos Komisijos, įvairių su Galileo programa susijusių įstaigų vietos ir regionų valdžios institucijų tarpininko ir koordinatoriaus vaidmens.

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/6

---

Regionų komiteto nuomonė — Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita

(2008/C 53/02)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pažymi, kad nepaisant Sąjungos laimėjimų mažinant skirtumus, ir toliau išlieka vystymosi nevienodumas, ir Europa regionų ir vietos lygiu susiduria su naujais iššūkiais (pvz., globalizacija, demografiniai pokyčiai, klimato kaita ir pan.); |
| --- | --- |

—

pažymi, kad nepaisant Sąjungos laimėjimų mažinant skirtumus, ir toliau išlieka vystymosi nevienodumas, ir Europa regionų ir vietos lygiu susiduria su naujais iššūkiais (pvz., globalizacija, demografiniai pokyčiai, klimato kaita ir pan.);

| — | pabrėžia, kad sanglaudos politika ir jos horizontalusis požiūris turi ir ateityje atlikti svarbiausią vaidmenį mažinant vystymosi atsilikimą ir didinant konkurencingumą vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad sanglaudos politika ir jos horizontalusis požiūris turi ir ateityje atlikti svarbiausią vaidmenį mažinant vystymosi atsilikimą ir didinant konkurencingumą vietos ir regionų lygiu;

| — | įsitikinęs, kad ratifikavus Reformų sutartį teritorinė sanglauda įgaus didesnę svarbą sanglaudos politikoje ir horizontaliai įvairių sričių politikoje; |
| --- | --- |

—

įsitikinęs, kad ratifikavus Reformų sutartį teritorinė sanglauda įgaus didesnę svarbą sanglaudos politikoje ir horizontaliai įvairių sričių politikoje;

| — | norėtų paraginti Europos Komisiją Penktojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje pasinaudoti sanglaudos politikos sverto poveikio koncepcija ir parengti išsamią koncepciją dėl tolesnės ES politikos sričių tarpusavio sąveikos atsižvelgiant į sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

—

norėtų paraginti Europos Komisiją Penktojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje pasinaudoti sanglaudos politikos sverto poveikio koncepcija ir parengti išsamią koncepciją dėl tolesnės ES politikos sričių tarpusavio sąveikos atsižvelgiant į sanglaudos politiką;

| — | teikia paramą ES institucijoms ir vietos ir regionų suinteresuotiems subjektams formuluojant pasiūlymus dėl būsimos Europos sanglaudos politikos krypties; |
| --- | --- |

—

teikia paramą ES institucijoms ir vietos ir regionų suinteresuotiems subjektams formuluojant pasiūlymus dėl būsimos Europos sanglaudos politikos krypties;

| Pranešėjas | : | Dr. Michael SCHNEIDER (DE/ELP) Federacijos ir Europos reikalų valstybės sekretorius, Saksonijos-Anhalto žemės atstovas Vokietijos vyriausybėje |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dr. Michael SCHNEIDER (DE/ELP) Federacijos ir Europos reikalų valstybės sekretorius, Saksonijos-Anhalto žemės atstovas Vokietijos vyriausybėje

Pamatinis dokumentas

COM(2007) 273 galutinis

Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, kad Ketvirtojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitoje pateikti rezultatai patvirtina bendrą Komiteto nuomonę, kad Europos sanglaudos politika yra pagrindinis solidarumo principo ramstis ir svarbus Europos integracijos proceso sėkmės veiksnys; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Ketvirtojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitoje pateikti rezultatai patvirtina bendrą Komiteto nuomonę, kad Europos sanglaudos politika yra pagrindinis solidarumo principo ramstis ir svarbus Europos integracijos proceso sėkmės veiksnys;

| 2. | pabrėžia, kad sanglaudos politika ir jos horizontalusis požiūris aktyviai padeda mažinti skirtumus ir stiprinti vienodas Europos vietos ir regionų savivaldos institucijų galimybes, ir ragina, kad šiai politikai ir toliau tektų pagrindinis vaidmuo mažinant vystymosi atsilikimą ir stiprinant konkurencingumą vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad sanglaudos politika ir jos horizontalusis požiūris aktyviai padeda mažinti skirtumus ir stiprinti vienodas Europos vietos ir regionų savivaldos institucijų galimybes, ir ragina, kad šiai politikai ir toliau tektų pagrindinis vaidmuo mažinant vystymosi atsilikimą ir stiprinant konkurencingumą vietos ir regionų lygmeniu;

| 3. | pritaria, kad ateityje sanglaudos politikoje galėtų būti dažniau nei iki šiol nagrinėjami teritorinės sanglaudos klausimai, ir ragina aktyviai pasinaudoti naujomis galimybėmis, kurias siūlo būsimoji Sutartis dėl Sąjungos veikimo teritorinės sanglaudos srityje; |
| --- | --- |

3.

pritaria, kad ateityje sanglaudos politikoje galėtų būti dažniau nei iki šiol nagrinėjami teritorinės sanglaudos klausimai, ir ragina aktyviai pasinaudoti naujomis galimybėmis, kurias siūlo būsimoji Sutartis dėl Sąjungos veikimo teritorinės sanglaudos srityje;

| 4. | ragina Europos Komisiją Penktojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje pasinaudoti sanglaudos politikos sverto poveikio koncepcija ir parengti išsamią koncepciją dėl tolesnės ES politikos sričių tarpusavio sąveikos atsižvelgiant į sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Komisiją Penktojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje pasinaudoti sanglaudos politikos sverto poveikio koncepcija ir parengti išsamią koncepciją dėl tolesnės ES politikos sričių tarpusavio sąveikos atsižvelgiant į sanglaudos politiką;

| 5. | siūlo bendradarbiavimą ir pagalbą, kad, plačiai įtraukus vietos ir regionų suinteresuotas šalis ir remiantis išsamiu pasiekto lygio vertinimu, būtų parengti pasiūlymai dėl tolesnės Europos sanglaudos politikos krypčių. |
| --- | --- |

5.

siūlo bendradarbiavimą ir pagalbą, kad, plačiai įtraukus vietos ir regionų suinteresuotas šalis ir remiantis išsamiu pasiekto lygio vertinimu, būtų parengti pasiūlymai dėl tolesnės Europos sanglaudos politikos krypčių.

Išsami nuomonė

| 6. | atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 159 straipsnyje nurodytą Europos Komisijos užduotį kas treji metai pateikti ataskaitą apie ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangą Europoje; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 159 straipsnyje nurodytą Europos Komisijos užduotį kas treji metai pateikti ataskaitą apie ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangą Europoje;

| 7. | atsižvelgdamas į pagrindinį sanglaudos ataskaitų vaidmenį, tekusį ankstesnėse diskusijose dėl sanglaudos politikos ir jos formavimo; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į pagrindinį sanglaudos ataskaitų vaidmenį, tekusį ankstesnėse diskusijose dėl sanglaudos politikos ir jos formavimo;

| 8. | atsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. gegužės 30 d. Europos Komisijos pateikta Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita yra pagrindinis dokumentas apie dabartinę Europos sanglaudos politikos padėtį ir juo pradedama diskusija dėl tolesnės regioninės politikos formavimo; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. gegužės 30 d. Europos Komisijos pateikta Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita yra pagrindinis dokumentas apie dabartinę Europos sanglaudos politikos padėtį ir juo pradedama diskusija dėl tolesnės regioninės politikos formavimo;

| 9. | atsižvelgdamas į tai, kad diskusija dėl tolesnės sanglaudos politikos formavimo bus glaudžiai susijusi su rugsėjo mėnesį pateikiamu Europos Komisijos klausimynu dėl tolesnės ES finansų reformos; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgdamas į tai, kad diskusija dėl tolesnės sanglaudos politikos formavimo bus glaudžiai susijusi su rugsėjo mėnesį pateikiamu Europos Komisijos klausimynu dėl tolesnės ES finansų reformos;

| 10. | atsižvelgdamas į tai, kad remiantis šiuo metu turimais duomenimis dar per anksti daryti skubotas išvadas dėl sanglaudos politikos po 2013 m., o ateinančiais metais svarbiau tinkamai formuoti diskusijas Regionų komitete ir su kitomis Europos institucijomis, kurti bendrus bendradarbiavimo ir diskusijų forumus ir pamažu plėtoti diskusijas; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgdamas į tai, kad remiantis šiuo metu turimais duomenimis dar per anksti daryti skubotas išvadas dėl sanglaudos politikos po 2013 m., o ateinančiais metais svarbiau tinkamai formuoti diskusijas Regionų komitete ir su kitomis Europos institucijomis, kurti bendrus bendradarbiavimo ir diskusijų forumus ir pamažu plėtoti diskusijas;

Sanglaudos politikos pridėtinė vertė

| 11. | pritaria Europos Komisijos teiginiui, kad Europos sanglaudos politikos papildoma nauda pasireiškia ne tik skatinant augimą ir užimtumą mažiau išsivysčiusiuose regionuose, bet ir daugeliu požiūrių teigiamai atsispindi įvairiose programavimo, įgyvendinimo, vietos ir regionų suinteresuotų šalių dalyvavimo bei administracinių gebėjimų stiprinimo srityse; |
| --- | --- |

11.

pritaria Europos Komisijos teiginiui, kad Europos sanglaudos politikos papildoma nauda pasireiškia ne tik skatinant augimą ir užimtumą mažiau išsivysčiusiuose regionuose, bet ir daugeliu požiūrių teigiamai atsispindi įvairiose programavimo, įgyvendinimo, vietos ir regionų suinteresuotų šalių dalyvavimo bei administracinių gebėjimų stiprinimo srityse;

| 12. | mano, kad pagrindinė užduotis yra išsamiai parodyti Europos sanglaudos politikos papildomą naudą, siekiant ir toliau užtikrinti pakankamą ir veiksmingą sanglaudos politiką Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

mano, kad pagrindinė užduotis yra išsamiai parodyti Europos sanglaudos politikos papildomą naudą, siekiant ir toliau užtikrinti pakankamą ir veiksmingą sanglaudos politiką Europos lygmeniu;

| 13. | apgailestauja, kad sanglaudos ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į išsamius Regionų komiteto ir Europos Parlamento tyrimus dėl sanglaudos politikos sverto poveikio; šiose nuomonėse pirmą kartą buvo sukurti pagrindai, leidžiantys nustatyti įvairius Europos sanglaudos politikos papildomos naudos aspektus; perspektyvinėje nuomonėje dėl Struktūrinių fondų sverto poveikio įžvelgia tinkamus pagrindus, leidžiančius vienodai vertinti europinę papildomą naudą; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja, kad sanglaudos ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į išsamius Regionų komiteto ir Europos Parlamento tyrimus dėl sanglaudos politikos sverto poveikio; šiose nuomonėse pirmą kartą buvo sukurti pagrindai, leidžiantys nustatyti įvairius Europos sanglaudos politikos papildomos naudos aspektus; perspektyvinėje nuomonėje dėl Struktūrinių fondų sverto poveikio įžvelgia tinkamus pagrindus, leidžiančius vienodai vertinti europinę papildomą naudą;

| 14. | todėl ragina Europos institucijas tolesnių diskusijų metu susitarti dėl bendros koncepcijos, leidžiančios nustatyti Europos sanglaudos politikos papildomą naudą; |
| --- | --- |

14.

todėl ragina Europos institucijas tolesnių diskusijų metu susitarti dėl bendros koncepcijos, leidžiančios nustatyti Europos sanglaudos politikos papildomą naudą;

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglaudos padėtis ir tendencijos valstybėse narėse

| 15. | mano, kad išsamus ekonominių, socialinių ir teritorinių tendencijų valstybėse narėse tyrimas yra veiksnys, leidžiantis įvertinti dabartinę ir formuoti tolesnę sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

15.

mano, kad išsamus ekonominių, socialinių ir teritorinių tendencijų valstybėse narėse tyrimas yra veiksnys, leidžiantis įvertinti dabartinę ir formuoti tolesnę sanglaudos politiką;

Ekonominė sanglauda

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad buvusios sanglaudos politikos programų paramos šalys gavėjos (Ispanija, Graikija, Portugalija ir visų pirma Airija) pasiekė įspūdingų ekonominio vystymosi rezultatų; pvz., dėl ilgalaikio spartaus augimo Airija tapo valstybe nare, šiuo metu Europos Sąjungoje užimančia antrą vietą pagal BVP vienam gyventojui; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad buvusios sanglaudos politikos programų paramos šalys gavėjos (Ispanija, Graikija, Portugalija ir visų pirma Airija) pasiekė įspūdingų ekonominio vystymosi rezultatų; pvz., dėl ilgalaikio spartaus augimo Airija tapo valstybe nare, šiuo metu Europos Sąjungoje užimančia antrą vietą pagal BVP vienam gyventojui;

| 17. | pabrėžia didelę spartą, būdingą kai kurių naujųjų Europos Sąjungos valstybių narių pažangos procesui, pvz., 1995-2005 m. trys Baltijos valstybės įstengė du kartus padidinti savo BVP; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia didelę spartą, būdingą kai kurių naujųjų Europos Sąjungos valstybių narių pažangos procesui, pvz., 1995-2005 m. trys Baltijos valstybės įstengė du kartus padidinti savo BVP;

| 18. | reiškia pasitenkinimą, kad 1995-2004 m. sumažėjo skirtumas tarp 20 proc. labiausiai pasiturinčių ES regionų ir 20 proc. mažiausiai pasiturinčių ES regionų nuo 4,1 iki 3,4 karto; tačiau Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad minėti regionai, esantys gerovės skalės apačioje, 1995 metais dar nepriklausė ES, o po po ES plėtros minėti socialiniai ir ekonominiai skirtumai Europos Sąjungoje labai padidėjo; |
| --- | --- |

18.

reiškia pasitenkinimą, kad 1995-2004 m. sumažėjo skirtumas tarp 20 proc. labiausiai pasiturinčių ES regionų ir 20 proc. mažiausiai pasiturinčių ES regionų nuo 4,1 iki 3,4 karto; tačiau Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad minėti regionai, esantys gerovės skalės apačioje, 1995 metais dar nepriklausė ES, o po po ES plėtros minėti socialiniai ir ekonominiai skirtumai Europos Sąjungoje labai padidėjo;

| 19. | pabrėžia, kad 1995-2005 m. 5 regionuose, priklausančiuose 15 ES valstybių narių, buvo užfiksuotas neigiamas ekonomikos augimo tempas, nors jų BVP viršijo 75 proc. ribą; tuo pačiu laikotarpiu visos ES valstybių narių sostinės, išskyrus Vokietijos sostinę, padidino arba bent jau išlaikė savo įnašą į nacionalinį BVP; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad 1995-2005 m. 5 regionuose, priklausančiuose 15 ES valstybių narių, buvo užfiksuotas neigiamas ekonomikos augimo tempas, nors jų BVP viršijo 75 proc. ribą; tuo pačiu laikotarpiu visos ES valstybių narių sostinės, išskyrus Vokietijos sostinę, padidino arba bent jau išlaikė savo įnašą į nacionalinį BVP;

| 20. | atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitos teiginius, kad pažangos procesas naujosiose valstybėse narėse, nepaisant didelės jų augimo spartos, dar truks iki 20 metų, kad jos pasiektų 75 proc. Bendrijos BVP vidurkio; tačiau ši trukmė apskaičiuota tik esant palankiai ekonomikos raidai; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitos teiginius, kad pažangos procesas naujosiose valstybėse narėse, nepaisant didelės jų augimo spartos, dar truks iki 20 metų, kad jos pasiektų 75 proc. Bendrijos BVP vidurkio; tačiau ši trukmė apskaičiuota tik esant palankiai ekonomikos raidai;

| 21. | šiuo požiūriu kartu su Komisija tikisi, kad išliekant pastovioms augimo tendencijoms naujosiose valstybėse narėse 2016 metais 6 iš 12 šalių galėtų pasiekti 75 proc. ES vidurkio BVP vienam gyventojui; |
| --- | --- |

21.

šiuo požiūriu kartu su Komisija tikisi, kad išliekant pastovioms augimo tendencijoms naujosiose valstybėse narėse 2016 metais 6 iš 12 šalių galėtų pasiekti 75 proc. ES vidurkio BVP vienam gyventojui;

| 22. | pažymi sanglaudos ataskaitos teiginį, kad sanglaudos spraga kyla dėl nevienodo darbo našumo ir užimtumo regionų lygmeniu, ir atkreipia dėmesį, kad BVP vienam gyventojui ir toliau lieka labai svarbus sanglaudos spragos rodiklis ir bendras gerovės rodiklis; |
| --- | --- |

22.

pažymi sanglaudos ataskaitos teiginį, kad sanglaudos spraga kyla dėl nevienodo darbo našumo ir užimtumo regionų lygmeniu, ir atkreipia dėmesį, kad BVP vienam gyventojui ir toliau lieka labai svarbus sanglaudos spragos rodiklis ir bendras gerovės rodiklis;

| 23. | susirūpinęs pažymi sanglaudos ataskaitos teiginį, kad nepaisant praėjusiais metais paspartėjusio valstybių narių lygio vienodėjimo, skirtumai pačiose valstybėse narėse padidėjo. RK ragina ateityje nagrinėti ir galimus skirtumus pačiuose regionuose; |
| --- | --- |

23.

susirūpinęs pažymi sanglaudos ataskaitos teiginį, kad nepaisant praėjusiais metais paspartėjusio valstybių narių lygio vienodėjimo, skirtumai pačiose valstybėse narėse padidėjo. RK ragina ateityje nagrinėti ir galimus skirtumus pačiuose regionuose;

| 24. | pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktas pastabas apie regionų konkurencingumo nustatymo veiksnius; jose kaip ypač svarbūs iškeliami šie veiksniai:






  — | palanki makroekonominė aplinka, |
| --- | --- | --- |

24.

pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktas pastabas apie regionų konkurencingumo nustatymo veiksnius; jose kaip ypač svarbūs iškeliami šie veiksniai:

—

palanki makroekonominė aplinka,

| — | efektyvios ir veiksmingos administravimo institucijos, |
| --- | --- |

—

efektyvios ir veiksmingos administravimo institucijos,

| — | sukurta medžiaginė ir nemedžiaginė infrastruktūra transporto, energetikos, tiekimo ir atliekų šalinimo, IT ir kt. srityse bei socialinės paslaugos, |
| --- | --- |

—

sukurta medžiaginė ir nemedžiaginė infrastruktūra transporto, energetikos, tiekimo ir atliekų šalinimo, IT ir kt. srityse bei socialinės paslaugos,

| — | gebėjimas kurti naujoves regionų lygmeniu, |
| --- | --- |

—

gebėjimas kurti naujoves regionų lygmeniu,

| — | aplinkos apsauga ir gyvenimo sąlygos; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsauga ir gyvenimo sąlygos;

| 25. | atsižvelgdamas į išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai regionuose, susirūpinęs konstatuoja, kad daugiau nei 100 Europos regionų išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai sudaro mažiau nei 1 proc. BVP, tuo tarpu ataskaitoje konstatuojama, kad galima nustatyti tiesioginę priklausomybę tarp gebėjimo kurti naujoves ir ekonomikos pajėgumo bei vystymo; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai regionuose, susirūpinęs konstatuoja, kad daugiau nei 100 Europos regionų išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai sudaro mažiau nei 1 proc. BVP, tuo tarpu ataskaitoje konstatuojama, kad galima nustatyti tiesioginę priklausomybę tarp gebėjimo kurti naujoves ir ekonomikos pajėgumo bei vystymo;

| 26. | pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktas išvadas, kad regionų konkurencingumas taip pat priklausys nuo to, ar investuojant į žmogiškuosius išteklius bus nuolat rengiama kvalifikuota darbo jėga, ir šiuo požiūriu konstatuoja, kad kvalifikacijos lygio skirtumai tarp regionų yra daug didesni, nei tarp Europos Sąjungos valstybių narių; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktas išvadas, kad regionų konkurencingumas taip pat priklausys nuo to, ar investuojant į žmogiškuosius išteklius bus nuolat rengiama kvalifikuota darbo jėga, ir šiuo požiūriu konstatuoja, kad kvalifikacijos lygio skirtumai tarp regionų yra daug didesni, nei tarp Europos Sąjungos valstybių narių;

| 27. | mano, kad ypač pavojinga, jog jaunų 25-34 metų žmonių, turinčių aukštąjį išsilavinimą, mažiau išsivysčiusiuose regionuose yra 5 proc. mažiau, nei kituose regionuose; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ypač pavojinga, jog jaunų 25-34 metų žmonių, turinčių aukštąjį išsilavinimą, mažiau išsivysčiusiuose regionuose yra 5 proc. mažiau, nei kituose regionuose;

| 28. | tačiau taip pat atkreipia dėmesį, kad daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų buvo dedama ypač daug pastangų pašalinti šiuos skirtumus; vis dėlto šios pastangos dažniausiai nedaro poveikio regionams, nes baigę studijas daugelis žmonių išvyksta iš mažiau išsivysčiusių regionų; todėl ateityje sanglaudos politikoje būtina labiau atsižvelgti į demografinės politikos aspektus ir padėti kurti patrauklias migracijos alternatyvas; |
| --- | --- |

28.

tačiau taip pat atkreipia dėmesį, kad daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų buvo dedama ypač daug pastangų pašalinti šiuos skirtumus; vis dėlto šios pastangos dažniausiai nedaro poveikio regionams, nes baigę studijas daugelis žmonių išvyksta iš mažiau išsivysčiusių regionų; todėl ateityje sanglaudos politikoje būtina labiau atsižvelgti į demografinės politikos aspektus ir padėti kurti patrauklias migracijos alternatyvas;

| 29. | atsižvelgdamas į energetikos politikos vaidmenį ateities sanglaudos politikai, atkreipia dėmesį į tai, kad labiausiai pasiturinčiose ES valstybėse narėse sunaudojama mažiausiai energijos vienam gyventojui; todėl didėjančios energijos kainos paveiks visų pirma mažiausiai pasiturinčias ES valstybes nares ir regionus; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į energetikos politikos vaidmenį ateities sanglaudos politikai, atkreipia dėmesį į tai, kad labiausiai pasiturinčiose ES valstybėse narėse sunaudojama mažiausiai energijos vienam gyventojui; todėl didėjančios energijos kainos paveiks visų pirma mažiausiai pasiturinčias ES valstybes nares ir regionus;

| 30. | todėl šiuo požiūriu pabrėžia atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo ir energijos efektyvumo skatinimo svarbą regioninėje politikoje; |
| --- | --- |

30.

todėl šiuo požiūriu pabrėžia atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo ir energijos efektyvumo skatinimo svarbą regioninėje politikoje;

Socialinė sanglauda

| 31. | susirūpinęs vertina sanglaudos ataskaitos teiginį, kad dar ilgokai nebus įgyvendintas Lisabonos proceso metu nustatytas tikslas pasiekti 70 proc. užimtumo lygį darbingo amžiaus gyventojų grupėje; |
| --- | --- |

31.

susirūpinęs vertina sanglaudos ataskaitos teiginį, kad dar ilgokai nebus įgyvendintas Lisabonos proceso metu nustatytas tikslas pasiekti 70 proc. užimtumo lygį darbingo amžiaus gyventojų grupėje;

| 32. | mano, kad kova su jaunimo nedarbu yra svarbi sanglaudos politikos užduotis, ir pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad esamas 18,6 proc. jaunimo nedarbo lygis yra du kartus didesnis už bendrąjį nedarbo lygį; |
| --- | --- |

32.

mano, kad kova su jaunimo nedarbu yra svarbi sanglaudos politikos užduotis, ir pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad esamas 18,6 proc. jaunimo nedarbo lygis yra du kartus didesnis už bendrąjį nedarbo lygį;

| 33. | pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad nedarbo lygio skirtumai Europos Sąjungos regionuose pastaraisiais metais sumažėjo, o 2000-2005 m. skirtumas tarp 10 proc. labiausiai ir 10 proc. mažiausiai pasiturinčių regionų sumažėjo nuo 19 proc. iki 16 proc.; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad nedarbo lygio skirtumai Europos Sąjungos regionuose pastaraisiais metais sumažėjo, o 2000-2005 m. skirtumas tarp 10 proc. labiausiai ir 10 proc. mažiausiai pasiturinčių regionų sumažėjo nuo 19 proc. iki 16 proc.;

| 34. | mano, jog tai, kad 2000-2005 m. nedarbo lygis mažiau išsivysčiusiuose regionuose vidutiniškai sumažėjo nuo 13,4 proc. iki 12,4 proc., yra sėkmingos sanglaudos politikos įrodymas; tačiau kartu atkreipia dėmesį į tai, kad nedarbo lygis 17 mažiau išsivysčiusių regionų padidėjo daugiau nei 2 proc. ir kad atitinkamu laikotarpiu nedarbo lygis labiau išsivysčiusiuose regionuose buvo beveik 8 proc., todėl skirtumas tarp abiejų regionų grupių vidutinio nedarbo lygio vis dar yra didesnis nei 50 proc.; todėl kova su nedarbu mažiau išsivysčiusiuose regionuose lieka vienu svarbiausių sanglaudos politikos tikslų; |
| --- | --- |

34.

mano, jog tai, kad 2000-2005 m. nedarbo lygis mažiau išsivysčiusiuose regionuose vidutiniškai sumažėjo nuo 13,4 proc. iki 12,4 proc., yra sėkmingos sanglaudos politikos įrodymas; tačiau kartu atkreipia dėmesį į tai, kad nedarbo lygis 17 mažiau išsivysčiusių regionų padidėjo daugiau nei 2 proc. ir kad atitinkamu laikotarpiu nedarbo lygis labiau išsivysčiusiuose regionuose buvo beveik 8 proc., todėl skirtumas tarp abiejų regionų grupių vidutinio nedarbo lygio vis dar yra didesnis nei 50 proc.; todėl kova su nedarbu mažiau išsivysčiusiuose regionuose lieka vienu svarbiausių sanglaudos politikos tikslų;

| 35. | pabrėžia Komisijos pastabas dėl demografinės kaitos poveikio ekonominei ir socialinei sanglaudai, kuriomis remiantis mažesnis gimstamumas ilgalaikėje perspektyvoje labai ribos ekonomikos vystymą Europoje; jomis remiantis, iki 2011 m. galima tikėtis tik santykinai mažo poveikio, nes iki to laiko gyventojai, gimę didelio gimstamumo metais, dar išliks ekonomiškai aktyvūs, 2012-2017 m. jaunos darbo jėgos mažėjimas gali būti kompensuojamas didinant užimtumo lygį, o po 2017 m. šios galimybės bus visiškai išnaudotos; valstybėms narėms būtina imtis veiksmų visų pirma demografinės politikos srityje; tačiau formuojant tolesnę sanglaudos politiką kartu būtina skirti daugiau dėmesio demografiniams veiksniams; čia taip pat būtina labiau atsižvelgti į skirtingus demografinius procesus regionuose, nes kai kuriuose regionuose demografinės kaitos poveikis gali pasireikšti gerokai anksčiau, todėl juose būtina laiku sudaryti galimybes imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia Komisijos pastabas dėl demografinės kaitos poveikio ekonominei ir socialinei sanglaudai, kuriomis remiantis mažesnis gimstamumas ilgalaikėje perspektyvoje labai ribos ekonomikos vystymą Europoje; jomis remiantis, iki 2011 m. galima tikėtis tik santykinai mažo poveikio, nes iki to laiko gyventojai, gimę didelio gimstamumo metais, dar išliks ekonomiškai aktyvūs, 2012-2017 m. jaunos darbo jėgos mažėjimas gali būti kompensuojamas didinant užimtumo lygį, o po 2017 m. šios galimybės bus visiškai išnaudotos; valstybėms narėms būtina imtis veiksmų visų pirma demografinės politikos srityje; tačiau formuojant tolesnę sanglaudos politiką kartu būtina skirti daugiau dėmesio demografiniams veiksniams; čia taip pat būtina labiau atsižvelgti į skirtingus demografinius procesus regionuose, nes kai kuriuose regionuose demografinės kaitos poveikis gali pasireikšti gerokai anksčiau, todėl juose būtina laiku sudaryti galimybes imtis atitinkamų veiksmų;

| 36. | susirūpinęs pažymi, kad 77 Europos regionuose, priklausančiuose NUTS 2, greta bendrosios gimstamumo mažėjimo tendencijos 2000-2004 m. užregistruota didelė (visų pirma jaunimo) migracija; abu šie reiškiniai dar labiau ribos minėtų regionų ekonominės ir socialinės raidos galimybes; |
| --- | --- |

36.

susirūpinęs pažymi, kad 77 Europos regionuose, priklausančiuose NUTS 2, greta bendrosios gimstamumo mažėjimo tendencijos 2000-2004 m. užregistruota didelė (visų pirma jaunimo) migracija; abu šie reiškiniai dar labiau ribos minėtų regionų ekonominės ir socialinės raidos galimybes;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje didmiesčių pastebima santykinio gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencija, tačiau priemiesčiuose gyventojų daugėja; tuo pat metu miestuose didėja skirtumai, susiję su užimtumu arba migrantų skaičiaus didėjimu miestuose, tai didžiulis iššūkis miestų gebėjimui integruoti; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje didmiesčių pastebima santykinio gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencija, tačiau priemiesčiuose gyventojų daugėja; tuo pat metu miestuose didėja skirtumai, susiję su užimtumu arba migrantų skaičiaus didėjimu miestuose, tai didžiulis iššūkis miestų gebėjimui integruoti;

| 38. | pažymi, kad sanglaudos ataskaitoje pateikti tyrimai skurdo ir sanglaudos tema yra iš dalies aprašomojo pobūdžio ir juose nepateikiami aiškūs sanglaudos politikos sąsajų vertinimai, nes lyginami skirtingi laikotarpiai ir trūksta palyginimo su ankstesnių ataskaitų rezultatais, ir ragina Komisiją kitoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos tarpinėje ataskaitoje šioms sąsajoms skirti daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad sanglaudos ataskaitoje pateikti tyrimai skurdo ir sanglaudos tema yra iš dalies aprašomojo pobūdžio ir juose nepateikiami aiškūs sanglaudos politikos sąsajų vertinimai, nes lyginami skirtingi laikotarpiai ir trūksta palyginimo su ankstesnių ataskaitų rezultatais, ir ragina Komisiją kitoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos tarpinėje ataskaitoje šioms sąsajoms skirti daugiau dėmesio;

Teritorinė sanglauda

| 39. | atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitos teiginį, kad skirtumai tarp valstybių narių visų pirma didėja dėl pagrindinių didmiesčių regionų augimo, ir remia Komisijos teiginį, kad siekiant toliau vystyti regionų politiką, valstybėms narėms būtina įgyvendinti politiką, nukreiptą į skirtumų mažinimą ir augimo bei užimtumo skatinimą; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitos teiginį, kad skirtumai tarp valstybių narių visų pirma didėja dėl pagrindinių didmiesčių regionų augimo, ir remia Komisijos teiginį, kad siekiant toliau vystyti regionų politiką, valstybėms narėms būtina įgyvendinti politiką, nukreiptą į skirtumų mažinimą ir augimo bei užimtumo skatinimą;

| 40. | šiuo požiūriu pritaria, kad į sanglaudos ataskaitos tyrimus pirmą kartą buvo įtrauktas europinis vidutinio dydžio miestų auditas, ir atkreipia dėmesį į daugialypes miestų ir priemiesčių sąsajas, pvz., kalbant apie asmenų, vykstančių į darbą iš priemiesčių, judėjimą; |
| --- | --- |

40.

šiuo požiūriu pritaria, kad į sanglaudos ataskaitos tyrimus pirmą kartą buvo įtrauktas europinis vidutinio dydžio miestų auditas, ir atkreipia dėmesį į daugialypes miestų ir priemiesčių sąsajas, pvz., kalbant apie asmenų, vykstančių į darbą iš priemiesčių, judėjimą;

| 41. | atkreipia dėmesį į išliekantį nepakankamą daugelio labiausiai nutolusių Europos Sąjungos regionų išsivystymą ir pažymi sanglaudos ataskaitoje nurodytus labai įvairius bei svarbius Sąjungos kalnų regionų ir retai apgyvendintų vietovių ir salų iššūkius kalbant apie svarbiausių paslaugų teikimą ir infrastruktūrą; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į išliekantį nepakankamą daugelio labiausiai nutolusių Europos Sąjungos regionų išsivystymą ir pažymi sanglaudos ataskaitoje nurodytus labai įvairius bei svarbius Sąjungos kalnų regionų ir retai apgyvendintų vietovių ir salų iššūkius kalbant apie svarbiausių paslaugų teikimą ir infrastruktūrą;

| 42. | pabrėžia sunkumus, iškylančius kaimo vietovėms siekiant sustabdyti migraciją arba ją bent derinti su regionų poreikiais; čia būtina tinkamai įvertinti, kokie dideli struktūriniai pokyčiai dar laukia naujųjų valstybių narių dėl didelio užimtumo lygio žemės ūkio sektoriuje; gali būti, kad ir ateityje šios migracijos tendencijos išliks daugelyje ES kaimo vietovių; todėl siekiant atremti šiuos iššūkius Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai turi atlikti svarbų vaidmenį vystant kaimo vietoves; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia sunkumus, iškylančius kaimo vietovėms siekiant sustabdyti migraciją arba ją bent derinti su regionų poreikiais; čia būtina tinkamai įvertinti, kokie dideli struktūriniai pokyčiai dar laukia naujųjų valstybių narių dėl didelio užimtumo lygio žemės ūkio sektoriuje; gali būti, kad ir ateityje šios migracijos tendencijos išliks daugelyje ES kaimo vietovių; todėl siekiant atremti šiuos iššūkius Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai turi atlikti svarbų vaidmenį vystant kaimo vietoves;

| 43. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į sąsajas tarp miesto ir kaimo teritorijų ir pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad, siekiant kompleksiško šių vietovių vystymo, būtinos suderintos žemės plotų naudojimo koncepcijos ir strateginis žemės plotų valdymas; akivaizdu, kad miestai taip pat atlieka kaimo vietovių vystymo centrų vaidmenį; |
| --- | --- |

43.

šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į sąsajas tarp miesto ir kaimo teritorijų ir pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad, siekiant kompleksiško šių vietovių vystymo, būtinos suderintos žemės plotų naudojimo koncepcijos ir strateginis žemės plotų valdymas; akivaizdu, kad miestai taip pat atlieka kaimo vietovių vystymo centrų vaidmenį;

| 44. | šiuo požiūriu apgailestauja, kad sanglaudos ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į Taryboje ir Regionų komitete atliktą darbą, susijusį su ES teritorijų darbotvarke ir Leipcigo chartija dėl ilgalaikio Europos miesto ir pirmiausia atkreipia dėmesį į 2007 m. gegužės 24-25 d. Leipcige vykusiame neoficialiame ministrų susitikime miestų vystymo ir teritorinės sanglaudos klausimais ES Tarybai pirmininkavusios Vokietijos pateiktas išvadas; |
| --- | --- |

44.

šiuo požiūriu apgailestauja, kad sanglaudos ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į Taryboje ir Regionų komitete atliktą darbą, susijusį su ES teritorijų darbotvarke ir Leipcigo chartija dėl ilgalaikio Europos miesto ir pirmiausia atkreipia dėmesį į 2007 m. gegužės 24-25 d. Leipcige vykusiame neoficialiame ministrų susitikime miestų vystymo ir teritorinės sanglaudos klausimais ES Tarybai pirmininkavusios Vokietijos pateiktas išvadas;

| 45. | ragina Europos Komisiją kuo anksčiau įtraukti Regionų komitetą į Leipcigo išvadose numatytų ataskaitų (strateginė ataskaita, kurioje analizuojama koks buvo teigiamas poveikis integruotam miestų vystymui ir teritorinei sanglaudai atsižvelgus į miestų ir teritorinį aspektą struktūrinių fondų programose (pateikti iki 2010 m. balandžio 1 d.); teritorinės sanglaudos ataskaita kaip indėlis į diskusijas dėl Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos dėl ilgalaikio Europos miesto prioritetų sinergijos kūrimo (pateikti iki 2008 m.) rengimą; |
| --- | --- |

45.

ragina Europos Komisiją kuo anksčiau įtraukti Regionų komitetą į Leipcigo išvadose numatytų ataskaitų (strateginė ataskaita, kurioje analizuojama koks buvo teigiamas poveikis integruotam miestų vystymui ir teritorinei sanglaudai atsižvelgus į miestų ir teritorinį aspektą struktūrinių fondų programose (pateikti iki 2010 m. balandžio 1 d.); teritorinės sanglaudos ataskaita kaip indėlis į diskusijas dėl Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos dėl ilgalaikio Europos miesto prioritetų sinergijos kūrimo (pateikti iki 2008 m.) rengimą;

| 46. | remia, pirma, šiuo metu Europos Parlamente vykstančias diskusijas dėl teritorinės sanglaudos turinio bei tinkamų rodiklių formavimo, ir, antra, pirmininkausiančiai Slovėnijai skirtą Tarybos prašymą į 2008 m. pavasarį vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo parengiamąjį darbą įtraukti Teritorinę darbotvarkę ir Leipcigo chartiją; |
| --- | --- |

46.

remia, pirma, šiuo metu Europos Parlamente vykstančias diskusijas dėl teritorinės sanglaudos turinio bei tinkamų rodiklių formavimo, ir, antra, pirmininkausiančiai Slovėnijai skirtą Tarybos prašymą į 2008 m. pavasarį vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo parengiamąjį darbą įtraukti Teritorinę darbotvarkę ir Leipcigo chartiją;

Sanglaudos politikos poveikis

| 47. | atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitoje pateiktas pastabas, kad 2000-2006 m. struktūriniai fondai visų pirma buvo naudojami infrastruktūros, investicijų į gamybą ir žmones srityse, o Sanglaudos fondo ištekliai buvo paskirstyti lygiomis dalimis aplinkosaugos priemonėms ir transporto infrastruktūrai finansuoti; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitoje pateiktas pastabas, kad 2000-2006 m. struktūriniai fondai visų pirma buvo naudojami infrastruktūros, investicijų į gamybą ir žmones srityse, o Sanglaudos fondo ištekliai buvo paskirstyti lygiomis dalimis aplinkosaugos priemonėms ir transporto infrastruktūrai finansuoti;

| 48. | pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktus HERMIN modeliu paremtų skaičiavimų rezultatus, kuriais remiantis absoliutus BVP daugelyje naujųjų valstybių narių paramos teikimo laikotarpiu padidėjo iki 2,8 proc. ir buvo sukurta apie 570 000 darbo vietų daugiau, nei būtų sukurta nevykdant sanglaudos politikos; tikisi, kad įtraukus 2007-2013 m. paramos teikimo laikotarpį, iki 2015 m. BVP išaugs iki 9,3 proc. ir bus sukurta iki 2 milijonų naujų darbo vietų, ir todėl mano, kad tai geras pagrindas sanglaudos politikos poveikiui vertinti; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktus HERMIN modeliu paremtų skaičiavimų rezultatus, kuriais remiantis absoliutus BVP daugelyje naujųjų valstybių narių paramos teikimo laikotarpiu padidėjo iki 2,8 proc. ir buvo sukurta apie 570 000 darbo vietų daugiau, nei būtų sukurta nevykdant sanglaudos politikos; tikisi, kad įtraukus 2007-2013 m. paramos teikimo laikotarpį, iki 2015 m. BVP išaugs iki 9,3 proc. ir bus sukurta iki 2 milijonų naujų darbo vietų, ir todėl mano, kad tai geras pagrindas sanglaudos politikos poveikiui vertinti;

| 49. | atkreipia dėmesį į skaičiavimų pagal EcoMod modelį rezultatus, kuriais remiantis iki 2020 m. Slovakijos Respublikos, Lietuvos, Latvijos ir Bulgarijos BVP bus apie 15 proc. didesnis nei šiuo metu; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į skaičiavimų pagal EcoMod modelį rezultatus, kuriais remiantis iki 2020 m. Slovakijos Respublikos, Lietuvos, Latvijos ir Bulgarijos BVP bus apie 15 proc. didesnis nei šiuo metu;

| 50. | pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpiu 2 tikslo regionuose Prancūzijoje, Vokietijoje, Olandijoje, Ispanijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo sukurta iš viso 450 000 naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpiu 2 tikslo regionuose Prancūzijoje, Vokietijoje, Olandijoje, Ispanijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo sukurta iš viso 450 000 naujų darbo vietų;

| 51. | teigiamai vertina sanglaudos ataskaitoje pateiktus rezultatus, kuriais remiantis teminėse sanglaudos politikos priemonių srityse pasiekta žymaus pagerėjimo; pvz., automagistralių tinklo tankis Ispanijoje ir Portugalijoje 1995-2004 m. atitinkamai padidėjo beveik 48 ir 200 proc.; |
| --- | --- |

51.

teigiamai vertina sanglaudos ataskaitoje pateiktus rezultatus, kuriais remiantis teminėse sanglaudos politikos priemonių srityse pasiekta žymaus pagerėjimo; pvz., automagistralių tinklo tankis Ispanijoje ir Portugalijoje 1995-2004 m. atitinkamai padidėjo beveik 48 ir 200 proc.;

| 52. | pabrėžia, kad valstybių gavėjų viešosios išlaidos aplinkosaugos infrastruktūrai dėl Sanglaudos fondo paramos 1993-2002 m. padidėjo 37 proc.; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad valstybių gavėjų viešosios išlaidos aplinkosaugos infrastruktūrai dėl Sanglaudos fondo paramos 1993-2002 m. padidėjo 37 proc.;

| 53. | todėl pritaria sanglaudos ataskaitoje pateiktam vertinimui, kad ir toliau bus teikiama ypatinga svarba išlaidoms, skirtoms aplinkosaugos infrastruktūros (ypač tiekimo ir atliekų šalinimo) vystymui naujosiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

53.

todėl pritaria sanglaudos ataskaitoje pateiktam vertinimui, kad ir toliau bus teikiama ypatinga svarba išlaidoms, skirtoms aplinkosaugos infrastruktūros (ypač tiekimo ir atliekų šalinimo) vystymui naujosiose valstybėse narėse;

| 54. | pabrėžia ypatingą sanglaudos politikos vaidmenį remiant mokslinius tyrimus ir plėtrą regionuose; struktūrinių fondų lėšos moksliniams tyrimams ir plėtrai sudarė nuo 5 proc. (Ispanijoje) iki 18 proc. (Lietuvoje) šių šalių išlaidų; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia ypatingą sanglaudos politikos vaidmenį remiant mokslinius tyrimus ir plėtrą regionuose; struktūrinių fondų lėšos moksliniams tyrimams ir plėtrai sudarė nuo 5 proc. (Ispanijoje) iki 18 proc. (Lietuvoje) šių šalių išlaidų;

| 55. | mano, kad ataskaitoje pateiktos pastabos apie konkretų sanglaudos politikos poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms yra nepakankamos, ir ragina Komisiją kitoje pažangos ataskaitoje išsamiau nagrinėti struktūrinės politikos poveikį MVĮ; |
| --- | --- |

55.

mano, kad ataskaitoje pateiktos pastabos apie konkretų sanglaudos politikos poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms yra nepakankamos, ir ragina Komisiją kitoje pažangos ataskaitoje išsamiau nagrinėti struktūrinės politikos poveikį MVĮ;

| 56. | pabrėžia sanglaudos politikos vaidmenį žmogiškųjų išteklių vystymui; praėjusiu paramos teikimo laikotarpiu buvo panaudota apie 69 milijardai eurų moterų galimybėms patekti į darbo rinką gerinti (6 proc.), paramai darbo jėgos lankstumui gerinti (22 proc.), mokymosi visą gyvenimą priemonėms (23 proc.), lygioms teisėms ir socialinei įtraukčiai (18 proc.) bei aktyviai darbo rinkos politikai (30 proc.) remti; remiantis sanglaudos ataskaita, taip pavyko 5 proc. padidinti darbo našumą; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia sanglaudos politikos vaidmenį žmogiškųjų išteklių vystymui; praėjusiu paramos teikimo laikotarpiu buvo panaudota apie 69 milijardai eurų moterų galimybėms patekti į darbo rinką gerinti (6 proc.), paramai darbo jėgos lankstumui gerinti (22 proc.), mokymosi visą gyvenimą priemonėms (23 proc.), lygioms teisėms ir socialinei įtraukčiai (18 proc.) bei aktyviai darbo rinkos politikai (30 proc.) remti; remiantis sanglaudos ataskaita, taip pavyko 5 proc. padidinti darbo našumą;

| 57. | iš esmės teigiamai vertina kaimo vietovėms skirtas priemones, kurioms vykdyti praėjusiu paramos teikimo laikotarpiu pagal EŽŪOGF orientavimo skyrių buvo skirta 14 milijardų eurų; kartu atkreipiamas dėmesys į tai, kad regioninės politikos ir žemės ūkio politikos priemonės kaimo vietovėms ir toliau turi būti geriau tarpusavyje koordinuojamos, ypač atsižvelgiant į siekiamus Lisabonos tikslus; tai vienas didžiausių šio paramos teikimo laikotarpio iššūkių, nes ši priemonė kaimo vietovėms remti pirmą kartą neįtvirtinta regioninėje politikoje; |
| --- | --- |

57.

iš esmės teigiamai vertina kaimo vietovėms skirtas priemones, kurioms vykdyti praėjusiu paramos teikimo laikotarpiu pagal EŽŪOGF orientavimo skyrių buvo skirta 14 milijardų eurų; kartu atkreipiamas dėmesys į tai, kad regioninės politikos ir žemės ūkio politikos priemonės kaimo vietovėms ir toliau turi būti geriau tarpusavyje koordinuojamos, ypač atsižvelgiant į siekiamus Lisabonos tikslus; tai vienas didžiausių šio paramos teikimo laikotarpio iššūkių, nes ši priemonė kaimo vietovėms remti pirmą kartą neįtvirtinta regioninėje politikoje;

| 58. | pabrėžia teigiamą INTERREG programos, pagal kurią 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpiu tarpvalstybiniam, tarptautiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui finansuoti iš viso buvo panaudota 5,8 milijardo eurų, vaidmenį; šioms programoms tenka svarbus vaidmuo, ypač skatinant bendradarbiavimą pasienyje ir keičiantis patirtimi Europoje, kad būtų aktyviai remiamas Europos regionų suartėjimas; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia teigiamą INTERREG programos, pagal kurią 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpiu tarpvalstybiniam, tarptautiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui finansuoti iš viso buvo panaudota 5,8 milijardo eurų, vaidmenį; šioms programoms tenka svarbus vaidmuo, ypač skatinant bendradarbiavimą pasienyje ir keičiantis patirtimi Europoje, kad būtų aktyviai remiamas Europos regionų suartėjimas;

| 59. | taip pat teigiamai vertina programos URBAN II priemones, kurią įgyvendinant praėjusiu paramos teikimo laikotarpiu buvo skirta parama 70 miestų ir 2,2 milijono gyventojų siekiant atremti socialinius ir ekonominius iššūkius miesto zonose; tačiau kartu būtina toliau gerinti sanglaudos politikai priklausančių, augimui ir užimtumui skatinti skirtų miestų politikos priemonių, vykdomų pagal veiksmų programas, veiksmingumą; |
| --- | --- |

59.

taip pat teigiamai vertina programos URBAN II priemones, kurią įgyvendinant praėjusiu paramos teikimo laikotarpiu buvo skirta parama 70 miestų ir 2,2 milijono gyventojų siekiant atremti socialinius ir ekonominius iššūkius miesto zonose; tačiau kartu būtina toliau gerinti sanglaudos politikai priklausančių, augimui ir užimtumui skatinti skirtų miestų politikos priemonių, vykdomų pagal veiksmų programas, veiksmingumą;

| 60. | taip pat pabrėžia EQUAL iniciatyvos vaidmenį, kurią vykdant per pastaruosius 7 metus buvo suteikta 3,27 milijardo eurų parama apytikriai 3 000 projektų valstybėse narėse, skirtų skatinti keitimąsi patirtimi įgyvendinant Europos užimtumo strategiją; |
| --- | --- |

60.

taip pat pabrėžia EQUAL iniciatyvos vaidmenį, kurią vykdant per pastaruosius 7 metus buvo suteikta 3,27 milijardo eurų parama apytikriai 3 000 projektų valstybėse narėse, skirtų skatinti keitimąsi patirtimi įgyvendinant Europos užimtumo strategiją;

| 61. | aukštai vertina Europos investicijų banko veiklą, kuris 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpiu skyrė apie 71 proc. savo išteklių projektams regioninės politikos srityje finansuoti; |
| --- | --- |

61.

aukštai vertina Europos investicijų banko veiklą, kuris 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpiu skyrė apie 71 proc. savo išteklių projektams regioninės politikos srityje finansuoti;

| 62. | atkreipia dėmesį į tai, kad visą 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpio poveikį bus galima vertinti tik 2008 m. baigus mokėti šio laikotarpio išmokas, todėl prašo Komisiją 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpio vertinimą pateikti kaip svarbiausią kitos sanglaudos ataskaitos dalį; |
| --- | --- |

62.

atkreipia dėmesį į tai, kad visą 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpio poveikį bus galima vertinti tik 2008 m. baigus mokėti šio laikotarpio išmokas, todėl prašo Komisiją 2000-2006 m. paramos teikimo laikotarpio vertinimą pateikti kaip svarbiausią kitos sanglaudos ataskaitos dalį;

Valstybių narių politikos poveikis ekonominei ir socialinei sanglaudai

| 63. | konstatuoja, kad pastebimos valstybių narių pastangos siekti ekonominės ir socialinės sanglaudos bendro biudžeto konsolidavimo ir nacionalinių reformų pastangų kontekste siekiant persvarstytos Lisabonos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

63.

konstatuoja, kad pastebimos valstybių narių pastangos siekti ekonominės ir socialinės sanglaudos bendro biudžeto konsolidavimo ir nacionalinių reformų pastangų kontekste siekiant persvarstytos Lisabonos strategijos tikslų;

| 64. | šiuo požiūriu pažymi, kad daugelyje valstybių narių, išskyrus sanglaudos šalis, viešosios investicijos sumažėjo nuo 2,9 proc. BVP 1993 metais iki 2,4 proc. 2005 metais; tačiau viešosios išlaidos investicijoms 2004 metais įstojusiose valstybėse labai padidėjo ir šiuo metu yra apie 50 proc. didesnės už atitinkamas išlaidas likusiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

64.

šiuo požiūriu pažymi, kad daugelyje valstybių narių, išskyrus sanglaudos šalis, viešosios investicijos sumažėjo nuo 2,9 proc. BVP 1993 metais iki 2,4 proc. 2005 metais; tačiau viešosios išlaidos investicijoms 2004 metais įstojusiose valstybėse labai padidėjo ir šiuo metu yra apie 50 proc. didesnės už atitinkamas išlaidas likusiose valstybėse narėse;

| 65. | konstatuoja, kad išlaidos naujosiose valstybėse narėse padidėjo kartu įgyvendinus biudžeto konsolidavimo priemones; |
| --- | --- |

65.

konstatuoja, kad išlaidos naujosiose valstybėse narėse padidėjo kartu įgyvendinus biudžeto konsolidavimo priemones;

| 66. | pabrėžia vyraujančią tendenciją, kad, nepaisant dėl restruktūrizavimo pablogėjusios valstybių biudžetų padėties, ekonominės ir socialinės sanglaudos priemonių ištekliai, skirti su ekonomika susijusioms investicijoms vykdyti, sumažėjo nežymiai arba netgi padidėjo; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia vyraujančią tendenciją, kad, nepaisant dėl restruktūrizavimo pablogėjusios valstybių biudžetų padėties, ekonominės ir socialinės sanglaudos priemonių ištekliai, skirti su ekonomika susijusioms investicijoms vykdyti, sumažėjo nežymiai arba netgi padidėjo;

| 67. | apgailestauja, kad valstybių biudžetų tyrime buvo nepakankamai atsižvelgta į ypatingą padėtį kai kuriose šalyse, pvz., būtinybę konsoliduoti viešąsias išlaidas po Vokietijos susivienijimo; |
| --- | --- |

67.

apgailestauja, kad valstybių biudžetų tyrime buvo nepakankamai atsižvelgta į ypatingą padėtį kai kuriose šalyse, pvz., būtinybę konsoliduoti viešąsias išlaidas po Vokietijos susivienijimo;

| 68. | pritaria daugelyje valstybių narių vyraujančiai tendencijai vietos ir regionų savivaldos institucijas labiau vertinti kaip viešosiomis investicijomis suinteresuotas šalis; remiantis sanglaudos ataskaita, tai buvo daroma Danijoje, Ispanijoje, Italijoje, Portugalijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Suomijoje, kuriose vietos ir regionų savivaldos institucijoms priklausanti viešųjų investicijų dalis 1995-2004 m. padidėjo beveik 10 proc.; |
| --- | --- |

68.

pritaria daugelyje valstybių narių vyraujančiai tendencijai vietos ir regionų savivaldos institucijas labiau vertinti kaip viešosiomis investicijomis suinteresuotas šalis; remiantis sanglaudos ataskaita, tai buvo daroma Danijoje, Ispanijoje, Italijoje, Portugalijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Suomijoje, kuriose vietos ir regionų savivaldos institucijoms priklausanti viešųjų investicijų dalis 1995-2004 m. padidėjo beveik 10 proc.;

| 69. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalis viešosiose investicijų išlaidose naujosiose valstybėse narėse, išskyrus Lenkiją, Čekiją ir Latviją, yra gerokai mažesnė nei 50 proc. viešųjų investicijų išlaidų; |
| --- | --- |

69.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalis viešosiose investicijų išlaidose naujosiose valstybėse narėse, išskyrus Lenkiją, Čekiją ir Latviją, yra gerokai mažesnė nei 50 proc. viešųjų investicijų išlaidų;

| 70. | pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad esama sąryšio tarp investicinių projektų įsisavinimo ir kokybės, iš vienos pusės, ir decentralizavimo laipsnio, iš kitos pusės, jei decentralizuotame lygmenyje esama veiksmingai veikiančių administracijų; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad esama sąryšio tarp investicinių projektų įsisavinimo ir kokybės, iš vienos pusės, ir decentralizavimo laipsnio, iš kitos pusės, jei decentralizuotame lygmenyje esama veiksmingai veikiančių administracijų;

| 71. | pritaria sanglaudos ataskaitos teiginiams dėl sąsajų tarp struktūrinių fondų didelių išteklių pervedimo ir ekonominio stabilumo plėtros naujosiose valstybėse narėse; naujosiose valstybėse narėse pavyko pasiekti spartų augimą ir konsoliduoti viešuosius finansus; tai įtikinamai rodo mišrios europinės politikos, sudarytos iš finansų politikos, susijusios su euro stabilumu, ir struktūrinių fondų priemonių, susijusių su augimu ir sanglauda, rezultatai; šis derinys taip pat užtikrino palyginti stabilius pastarųjų metų valiutų keitimo kursus euro atžvilgiu; |
| --- | --- |

71.

pritaria sanglaudos ataskaitos teiginiams dėl sąsajų tarp struktūrinių fondų didelių išteklių pervedimo ir ekonominio stabilumo plėtros naujosiose valstybėse narėse; naujosiose valstybėse narėse pavyko pasiekti spartų augimą ir konsoliduoti viešuosius finansus; tai įtikinamai rodo mišrios europinės politikos, sudarytos iš finansų politikos, susijusios su euro stabilumu, ir struktūrinių fondų priemonių, susijusių su augimu ir sanglauda, rezultatai; šis derinys taip pat užtikrino palyginti stabilius pastarųjų metų valiutų keitimo kursus euro atžvilgiu;

Bendrijos politikos poveikis ekonominei ir socialinei sanglaudai

| 72. | atsižvelgdamas į Europos mokslinių tyrimų ir naujovių politiką, pabrėžia, kad pagrindinis programų tikslas — skatinti Europos konkurencingumą tarptautiniu mastu; todėl šiam tikslui numatyti ištekliai bus skiriami ES skelbiant konkursus; |
| --- | --- |

72.

atsižvelgdamas į Europos mokslinių tyrimų ir naujovių politiką, pabrėžia, kad pagrindinis programų tikslas — skatinti Europos konkurencingumą tarptautiniu mastu; todėl šiam tikslui numatyti ištekliai bus skiriami ES skelbiant konkursus;

| 73. | todėl pažymi, kad tik 18 proc. institucijų, dalyvavusių Šeštojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje, priklauso mažiau išsivysčiusiems regionams, ir pritaria sanglaudos ataskaitoje pareikštai nuomonei, kad Europoje teikiant paramą moksliniams tyrimams ir vykdant sanglaudos politiką, skirtą moksliniams tyrimams ir plėtrai Europoje gerinti, siekiama vienas kitą papildančių tikslų, ir kartu pritaria, kad Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos iniciatyvomis, pvz., KnowReg2 teikiant paramą moksliniams tyrimams, Europoje stiprinama regioninė dimensija; |
| --- | --- |

73.

todėl pažymi, kad tik 18 proc. institucijų, dalyvavusių Šeštojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje, priklauso mažiau išsivysčiusiems regionams, ir pritaria sanglaudos ataskaitoje pareikštai nuomonei, kad Europoje teikiant paramą moksliniams tyrimams ir vykdant sanglaudos politiką, skirtą moksliniams tyrimams ir plėtrai Europoje gerinti, siekiama vienas kitą papildančių tikslų, ir kartu pritaria, kad Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos iniciatyvomis, pvz., KnowReg2 teikiant paramą moksliniams tyrimams, Europoje stiprinama regioninė dimensija;

| 74. | atsižvelgdamas į konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (CIP), pabrėžia, kad ši programa, pvz., paramos MVĮ arba atsinaujinančių energijos šaltinių srityje, gali prasmingai papildyti sanglaudos politikos priemones; |
| --- | --- |

74.

atsižvelgdamas į konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (CIP), pabrėžia, kad ši programa, pvz., paramos MVĮ arba atsinaujinančių energijos šaltinių srityje, gali prasmingai papildyti sanglaudos politikos priemones;

| 75. | atsižvelgdamas į Europos konkurencijos politiką, pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginius, kad valstybės pagalba mažiau išsivysčiusiems regionams pagal EB steigimo sutarties 87 str. 3 dalies a punktą sumažėjo nuo 19 milijardų eurų 2003 metais iki 11 milijardų eurų 2005 metais; |
| --- | --- |

75.

atsižvelgdamas į Europos konkurencijos politiką, pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginius, kad valstybės pagalba mažiau išsivysčiusiems regionams pagal EB steigimo sutarties 87 str. 3 dalies a punktą sumažėjo nuo 19 milijardų eurų 2003 metais iki 11 milijardų eurų 2005 metais;

| 76. | atkreipia dėmesį į tai, kad, mažėjant pagalbai pagal EB steigimo sutarties 87 str. 3 dalies a punktą, valstybės pagalba sanglaudos šalyse kartu buvo vis labiau nukreipiama Lisabonos ir Geteborgo tikslams siekti (aplinkosauga, pagalba regionams, MVĮ, užimtumas, švietimas ir moksliniai tyrimai); daugiau nei pusė valstybių narių savo teikiamą pagalbą sutelkė į šiuos horizontaliuosius tikslus; |
| --- | --- |

76.

atkreipia dėmesį į tai, kad, mažėjant pagalbai pagal EB steigimo sutarties 87 str. 3 dalies a punktą, valstybės pagalba sanglaudos šalyse kartu buvo vis labiau nukreipiama Lisabonos ir Geteborgo tikslams siekti (aplinkosauga, pagalba regionams, MVĮ, užimtumas, švietimas ir moksliniai tyrimai); daugiau nei pusė valstybių narių savo teikiamą pagalbą sutelkė į šiuos horizontaliuosius tikslus;

| 77. | pažymi, kad, nepaisant Europos Sąjungos plėtros, naujuoju paramos teikimo laikotarpiu tik 34 proc. gyventojų gyvena mažiau išsivysčiusiuose regionuose, apibūdinamuose pagal EB steigimo sutarties 87 str. 3 dalies a punktą; |
| --- | --- |

77.

pažymi, kad, nepaisant Europos Sąjungos plėtros, naujuoju paramos teikimo laikotarpiu tik 34 proc. gyventojų gyvena mažiau išsivysčiusiuose regionuose, apibūdinamuose pagal EB steigimo sutarties 87 str. 3 dalies a punktą;

| 78. | pažymi sanglaudos ataskaitos teiginius, kad Bendrosios žemės ūkio politikos rinkos organizavimas teikia pirmenybę visų pirma didesnius gamybos vienetus turintiems stipresniems regionams, todėl pabrėžia, kad šiuo paramos teikimo laikotarpiu būtina taikyti kaimo vietovių plėtros priemones visų pirma konvergencijos regionuose, bei pritaria galimybei taikant moduliaciją papildomai padidinti šiuo paramos teikimo laikotarpiu kaimo plėtrai skirtus išteklius; |
| --- | --- |

78.

pažymi sanglaudos ataskaitos teiginius, kad Bendrosios žemės ūkio politikos rinkos organizavimas teikia pirmenybę visų pirma didesnius gamybos vienetus turintiems stipresniems regionams, todėl pabrėžia, kad šiuo paramos teikimo laikotarpiu būtina taikyti kaimo vietovių plėtros priemones visų pirma konvergencijos regionuose, bei pritaria galimybei taikant moduliaciją papildomai padidinti šiuo paramos teikimo laikotarpiu kaimo plėtrai skirtus išteklius;

| 79. | atkreipia dėmesį į užduotį per keletą ateinančių metų susieti perėjimą prie konkurencingo žemės ūkio su kartu atliekamu ekonominės veiklos įvairinimu kaimo vietovėse visų pirma tose šalyse, kuriose didelė gyventojų dalis dirba žemės ūkyje; |
| --- | --- |

79.

atkreipia dėmesį į užduotį per keletą ateinančių metų susieti perėjimą prie konkurencingo žemės ūkio su kartu atliekamu ekonominės veiklos įvairinimu kaimo vietovėse visų pirma tose šalyse, kuriose didelė gyventojų dalis dirba žemės ūkyje;

| 80. | pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktą pastabą, kad ES biudžeto požiūriu sanglaudos politikai teko pagrindinis vaidmuo kuriant Europos Sąjungą ir siekiant visiems Sąjungos piliečiams sudaryti vienodas galimybes patekti į Europos vidaus rinką; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia sanglaudos ataskaitoje pateiktą pastabą, kad ES biudžeto požiūriu sanglaudos politikai teko pagrindinis vaidmuo kuriant Europos Sąjungą ir siekiant visiems Sąjungos piliečiams sudaryti vienodas galimybes patekti į Europos vidaus rinką;

| 81. | atsižvelgdamas į Europos biudžeto politiką, pažymi, kad šiuo metu sanglaudos politikai tenka apie trečdalis ES išlaidų, o 2013 m. suma sieks apie 54,2 milijardo eurų, ir atkreipia dėmesį į tai, kad santykinė sanglaudos politikos dalis, vertinant pagal ES BVP, 2013 metais sumažės maždaug iki 0,35 proc., lyginant su beveik 0,4 proc. 2004 metais; |
| --- | --- |

81.

atsižvelgdamas į Europos biudžeto politiką, pažymi, kad šiuo metu sanglaudos politikai tenka apie trečdalis ES išlaidų, o 2013 m. suma sieks apie 54,2 milijardo eurų, ir atkreipia dėmesį į tai, kad santykinė sanglaudos politikos dalis, vertinant pagal ES BVP, 2013 metais sumažės maždaug iki 0,35 proc., lyginant su beveik 0,4 proc. 2004 metais;

| 82. | pabrėžia, kad dėl ES plėtros šio paramos teikimo laikotarpio pabaigoje apie 85 proc. sanglaudai skirtų išteklių bus pervesta mažiau išsivysčiusiems regionams, lyginant su 56 proc. 1989 metais; naujosios valstybės narės gaus apie 52 proc. visų sanglaudai skirtų išteklių, nors joms tenka tik 21 proc. gyventojų; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad dėl ES plėtros šio paramos teikimo laikotarpio pabaigoje apie 85 proc. sanglaudai skirtų išteklių bus pervesta mažiau išsivysčiusiems regionams, lyginant su 56 proc. 1989 metais; naujosios valstybės narės gaus apie 52 proc. visų sanglaudai skirtų išteklių, nors joms tenka tik 21 proc. gyventojų;

| 83. | apgailestauja, kad atitinkamame šios sanglaudos ataskaitos skyriuje dar nepateikta išsami koncepcija, kaip stiprinti sanglaudos politikos ir kitų Bendrijos politikos sričių tarpusavio sąveiką, ir ragina Komisiją atsižvelgiant į planuojamą ES finansų sistemos reformą tai padaryti vienoje iš vėlesnių pažangos ataskaitų; |
| --- | --- |

83.

apgailestauja, kad atitinkamame šios sanglaudos ataskaitos skyriuje dar nepateikta išsami koncepcija, kaip stiprinti sanglaudos politikos ir kitų Bendrijos politikos sričių tarpusavio sąveiką, ir ragina Komisiją atsižvelgiant į planuojamą ES finansų sistemos reformą tai padaryti vienoje iš vėlesnių pažangos ataskaitų;

| 84. | pabrėžia būtinybę užmegzti dialogą su visais suinteresuotais subjektais siekiant ištirti ir atsižvelgti į galimą Europos teisės aktų poveikį tvariam miestų ir regionų vystymuisi bei taikant esamus metodus (pvz., poveikio įvertinimas) geriau koordinuoti ES politiką ir ES iniciatyvas, susijusias su miestų ir regionų politika, ir prašo Europos Komisijos ankstyvame etape jį įtraukti į šiuos procesus; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia būtinybę užmegzti dialogą su visais suinteresuotais subjektais siekiant ištirti ir atsižvelgti į galimą Europos teisės aktų poveikį tvariam miestų ir regionų vystymuisi bei taikant esamus metodus (pvz., poveikio įvertinimas) geriau koordinuoti ES politiką ir ES iniciatyvas, susijusias su miestų ir regionų politika, ir prašo Europos Komisijos ankstyvame etape jį įtraukti į šiuos procesus;

2007-2013 m. sanglaudos politikos reforma

| 85. | pažymi sanglaudos ataskaitos teiginius, kad 2007-2013 m. sanglaudos politikos reformos tikslas yra išsaugoti pasiteisinusius principus, susijusius su programavimu, partneryste, bendru finansavimu ir vertinimu, kartu pradėti taikyti naujoves, susijusias su tvirtesniu strateginiu požiūriu, tolesniu decentralizavimu, didesniu veiksmingumu ir pagaliau supaprastintu administravimu; |
| --- | --- |

85.

pažymi sanglaudos ataskaitos teiginius, kad 2007-2013 m. sanglaudos politikos reformos tikslas yra išsaugoti pasiteisinusius principus, susijusius su programavimu, partneryste, bendru finansavimu ir vertinimu, kartu pradėti taikyti naujoves, susijusias su tvirtesniu strateginiu požiūriu, tolesniu decentralizavimu, didesniu veiksmingumu ir pagaliau supaprastintu administravimu;

| 86. | pabrėžia glaudų sanglaudos politikos ir Lisabonos strategijos ryšį, kuris programavimo proceso metu leido programas labiau nukreipti į augimą ir užimtumą; tačiau tai galima užtikrinti tik tada, kai valstybėse narėse esama glaudžių ryšių tarp institucijų, atsakingų už sanglaudos ir struktūrinės politikos vykdymą, ir institucijų, atsakingų už nacionalinių reformų planų sudarymą; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia glaudų sanglaudos politikos ir Lisabonos strategijos ryšį, kuris programavimo proceso metu leido programas labiau nukreipti į augimą ir užimtumą; tačiau tai galima užtikrinti tik tada, kai valstybėse narėse esama glaudžių ryšių tarp institucijų, atsakingų už sanglaudos ir struktūrinės politikos vykdymą, ir institucijų, atsakingų už nacionalinių reformų planų sudarymą;

| 87. | atsižvelgdamas į struktūrinių fondų išteklių panaudojimą siekiant Lisabonos tikslų (angl. Earmarking), pabrėžia, kad apie 64 proc. konvergencijai skirtų išteklių ir daugiau kaip 80 proc. konkurencingumo didinimo tikslui skirtų išteklių bus naudojami šiose srityse ir taip siekiama bendrai nustatytų tikslų; taip bus pasiekiamos 210 milijardų eurų investicijos augimui ir užimtumui didinti; |
| --- | --- |

87.

atsižvelgdamas į struktūrinių fondų išteklių panaudojimą siekiant Lisabonos tikslų (angl. Earmarking), pabrėžia, kad apie 64 proc. konvergencijai skirtų išteklių ir daugiau kaip 80 proc. konkurencingumo didinimo tikslui skirtų išteklių bus naudojami šiose srityse ir taip siekiama bendrai nustatytų tikslų; taip bus pasiekiamos 210 milijardų eurų investicijos augimui ir užimtumui didinti;

| 88. | atsižvelgdamas į sanglaudos politikos orientavimą į Lisabonos tikslus, atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimas yra atskiras Europos Sąjungos tikslas; todėl negali susidaryti įspūdis, kad sanglaudos politika skirta tik Lisabonos tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

88.

atsižvelgdamas į sanglaudos politikos orientavimą į Lisabonos tikslus, atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimas yra atskiras Europos Sąjungos tikslas; todėl negali susidaryti įspūdis, kad sanglaudos politika skirta tik Lisabonos tikslams įgyvendinti;

| 89. | aukštai vertina Europos Komisijos bandymą užtikrinti daugiau skaidrumo ir teisinio aiškumo parengus vieną Fondų reglamentą, pakeitusį 10 iki šiol galiojusių reglamentų; taip pat aukštai vertina Sanglaudos fondo integravimą į bendrąjį Fondų reglamentą; |
| --- | --- |

89.

aukštai vertina Europos Komisijos bandymą užtikrinti daugiau skaidrumo ir teisinio aiškumo parengus vieną Fondų reglamentą, pakeitusį 10 iki šiol galiojusių reglamentų; taip pat aukštai vertina Sanglaudos fondo integravimą į bendrąjį Fondų reglamentą;

| 90. | aiškiai parodo, kad išsamiai vertinti reformos poveikį Struktūrinių fondų programavimui ir įgyvendinimui įmanoma tik patvirtinus veiksmų programas ir pradėjus jas vykdyti, ir ragina Europos Komisiją šį vertinimą atlikti vienoje iš būsimų pažangos ataskaitų; |
| --- | --- |

90.

aiškiai parodo, kad išsamiai vertinti reformos poveikį Struktūrinių fondų programavimui ir įgyvendinimui įmanoma tik patvirtinus veiksmų programas ir pradėjus jas vykdyti, ir ragina Europos Komisiją šį vertinimą atlikti vienoje iš būsimų pažangos ataskaitų;

| 91. | ragina, atsižvelgiant į ypatingą Europos miestų svarbą siekiant Lisabonos ir Geteborgo strategijų tikslų bei socialinės integracijos, pvz., imigrantų, Penktojoje sanglaudos ataskaitoje miestų aspektą nagrinėti atskirame skyriuje; |
| --- | --- |

91.

ragina, atsižvelgiant į ypatingą Europos miestų svarbą siekiant Lisabonos ir Geteborgo strategijų tikslų bei socialinės integracijos, pvz., imigrantų, Penktojoje sanglaudos ataskaitoje miestų aspektą nagrinėti atskirame skyriuje;

Nauji uždaviniai

| 92. | laikosi požiūrio, kad Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita taps diskusijos dėl tolesnės sanglaudos politikos po 2013 m. formavimo pradžia, ir mano, kad tam būtina atlikti išsamų tyrimą dėl tolesnių sanglaudos politikos uždavinių, o komunikato dėl Ketvirtosios sanglaudos ataskaitos teiginius vertina kaip pirmąjį žingsnį šia linkme; be to, atkreipia dėmesį, kad ataskaitoje nurodytas problemas stengiamasi spręsti vykdant ne tik ES sanglaudos politiką, bet ir kitas politikos kryptis; |
| --- | --- |

92.

laikosi požiūrio, kad Ketvirtoji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita taps diskusijos dėl tolesnės sanglaudos politikos po 2013 m. formavimo pradžia, ir mano, kad tam būtina atlikti išsamų tyrimą dėl tolesnių sanglaudos politikos uždavinių, o komunikato dėl Ketvirtosios sanglaudos ataskaitos teiginius vertina kaip pirmąjį žingsnį šia linkme; be to, atkreipia dėmesį, kad ataskaitoje nurodytas problemas stengiamasi spręsti vykdant ne tik ES sanglaudos politiką, bet ir kitas politikos kryptis;

| 93. | pabrėžia, kad dėl globalizacijos ir plėtros atsirado būtinybė vykdyti restruktūrizaciją ir modernizaciją valstybėse narėse, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu, ir atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitos teiginius, kad globalizacijos poveikis ekonomikos sektoriams ir regionams bus nevienodas, ir suvokia, jog ši būtinybė prisiderinti atsiras ne tik mažiau išsivysčiusiuose regionuose, bet ir kituose ES regionuose; šia prasme būtina atsižvelgti į regionų kultūros paveldą; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad dėl globalizacijos ir plėtros atsirado būtinybė vykdyti restruktūrizaciją ir modernizaciją valstybėse narėse, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu, ir atkreipia dėmesį į sanglaudos ataskaitos teiginius, kad globalizacijos poveikis ekonomikos sektoriams ir regionams bus nevienodas, ir suvokia, jog ši būtinybė prisiderinti atsiras ne tik mažiau išsivysčiusiuose regionuose, bet ir kituose ES regionuose; šia prasme būtina atsižvelgti į regionų kultūros paveldą;

| 94. | tačiau taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis sanglaudos politikos uždavinys yra spartinti gebėjimą prisiderinti prie ekonomikos kaitos skatinant technologijų plėtrą ir švietimą bei tęstinį mokymą, kad būtų įmanoma pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

94.

tačiau taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis sanglaudos politikos uždavinys yra spartinti gebėjimą prisiderinti prie ekonomikos kaitos skatinant technologijų plėtrą ir švietimą bei tęstinį mokymą, kad būtų įmanoma pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis;

| 95. | pastebi, kad klimato kaita taip pat turės skirtingą poveikį Europos regionams, pvz., būtinybė apsisaugoti nuo potvynių ir besikeičiančios klimato sąlygos pareikalaus naujų restruktūrizavimo ir suderinimo priemonių žemės ūkyje; tačiau kartu atsinaujinančių energijos šaltinių tyrimai atvers naujas augimo ir užimtumo galimybes bei naujas pasaulines rinkas; |
| --- | --- |

95.

pastebi, kad klimato kaita taip pat turės skirtingą poveikį Europos regionams, pvz., būtinybė apsisaugoti nuo potvynių ir besikeičiančios klimato sąlygos pareikalaus naujų restruktūrizavimo ir suderinimo priemonių žemės ūkyje; tačiau kartu atsinaujinančių energijos šaltinių tyrimai atvers naujas augimo ir užimtumo galimybes bei naujas pasaulines rinkas;

| 96. | pritaria sanglaudos ataskaitoje pareikštai nuomonei, kad didėjančios energijos kainos visų pirma paveiks tuos regionus, kuriuose energijos efektyvumas yra žemas ir kuriems būdingi daug energijos vartojantys ekonomikos sektoriai; kainų didėjimas taip pat kelia iššūkį pakraščių ir atokiausiems regionams, saloms, kalnuotoms ir atokioms ES vietovėms, kurie nepaisant didesnių transporto sąnaudų turi išsaugoti savo augimo potencialą; |
| --- | --- |

96.

pritaria sanglaudos ataskaitoje pareikštai nuomonei, kad didėjančios energijos kainos visų pirma paveiks tuos regionus, kuriuose energijos efektyvumas yra žemas ir kuriems būdingi daug energijos vartojantys ekonomikos sektoriai; kainų didėjimas taip pat kelia iššūkį pakraščių ir atokiausiems regionams, saloms, kalnuotoms ir atokioms ES vietovėms, kurie nepaisant didesnių transporto sąnaudų turi išsaugoti savo augimo potencialą;

| 97. | pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad demografinė kaita pamažu gali tapti pagrindine daugelio Europos Sąjungos regionų augimo ir vystymosi kliūtimi; |
| --- | --- |

97.

pabrėžia sanglaudos ataskaitos teiginį, kad demografinė kaita pamažu gali tapti pagrindine daugelio Europos Sąjungos regionų augimo ir vystymosi kliūtimi;

| 98. | šiuo požiūriu mano, kad regionų iniciatyvos gerinti bendrą švietimo lygį ir mažinti mokymąsi nutraukiančių mokinių skaičių yra svarbi sąlyga, kad didinant našumą ir papildomą naudą būtų švelninami gyventojų senėjimo padariniai; |
| --- | --- |

98.

šiuo požiūriu mano, kad regionų iniciatyvos gerinti bendrą švietimo lygį ir mažinti mokymąsi nutraukiančių mokinių skaičių yra svarbi sąlyga, kad didinant našumą ir papildomą naudą būtų švelninami gyventojų senėjimo padariniai;

Tolesnė sanglaudos politika

| 99. | atkreipia dėmesį į tai, kad diskusija dėl tolesnės sanglaudos politikos formavimo ateinančiais metais vyks kartu su diskusija dėl ES biudžeto reformos; ateinančiais metais būtina kurti galimus sprendimus ir vertinti esamą ES politiką; kartu Penktojoje ekonomines ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje Europos Komisija pateiks papildomos medžiagos diskusijai; |
| --- | --- |

99.

atkreipia dėmesį į tai, kad diskusija dėl tolesnės sanglaudos politikos formavimo ateinančiais metais vyks kartu su diskusija dėl ES biudžeto reformos; ateinančiais metais būtina kurti galimus sprendimus ir vertinti esamą ES politiką; kartu Penktojoje ekonomines ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje Europos Komisija pateiks papildomos medžiagos diskusijai;

| 100. | klausimus, kuriuos Komisija iškėlė komunikate dėl sanglaudos ataskaitos, vertina kaip pirmąjį įnašą siekiant pradėti tolesnes diskusijas, ir pateikia pirmąsias atsakymų į klausimus gaires; |
| --- | --- |

100.

klausimus, kuriuos Komisija iškėlė komunikate dėl sanglaudos ataskaitos, vertina kaip pirmąjį įnašą siekiant pradėti tolesnes diskusijas, ir pateikia pirmąsias atsakymų į klausimus gaires;

Kaip sanglaudos politika pasiruošusi atremti iššūkius, su kuriais Europos regionai susidurs per ateinančius keletą metų?

| 101. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos regionai gali atremti jų laukiančius iššūkius tik tuo atveju, jeigu išliks pusiausvyra tarp ES mastu galiojančių strateginių gairių ir lankstumo, būtino naudojant išteklius regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

101.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos regionai gali atremti jų laukiančius iššūkius tik tuo atveju, jeigu išliks pusiausvyra tarp ES mastu galiojančių strateginių gairių ir lankstumo, būtino naudojant išteklius regionų lygmeniu;

| 102. | mano, kad siekiant laiku pastebėti ateities iššūkius būtina kurti specialias prognozavimo strategijas regionuose ir lyginant regionus ES mastu nustatyti jų vietą Europoje; kartu reikia išnagrinėti, ar reikia sanglaudos politikos vertinimui naujų rodiklių, ir jei taip, tai kokių; |
| --- | --- |

102.

mano, kad siekiant laiku pastebėti ateities iššūkius būtina kurti specialias prognozavimo strategijas regionuose ir lyginant regionus ES mastu nustatyti jų vietą Europoje; kartu reikia išnagrinėti, ar reikia sanglaudos politikos vertinimui naujų rodiklių, ir jei taip, tai kokių;

| 103. | pabrėžia, kad reikėtų suaktyvinti mokslininkų, nacionalinių mokslinių tyrimų institutų ir regionų tyrimų asociacijų idėjų mainus bei bendradarbiavimą naujų regioninės politikos metodų ir modelių klausimais ieškant veiksmingesnių būdų skleisti idėjas ir skatinti jų taikymą praktikoje formuojant, įgyvendinant bei vertinant politikos sritis ir siūlo Europos Komisijai suteikti reikiamų priemonių bendradarbiavimui, tinklų kūrimui ir sklaidai šioje srityje remti; |
| --- | --- |

103.

pabrėžia, kad reikėtų suaktyvinti mokslininkų, nacionalinių mokslinių tyrimų institutų ir regionų tyrimų asociacijų idėjų mainus bei bendradarbiavimą naujų regioninės politikos metodų ir modelių klausimais ieškant veiksmingesnių būdų skleisti idėjas ir skatinti jų taikymą praktikoje formuojant, įgyvendinant bei vertinant politikos sritis ir siūlo Europos Komisijai suteikti reikiamų priemonių bendradarbiavimui, tinklų kūrimui ir sklaidai šioje srityje remti;

Koks gali būti regioninės politikos atsakas į globalizaciją?

| 104. | mano, kad globalizacija yra tolesnis struktūrinių pokyčių procesas, kuris Europos regionams ir vietos bendruomenėms ne tik suteikia galimybių, bet ir kelia pavojų; |
| --- | --- |

104.

mano, kad globalizacija yra tolesnis struktūrinių pokyčių procesas, kuris Europos regionams ir vietos bendruomenėms ne tik suteikia galimybių, bet ir kelia pavojų;

| 105. | Regioninė politika leidžia ad hoc metodu nagrinėti kai kurias ekonomines ir socialines globalizacijos pasekmes, kadangi ji pateikia daugelį sektorių apimančius ir paprastiems žmonėms suprantamus atsakymus; |
| --- | --- |

105.

Regioninė politika leidžia ad hoc metodu nagrinėti kai kurias ekonomines ir socialines globalizacijos pasekmes, kadangi ji pateikia daugelį sektorių apimančius ir paprastiems žmonėms suprantamus atsakymus;

| 106. | pritaria sanglaudos ataskaitoje pirmą kartą atliktam išsamesniam kitų šalių, visų pirma JAV, Rusijos ir Kinijos regioninės politikos tyrimui, kuris yra svarbus įnašas siekiant pasauliniu mastu lyginti regionų vystymo strategijas ir keistis informacija apie jas; |
| --- | --- |

106.

pritaria sanglaudos ataskaitoje pirmą kartą atliktam išsamesniam kitų šalių, visų pirma JAV, Rusijos ir Kinijos regioninės politikos tyrimui, kuris yra svarbus įnašas siekiant pasauliniu mastu lyginti regionų vystymo strategijas ir keistis informacija apie jas;

| 107. | ragina Komisiją ir toliau išsamiai nagrinėti globalizacijos poveikį regionams ir sektoriams siekiant teikti vietos ir regionų savivaldos institucijoms svarbią informaciją apie globalizacijos tendencijas ir iššūkius regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

107.

ragina Komisiją ir toliau išsamiai nagrinėti globalizacijos poveikį regionams ir sektoriams siekiant teikti vietos ir regionų savivaldos institucijoms svarbią informaciją apie globalizacijos tendencijas ir iššūkius regionų lygmeniu;

| 108. | mano, kad visų pirma pasiūlos veiksnių stiprinimu pagrįsta regioninė politika yra priemonė, galinti ir toliau išsaugoti pasiektą išsivystymo lygį vykstant pasaulinei konkurencijai dėl rinkų ir tarp įmonių; |
| --- | --- |

108.

mano, kad visų pirma pasiūlos veiksnių stiprinimu pagrįsta regioninė politika yra priemonė, galinti ir toliau išsaugoti pasiektą išsivystymo lygį vykstant pasaulinei konkurencijai dėl rinkų ir tarp įmonių;

| 109. | pabrėžia, kad globalizaciją būtina vertinti kaip negrįžtamą procesą ir kurti prie regionų priderintas vystymo strategijas, pagrįstas naujovėmis ir našumu; |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad globalizaciją būtina vertinti kaip negrįžtamą procesą ir kurti prie regionų priderintas vystymo strategijas, pagrįstas naujovėmis ir našumu;

Koks vaidmuo gali tekti sanglaudos politikai klimato kaitos perspektyvoje?

| 110. | mano, kad klimato kaita yra vienas didžiausių pasaulinio masto iššūkių, kurį galima atremti tik įgyvendinant tarptautiniu mastu suderintą ir integruotą koncepciją, sudarytą iš daugelio priemonių paketų; |
| --- | --- |

110.

mano, kad klimato kaita yra vienas didžiausių pasaulinio masto iššūkių, kurį galima atremti tik įgyvendinant tarptautiniu mastu suderintą ir integruotą koncepciją, sudarytą iš daugelio priemonių paketų;

| 111. | mano, kad sanglaudos politika ir toliau reikia siekti mažinti išmetamo CO2 kiekį, didinti energijos efektyvumą ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose; tai bus naudinga šiems regionams, nes minėtoje srityje jau atsirado naujos rinkos ir įmonės; |
| --- | --- |

111.

mano, kad sanglaudos politika ir toliau reikia siekti mažinti išmetamo CO2 kiekį, didinti energijos efektyvumą ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose; tai bus naudinga šiems regionams, nes minėtoje srityje jau atsirado naujos rinkos ir įmonės;

| 112. | tačiau pabrėžia sanglaudos politikos ribas, dėl kurių neįmanoma kompensuoti padarinių, atsiradusių, pvz., dėl netinkamos išteklių skyrimo politikos arba galimo konkurencijos iškreipimo prekiaujant apyvartiniais taršos leidimais; |
| --- | --- |

112.

tačiau pabrėžia sanglaudos politikos ribas, dėl kurių neįmanoma kompensuoti padarinių, atsiradusių, pvz., dėl netinkamos išteklių skyrimo politikos arba galimo konkurencijos iškreipimo prekiaujant apyvartiniais taršos leidimais;

Kaip galima toliau plėtoti regioninės politikos požiūrį į augimą ir užimtumą?

| 113. | mano, kad ir ateityje pagrindinė sanglaudos politikos dalis turi būti toliau grindžiama solidarumo principu ir nukreipta į augimą ir užimtumą; siekdamas dirbti veiksmingiau, Regionų komitetas įsteigė Lisabonos stebėsenos platformą, kuri padeda vietos ir regionų valdžios institucijoms dirbti bendradarbiaujant ir keistis gerosios praktikos pavyzdžiais šioje srityje; |
| --- | --- |

113.

mano, kad ir ateityje pagrindinė sanglaudos politikos dalis turi būti toliau grindžiama solidarumo principu ir nukreipta į augimą ir užimtumą; siekdamas dirbti veiksmingiau, Regionų komitetas įsteigė Lisabonos stebėsenos platformą, kuri padeda vietos ir regionų valdžios institucijoms dirbti bendradarbiaujant ir keistis gerosios praktikos pavyzdžiais šioje srityje;

| 114. | šiuo požiūriu mano, kad būtina išsiaiškinti, koks vaidmuo turi tekti tolesnėms paramos priemonėms siekiant šių tikslų, pvz., kalbant apie vienkartinių išmokų arba atsinaujinančių fondų pasirinkimą; |
| --- | --- |

114.

šiuo požiūriu mano, kad būtina išsiaiškinti, koks vaidmuo turi tekti tolesnėms paramos priemonėms siekiant šių tikslų, pvz., kalbant apie vienkartinių išmokų arba atsinaujinančių fondų pasirinkimą;

| 115. | mano, kad tolesnėje sanglaudos politikoje būtina atsižvelgti į tai, kad augimo ir užimtumo galima siekti ne tik dar labiau remiant esamas stipriąsias Europos sritis, bet ir spartinant pažangą silpniausiuose ir daugiausiai problemų turinčiuose regionuose; ištyrus su šiuo klausimu susijusias problemas, galima atsakyti į klausimą, kokiu mastu būtina sutelkti sanglaudos politikos priemones įvairių tipų tikslo regionuose; |
| --- | --- |

115.

mano, kad tolesnėje sanglaudos politikoje būtina atsižvelgti į tai, kad augimo ir užimtumo galima siekti ne tik dar labiau remiant esamas stipriąsias Europos sritis, bet ir spartinant pažangą silpniausiuose ir daugiausiai problemų turinčiuose regionuose; ištyrus su šiuo klausimu susijusias problemas, galima atsakyti į klausimą, kokiu mastu būtina sutelkti sanglaudos politikos priemones įvairių tipų tikslo regionuose;

| 116. | ragina Komisiją augimo ir užimtumo klausimą susieti ne tik su sanglaudos politika, bet ir iškelti klausimą, kaip kitose ES politikos srityse iš viso atsižvelgiama į šį pagrindinį tikslą; |
| --- | --- |

116.

ragina Komisiją augimo ir užimtumo klausimą susieti ne tik su sanglaudos politika, bet ir iškelti klausimą, kaip kitose ES politikos srityse iš viso atsižvelgiama į šį pagrindinį tikslą;

| 117. | šiuo požiūriu nurodo, kad reikia peržiūrėti vidaus rinkos strategiją, kuri bus svarstoma kartu vykstant diskusijai dėl tolesnės sanglaudos politikos krypčių; |
| --- | --- |

117.

šiuo požiūriu nurodo, kad reikia peržiūrėti vidaus rinkos strategiją, kuri bus svarstoma kartu vykstant diskusijai dėl tolesnės sanglaudos politikos krypčių;

Koks vaidmuo tolesnėje sanglaudos politikoje turėtų tekti vietos ir regionų savivaldos institucijoms, siekiant atremti iššūkius?

| 118. | Komiteto nuomonei pritariama sanglaudos ataskaitos teiginiu, kad veiksmingai įtraukus vietos ir regionų suinteresuotas šalis, pagerėjo administravimas ir padidėjo struktūrinės paramos veiksmingumas; |
| --- | --- |

118.

Komiteto nuomonei pritariama sanglaudos ataskaitos teiginiu, kad veiksmingai įtraukus vietos ir regionų suinteresuotas šalis, pagerėjo administravimas ir padidėjo struktūrinės paramos veiksmingumas;

| 119. | todėl ragina ateityje planuojant ir įgyvendinant sanglaudos politiką dar labiau nei iki šiol įtraukti vietos ir regionų savivaldos institucijas; |
| --- | --- |

119.

todėl ragina ateityje planuojant ir įgyvendinant sanglaudos politiką dar labiau nei iki šiol įtraukti vietos ir regionų savivaldos institucijas;

Kaip ateityje Europos, valstybių narių ir regionų lygmeniu turėtų būti paskirstyta atsakomybė sanglaudos politikos srityje?

| 120. | mano, kad diskusija dėl ateities atsakomybės sanglaudos politikos srityje labai priklauso nuo tolesnių sanglaudos politikos priemonių ir tikslų, ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad vykstant diskusijoms dėl 2007-2013 m. finansinės perspektyvos derybos šiais klausimais bus sunkios; |
| --- | --- |

120.

mano, kad diskusija dėl ateities atsakomybės sanglaudos politikos srityje labai priklauso nuo tolesnių sanglaudos politikos priemonių ir tikslų, ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad vykstant diskusijoms dėl 2007-2013 m. finansinės perspektyvos derybos šiais klausimais bus sunkios;

| 121. | siūlo Komisijai parengti išsamų šiuo metu sanglaudos politikos srityje galiojančios atsakomybės vertinimą ir įtraukti į jį sukauptą informaciją, susijusią su šiuo metu veikiančia administravimo sistema, vidurio laikotarpio pažangos ataskaita ir paramos teikimo laikotarpio trukme; |
| --- | --- |

121.

siūlo Komisijai parengti išsamų šiuo metu sanglaudos politikos srityje galiojančios atsakomybės vertinimą ir įtraukti į jį sukauptą informaciją, susijusią su šiuo metu veikiančia administravimo sistema, vidurio laikotarpio pažangos ataskaita ir paramos teikimo laikotarpio trukme;

| 122. | reikalauja tinkamos pusiausvyros tarp ES teikiamų „iš viršaus į apačią“ nurodymų ir būtino lankstaus „iš apačios į viršų“ požiūrio pasirenkant ir įgyvendinant priemones; |
| --- | --- |

122.

reikalauja tinkamos pusiausvyros tarp ES teikiamų „iš viršaus į apačią“ nurodymų ir būtino lankstaus „iš apačios į viršų“ požiūrio pasirenkant ir įgyvendinant priemones;

Kaip vykdant sanglaudos politiką galima veiksmingiau nei iki šiol remti valstybių narių pastangas?

| 123. | mano, kad svarbi sąlyga gerinant Europos paramą valstybių narių lygmeniu yra abipusis sanglaudos politikos uždavinių ir tikslų supratimas; |
| --- | --- |

123.

mano, kad svarbi sąlyga gerinant Europos paramą valstybių narių lygmeniu yra abipusis sanglaudos politikos uždavinių ir tikslų supratimas;

| 124. | ragina Komisiją diskutuoti su valstybėmis narėmis dėl bendrų nacionalinių ir europinių priemonių tikslų, skirtų regioninei plėtrai skatinti ir laikantis subsidiarumo bei proporcingumo principų, derinti šias priemones tarpusavyje ir pritaikyti jas prie regionų ir bendruomenių savivaldos institucijų ypatumų; į šią diskusiją turėtų būti įtrauktas klausimas dėl tolesnių Europos struktūrinės politikos priemonių sudėties, skaičiaus ir uždavinių; |
| --- | --- |

124.

ragina Komisiją diskutuoti su valstybėmis narėmis dėl bendrų nacionalinių ir europinių priemonių tikslų, skirtų regioninei plėtrai skatinti ir laikantis subsidiarumo bei proporcingumo principų, derinti šias priemones tarpusavyje ir pritaikyti jas prie regionų ir bendruomenių savivaldos institucijų ypatumų; į šią diskusiją turėtų būti įtrauktas klausimas dėl tolesnių Europos struktūrinės politikos priemonių sudėties, skaičiaus ir uždavinių;

| 125. | pabrėžia, kad būtina tęsti sanglaudos politiką taip pat už silpniausių ir daugiausiai problemų turinčių regionų ribų, ir klausia, kaip šiuose regionuose galima padidinti priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

125.

pabrėžia, kad būtina tęsti sanglaudos politiką taip pat už silpniausių ir daugiausiai problemų turinčių regionų ribų, ir klausia, kaip šiuose regionuose galima padidinti priemonių veiksmingumą;

Kaip galima sustiprinti valstybių narių ir Europos politikos sričių ryšį su sanglaudos politika?

| 126. | mano, jog būtina labiau pabrėžti, kad Europos sanglaudos politika papildo kitas ES politikos sritis, ir šiuo požiūriu kritikuoja, kad atitinkamame sanglaudos ataskaitos skyriuje pateikti teiginiai yra nepakankami; |
| --- | --- |

126.

mano, jog būtina labiau pabrėžti, kad Europos sanglaudos politika papildo kitas ES politikos sritis, ir šiuo požiūriu kritikuoja, kad atitinkamame sanglaudos ataskaitos skyriuje pateikti teiginiai yra nepakankami;

| 127. | mano, jog svarbu, kad prieš prasidedant diskusijai dėl tolesnio ES biudžeto paskirstymo būtų surastas teisingas sprendimas, kuris tinkamai suskirstytų sanglaudos politikos tikslus ir kitus ES tikslus; |
| --- | --- |

127.

mano, jog svarbu, kad prieš prasidedant diskusijai dėl tolesnio ES biudžeto paskirstymo būtų surastas teisingas sprendimas, kuris tinkamai suskirstytų sanglaudos politikos tikslus ir kitus ES tikslus;

| 128. | pabrėžia, kad būtina laiku pradėti dialogą su valstybėmis narėmis dėl to, kokias priemones taikyti valstybių narių lygmeniu ir kaip jas galima sujungti su tolesnėmis Europos priemonėmis; |
| --- | --- |

128.

pabrėžia, kad būtina laiku pradėti dialogą su valstybėmis narėmis dėl to, kokias priemones taikyti valstybių narių lygmeniu ir kaip jas galima sujungti su tolesnėmis Europos priemonėmis;

Kokios yra naujos regionų bendradarbiavimo galimybės ES ir už jos ribų?

| 129. | mano, kad Europos Sąjungos regionų bendradarbiavimo skatinimas yra svarbi priemonė siekiant keistis informacija apie paramos išteklių panaudojimo veiksmingumą, tolesnes temas bei įgyvendinimo procedūras ir siekiant palyginti savo potencialą. Ypač pabrėžia, kad Europos Komisijos iniciatyva „Regionų ekonominiai pokyčiai“, kurios tikslas — skatinti ekonomikos modernizavimą ir didinti konkurencingumą, galėtų tapti svarbia priemone diegiant ir skleidžiant pažangiausių regionų patirtį ir gerą praktiką. |
| --- | --- |

129.

mano, kad Europos Sąjungos regionų bendradarbiavimo skatinimas yra svarbi priemonė siekiant keistis informacija apie paramos išteklių panaudojimo veiksmingumą, tolesnes temas bei įgyvendinimo procedūras ir siekiant palyginti savo potencialą. Ypač pabrėžia, kad Europos Komisijos iniciatyva „Regionų ekonominiai pokyčiai“, kurios tikslas — skatinti ekonomikos modernizavimą ir didinti konkurencingumą, galėtų tapti svarbia priemone diegiant ir skleidžiant pažangiausių regionų patirtį ir gerą praktiką.

| 130. | mano, kad galimas vietos ir regionų lygmens institucijų įtraukimas į neseniai patvirtintą struktūrinį dialogą su Kinija ir Rusija yra geras būdas ieškant naujų sprendimų regioninėje politikoje, keičiantis su šiomis šalimis sukaupta patirtimi ir kartu stabilizuojant šių valstybių regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

130.

mano, kad galimas vietos ir regionų lygmens institucijų įtraukimas į neseniai patvirtintą struktūrinį dialogą su Kinija ir Rusija yra geras būdas ieškant naujų sprendimų regioninėje politikoje, keičiantis su šiomis šalimis sukaupta patirtimi ir kartu stabilizuojant šių valstybių regionų vystymąsi;

| 131. | mano, kad Regionų komitetas yra svarbus tarpininkas, skatinantis Europos regionų dialogą dėl tolesnės sanglaudos politikos formavimo ir padedantis rasti naujas tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo formas, ypač atsižvelgiant į naujosios teisinės priemonės, skirtos teritoriniam bendradarbiavimui, taikymą; |
| --- | --- |

131.

mano, kad Regionų komitetas yra svarbus tarpininkas, skatinantis Europos regionų dialogą dėl tolesnės sanglaudos politikos formavimo ir padedantis rasti naujas tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo formas, ypač atsižvelgiant į naujosios teisinės priemonės, skirtos teritoriniam bendradarbiavimui, taikymą;

Regionų komiteto įnašas į tolesnę diskusiją dėl sanglaudos politikos

| 132. | mano, kad išsamiai atsakyti į šiuos klausimus iš dalies įmanoma tik glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis ir Europos institucijomis, todėl laikosi požiūrio, kad čia pateikta pirmoji nuomonė yra tik ilgalaikės diskusijos pradžia; |
| --- | --- |

132.

mano, kad išsamiai atsakyti į šiuos klausimus iš dalies įmanoma tik glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis ir Europos institucijomis, todėl laikosi požiūrio, kad čia pateikta pirmoji nuomonė yra tik ilgalaikės diskusijos pradžia;

| 133. | atkreipia dėmesį į tai, kad, be šių klausimų, būtina išsamiai diskutuoti dėl tolesnės sanglaudos politikos principų atsižvelgiant į santalką, partnerystę, daugiametį programavimą ir valdymą, todėl Teritorinės sanglaudos politikos komisijoje įsteigs darbo grupę, kuri palaikys ryšius su kitomis institucijomis ir bus tolesnių diskusijų dėl ateities sanglaudos politikos forumas; |
| --- | --- |

133.

atkreipia dėmesį į tai, kad, be šių klausimų, būtina išsamiai diskutuoti dėl tolesnės sanglaudos politikos principų atsižvelgiant į santalką, partnerystę, daugiametį programavimą ir valdymą, todėl Teritorinės sanglaudos politikos komisijoje įsteigs darbo grupę, kuri palaikys ryšius su kitomis institucijomis ir bus tolesnių diskusijų dėl ateities sanglaudos politikos forumas;

| 134. | ragina visų pirma Europos Parlamentą kartu su Regionų komitetu ieškoti galimų atsakymų į čia pateiktus klausimus ir taip prisidėti prie tolesnės diskusijos dėl Europos sanglaudos politikos, taigi ir visos ES politikos; |
| --- | --- |

134.

ragina visų pirma Europos Parlamentą kartu su Regionų komitetu ieškoti galimų atsakymų į čia pateiktus klausimus ir taip prisidėti prie tolesnės diskusijos dėl Europos sanglaudos politikos, taigi ir visos ES politikos;

| 135. | todėl siūlo atitinkamu susitarimu pagrįstą glaudesnį bendradarbiavimą tarp Europos Parlamento Regioninės plėtros komiteto ir Regionų komiteto Teritorinės sanglaudos komisijos siekiant ateinančiais metais konsultuotis dėl tolesnių iššūkių sanglaudos politikai ir tapti diskusijų forumu deryboms su Europos Komisija; tai būtų įmanoma, pvz., įsteigus bendrą abiejų komitetų darbo grupę. |
| --- | --- |

135.

todėl siūlo atitinkamu susitarimu pagrįstą glaudesnį bendradarbiavimą tarp Europos Parlamento Regioninės plėtros komiteto ir Regionų komiteto Teritorinės sanglaudos komisijos siekiant ateinančiais metais konsultuotis dėl tolesnių iššūkių sanglaudos politikai ir tapti diskusijų forumu deryboms su Europos Komisija; tai būtų įmanoma, pvz., įsteigus bendrą abiejų komitetų darbo grupę.

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/16

---

Regionų komiteto nuomonė — 2007-2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija

(2008/C 53/03)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad valstybėms narėms ši strategija yra reikalinga kaip svarbus pagrindų dokumentas, kad jos galėtų parengti darbuotojų sveikatą ir saugą gerinančius strateginius vystymo planus, kurie yra labai svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms ir didelėms įmonėms bei MVĮ; |
| --- | --- |

—

mano, kad valstybėms narėms ši strategija yra reikalinga kaip svarbus pagrindų dokumentas, kad jos galėtų parengti darbuotojų sveikatą ir saugą gerinančius strateginius vystymo planus, kurie yra labai svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms ir didelėms įmonėms bei MVĮ;

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visose ES valstybėse narėse yra svarbus darbdavys ir todėl jų užduotis — rodyti pavyzdį darbuotojų sveikatos ir saugos iniciatyvose. Todėl Europos Komisija įgyvendindama parengtą strategiją, turėtų ypatingą dėmesį skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visose ES valstybėse narėse yra svarbus darbdavys ir todėl jų užduotis — rodyti pavyzdį darbuotojų sveikatos ir saugos iniciatyvose. Todėl Europos Komisija įgyvendindama parengtą strategiją, turėtų ypatingą dėmesį skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| — | pritaria Komisijos nuomonei, kad vadovaudamosi Lisabonos strategija valstybės narės pripažino, jog darbo vietos kokybės ir darbo našumo užtikrinimas gali padėti didinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Jei darbuotojų sveikata ir sauga nėra tinkamai rūpinamasi, gali susidaryti sąlygos neatvykimui į darbą dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, taip pat ilgalaikiam darbingumo netekimui dėl profesinių priežasčių; privalu atsižvelgti ne tik į žmogiškąjį šio reiškinio aspektą, — svarbus ir jo ekonominis poveikis. Milžiniškos sąnaudos, susijusios su darbuotojų sveikatos ir saugos problemomis, stabdo ekonomikos augimą ir neigiamai veikia ES įmonių konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos nuomonei, kad vadovaudamosi Lisabonos strategija valstybės narės pripažino, jog darbo vietos kokybės ir darbo našumo užtikrinimas gali padėti didinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Jei darbuotojų sveikata ir sauga nėra tinkamai rūpinamasi, gali susidaryti sąlygos neatvykimui į darbą dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, taip pat ilgalaikiam darbingumo netekimui dėl profesinių priežasčių; privalu atsižvelgti ne tik į žmogiškąjį šio reiškinio aspektą, — svarbus ir jo ekonominis poveikis. Milžiniškos sąnaudos, susijusios su darbuotojų sveikatos ir saugos problemomis, stabdo ekonomikos augimą ir neigiamai veikia ES įmonių konkurencingumą;

| — | mano, kad Bendrijai ir valstybėms narėms kuo skubiau reikalingi naujausi patikimi statistiniai duomenys, taip pat duomenų rinkimo ir apdorojimo sistema, kuri perteiktų tikrąją padėtį nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų srityje, todėl šiuo atžvilgiu rekomenduoja Europos Sąjungoje pradėti darbą siekiant suderinti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas. |
| --- | --- |

—

mano, kad Bendrijai ir valstybėms narėms kuo skubiau reikalingi naujausi patikimi statistiniai duomenys, taip pat duomenų rinkimo ir apdorojimo sistema, kuri perteiktų tikrąją padėtį nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų srityje, todėl šiuo atžvilgiu rekomenduoja Europos Sąjungoje pradėti darbą siekiant suderinti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas.

| Pranešėjas | : | Dr. Uno SILBERG (EE/STE-EA), Kose miesto tarybos pirmininkas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dr. Uno SILBERG (EE/STE-EA), Kose miesto tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — 2007-2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija: gerinti darbo kokybę ir našumą

COM(2007) 62 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | pritaria Europos Komisijos iniciatyvai toliau dėti pastangas gerinti darbo vietos kokybę ir didinti darbo našumą ir parengti 2007-2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategiją. Šia iniciatyva siekiama gerinant darbuotojų sveikatos apsaugą ir saugą iki 2012 m. sumažinti 27 ES šalyse nelaimingų atsitikimų darbe skaičių 25 proc. Kartu tai labai padėtų užtikrinti ekonomikos augimo ir užimtumo strategijos sėkmę; |
| --- | --- |

1.

pritaria Europos Komisijos iniciatyvai toliau dėti pastangas gerinti darbo vietos kokybę ir didinti darbo našumą ir parengti 2007-2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategiją. Šia iniciatyva siekiama gerinant darbuotojų sveikatos apsaugą ir saugą iki 2012 m. sumažinti 27 ES šalyse nelaimingų atsitikimų darbe skaičių 25 proc. Kartu tai labai padėtų užtikrinti ekonomikos augimo ir užimtumo strategijos sėkmę;

| 2. | mano, kad valstybėms narėms ši strategija yra reikalinga kaip svarbus pagrindų dokumentas, kad jos galėtų parengti darbuotojų sveikatą ir saugą gerinančius strateginius vystymo planus, kurie yra labai svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms ir didelėms įmonėms bei MVĮ; |
| --- | --- |

2.

mano, kad valstybėms narėms ši strategija yra reikalinga kaip svarbus pagrindų dokumentas, kad jos galėtų parengti darbuotojų sveikatą ir saugą gerinančius strateginius vystymo planus, kurie yra labai svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms ir didelėms įmonėms bei MVĮ;

| 3. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visose ES valstybėse narėse yra svarbus darbdavys ir todėl jų užduotis — rodyti pavyzdį darbuotojų sveikatos ir saugos iniciatyvose. Todėl Europos Komisija įgyvendindama parengtą strategiją, turėtų ypatingą dėmesį skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visose ES valstybėse narėse yra svarbus darbdavys ir todėl jų užduotis — rodyti pavyzdį darbuotojų sveikatos ir saugos iniciatyvose. Todėl Europos Komisija įgyvendindama parengtą strategiją, turėtų ypatingą dėmesį skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 4. | pritaria Komisijos nuomonei, kad vadovaudamosi Lisabonos strategija valstybės narės pripažino, jog darbo vietos kokybės ir darbo našumo užtikrinimas gali padėti didinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Jei darbuotojų sveikata ir sauga nėra tinkamai rūpinamasi, gali susidaryti sąlygos neatvykimui į darbą dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, taip pat ilgalaikiam darbingumo netekimui dėl profesinių priežasčių; privalu atsižvelgti ne tik į žmogiškąjį šio reiškinio aspektą, — svarbus ir jo ekonominis poveikis. Milžiniškos sąnaudos, susijusios su darbuotojų sveikatos ir saugos problemomis, stabdo ekonomikos augimą ir neigiamai veikia ES įmonių konkurencingumą; |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos nuomonei, kad vadovaudamosi Lisabonos strategija valstybės narės pripažino, jog darbo vietos kokybės ir darbo našumo užtikrinimas gali padėti didinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Jei darbuotojų sveikata ir sauga nėra tinkamai rūpinamasi, gali susidaryti sąlygos neatvykimui į darbą dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, taip pat ilgalaikiam darbingumo netekimui dėl profesinių priežasčių; privalu atsižvelgti ne tik į žmogiškąjį šio reiškinio aspektą, — svarbus ir jo ekonominis poveikis. Milžiniškos sąnaudos, susijusios su darbuotojų sveikatos ir saugos problemomis, stabdo ekonomikos augimą ir neigiamai veikia ES įmonių konkurencingumą;

| 5. | ragina Komisiją sujungti politines sinergijas tarp pavienių ES institucijų, valstybių narių ir ypač vietos ir regionų valdžios institucijų siekiant įgyvendinti tikslus, susijusius su darbuotojų sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją sujungti politines sinergijas tarp pavienių ES institucijų, valstybių narių ir ypač vietos ir regionų valdžios institucijų siekiant įgyvendinti tikslus, susijusius su darbuotojų sveikata ir sauga;

| 6. | mano, kad Bendrijai ir valstybėms narėms kuo skubiau reikalingi naujausi patikimi statistiniai duomenys, taip pat duomenų rinkimo ir apdorojimo sistema, kuri perteiktų tikrąją padėtį nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų srityje, todėl šiuo atžvilgiu rekomenduoja Europos Sąjungoje pradėti darbą siekiant suderinti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Bendrijai ir valstybėms narėms kuo skubiau reikalingi naujausi patikimi statistiniai duomenys, taip pat duomenų rinkimo ir apdorojimo sistema, kuri perteiktų tikrąją padėtį nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų srityje, todėl šiuo atžvilgiu rekomenduoja Europos Sąjungoje pradėti darbą siekiant suderinti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas;

| 7. | mano, kad valstybėms narėms reikia turėti nacionalinę strategiją dėl saugios darbo aplinkos ir apimančios užimtumą, darbo santykius ir darbo sąlygas, kuri būtų paremta Komisijos strategija; |
| --- | --- |

7.

mano, kad valstybėms narėms reikia turėti nacionalinę strategiją dėl saugios darbo aplinkos ir apimančios užimtumą, darbo santykius ir darbo sąlygas, kuri būtų paremta Komisijos strategija;

| 8. | laikosi nuomonės, kad būtina valstybėms narėms turėti veiksmingą draudimo nuo nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų sistemą. Viena vertus, tai skatintų gerinti darbuotojų saugą, kita vertus, registruoti visus nelaimingus atsitikimus darbe bei profesines ligas; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad būtina valstybėms narėms turėti veiksmingą draudimo nuo nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų sistemą. Viena vertus, tai skatintų gerinti darbuotojų saugą, kita vertus, registruoti visus nelaimingus atsitikimus darbe bei profesines ligas;

| 9. | pabrėžia, kad valdant riziką reikia skirti pakankamai dėmesio prevencijos priemonėms, tačiau prevencijos negalima vertinti kaip kontrolės sudėtinės dalies. Rizikos valdymas apima ir prevencijos priemones (angl. proactive risk management), ir „gaisro gesinimo strategiją“ (angl. reactive risk management), kurios yra vienodai svarbios; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad valdant riziką reikia skirti pakankamai dėmesio prevencijos priemonėms, tačiau prevencijos negalima vertinti kaip kontrolės sudėtinės dalies. Rizikos valdymas apima ir prevencijos priemones (angl. proactive risk management), ir „gaisro gesinimo strategiją“ (angl. reactive risk management), kurios yra vienodai svarbios;

| 10. | atkreipia dėmesį į Komisijos teiginį, kad čia kalbama apie darbuotojų sveikatos ir saugos strategiją 2007-2012 m. Todėl minėtas dokumentas vertintinas kaip strateginis dokumentas. |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į Komisijos teiginį, kad čia kalbama apie darbuotojų sveikatos ir saugos strategiją 2007-2012 m. Todėl minėtas dokumentas vertintinas kaip strateginis dokumentas.

Strateginio vystymo plano rengimas

| 11. | palankiai vertina, kad strateginio vystymo planas rengiamas (strateginis dokumentas) laikantis Bendrijos teisės nuostatų; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina, kad strateginio vystymo planas rengiamas (strateginis dokumentas) laikantis Bendrijos teisės nuostatų;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad 5 punkte yra prieštaravimų tarp atskirų papunkčių: užtikrinti sveikatos priežiūrą (taikant tam tikras procedūras) ir atsižvelgti į socialinius bei demografinius pokyčius (kartų aspektai). Papunktyje, kuriame kalbama apie darbuotojų reabilitaciją, naudojami labai seni duomenys (1999 m.), vargu ar jie gali praversti kuriant strategiją, apimančią laikotarpį iki 2012 m. Reikėtų remtis bent jau 2002-2006 m. strategija; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad 5 punkte yra prieštaravimų tarp atskirų papunkčių: užtikrinti sveikatos priežiūrą (taikant tam tikras procedūras) ir atsižvelgti į socialinius bei demografinius pokyčius (kartų aspektai). Papunktyje, kuriame kalbama apie darbuotojų reabilitaciją, naudojami labai seni duomenys (1999 m.), vargu ar jie gali praversti kuriant strategiją, apimančią laikotarpį iki 2012 m. Reikėtų remtis bent jau 2002-2006 m. strategija;

Uždaviniai, vizija ir vertybės

| 13. | stebisi, kad strateginiame dokumente nėra aiškiai suformuluoti keliami uždaviniai ir vizija. Todėl šiame dokumente neįžvelgiama nei bendro Bendrijos kryptingų veiksmų supratimo, nei tikslo. Be to, nevisiškai aišku, kokio tikslo siekiama, kokių veiksmų reikia imtis ir kam jie skirti bei ko tikimasi išsprendus problemą; |
| --- | --- |

13.

stebisi, kad strateginiame dokumente nėra aiškiai suformuluoti keliami uždaviniai ir vizija. Todėl šiame dokumente neįžvelgiama nei bendro Bendrijos kryptingų veiksmų supratimo, nei tikslo. Be to, nevisiškai aišku, kokio tikslo siekiama, kokių veiksmų reikia imtis ir kam jie skirti bei ko tikimasi išsprendus problemą;

| 14. | mano, kad svarbu nurodyti bendras valstybių narių vertybes, sudarančias bendrų veiksmų ir tikslų įgyvendinimo pagrindą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad svarbu nurodyti bendras valstybių narių vertybes, sudarančias bendrų veiksmų ir tikslų įgyvendinimo pagrindą;

Strateginio vystymo plano ištakos

| 15. | pastebi, kad pagal strateginį dokumentą strategijos vystymo planas apima 2007-2012 metus. Taigi dokumente nurodomi vystymo plane pateiktų tikslų arba priemonių įgyvendinimo preliminari trukmė, tačiau tai nėra susieta su konkrečiais tikslais; |
| --- | --- |

15.

pastebi, kad pagal strateginį dokumentą strategijos vystymo planas apima 2007-2012 metus. Taigi dokumente nurodomi vystymo plane pateiktų tikslų arba priemonių įgyvendinimo preliminari trukmė, tačiau tai nėra susieta su konkrečiais tikslais;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų nurodyti, kaip dažnai ir kokia apimtimi planai turėtų būti peržiūrimi (jei, pavyzdžiui, planai nebuvo peržiūrėti trejus metus, jie jau gali būti pasenę); |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų nurodyti, kaip dažnai ir kokia apimtimi planai turėtų būti peržiūrimi (jei, pavyzdžiui, planai nebuvo peržiūrėti trejus metus, jie jau gali būti pasenę);

| 17. | labai džiaugiasi aktyviu valstybių narių dalyvavimu rengiant strateginį vystymo planą. Tačiau apgailestauja, kad rengiant strategiją nebuvo palengvintas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas, nors šiam procesui būtinas artumas piliečiams. Šiuo požiūriu regionų ir vietos subjektai yra ne tik darbdaviai, jie taip pat gali būti atsakingi ir už politikos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

17.

labai džiaugiasi aktyviu valstybių narių dalyvavimu rengiant strateginį vystymo planą. Tačiau apgailestauja, kad rengiant strategiją nebuvo palengvintas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas, nors šiam procesui būtinas artumas piliečiams. Šiuo požiūriu regionų ir vietos subjektai yra ne tik darbdaviai, jie taip pat gali būti atsakingi ir už politikos įgyvendinimą.

| 18. | pritaria, jog reikia užtikrinti, kad būtų tęsiamos strateginės kryptys, išvardytos Europos Komisijos parengtoje 2002-2006 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijoje; |
| --- | --- |

18.

pritaria, jog reikia užtikrinti, kad būtų tęsiamos strateginės kryptys, išvardytos Europos Komisijos parengtoje 2002-2006 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijoje;

| 19. | vertina, kad pirmiau minėta strategija buvo atkreiptas visuomenės dėmesys į darbuotojų sveikatos ir saugos svarbą, laikant jas sudėtinėmis kokybės valdymo dalimis ir esminiais ekonominio veiksmingumo bei konkurencingumo veiksniais; |
| --- | --- |

19.

vertina, kad pirmiau minėta strategija buvo atkreiptas visuomenės dėmesys į darbuotojų sveikatos ir saugos svarbą, laikant jas sudėtinėmis kokybės valdymo dalimis ir esminiais ekonominio veiksmingumo bei konkurencingumo veiksniais;

| 20. | reiškia nuostabą, kad dabartinėje strategijoje neužsimenama nei apie kokybės valdymą kalbant apie darbuotojų sveikatą ir saugą, nei apskritai apie kokybės valdymą; |
| --- | --- |

20.

reiškia nuostabą, kad dabartinėje strategijoje neužsimenama nei apie kokybės valdymą kalbant apie darbuotojų sveikatą ir saugą, nei apskritai apie kokybės valdymą;

| 21. | pripažįsta, kad daug ES valstybių narių įmonių, tarp jų pirmaujantieji Europos koncernai, savo veikloje vadovaujasi EFQM (Europos kokybės valdymo fondas, angl. European Foundation for Quality Management) nustatyta kokybės vadybos sistema. Komitetas mano, kad reikėtų apie ją informuoti visas valstybes nares. Tai veiksmingos strategijos modelis, kurį taip pat galima taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos srityje; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad daug ES valstybių narių įmonių, tarp jų pirmaujantieji Europos koncernai, savo veikloje vadovaujasi EFQM (Europos kokybės valdymo fondas, angl. European Foundation for Quality Management) nustatyta kokybės vadybos sistema. Komitetas mano, kad reikėtų apie ją informuoti visas valstybes nares. Tai veiksmingos strategijos modelis, kurį taip pat galima taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos srityje;

| 22. | ragina valstybes nares laikytis kokybės EFQM vadybos sistemoje įtvirtintų principų, tokių kaip orientavimasis į rezultatus, orientacija į klientus, vadyba ir tikslų nuoseklumas, vadyba paremta procesais ir faktais, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir jų dalyvavimas, partnerysčių kūrimas ir įmonės socialinė atsakomybė. Tai padeda siekti pažangos darbuotojų sveikatos ir saugos srityje bei derinti šią sritį reglamentuojančius teisės aktus. Kartu valstybės narės turėtų dėti pastangas suprasti pavienių interesų grupių lūkesčius visuomenėje ir juos tenkinti; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares laikytis kokybės EFQM vadybos sistemoje įtvirtintų principų, tokių kaip orientavimasis į rezultatus, orientacija į klientus, vadyba ir tikslų nuoseklumas, vadyba paremta procesais ir faktais, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir jų dalyvavimas, partnerysčių kūrimas ir įmonės socialinė atsakomybė. Tai padeda siekti pažangos darbuotojų sveikatos ir saugos srityje bei derinti šią sritį reglamentuojančius teisės aktus. Kartu valstybės narės turėtų dėti pastangas suprasti pavienių interesų grupių lūkesčius visuomenėje ir juos tenkinti;

Dabartinės padėties vertinimas

| 23. | mano, jog norint įvertinti dabartinę padėtį, reikia turėti pavienių valstybių narių statistinius duomenis arba bendruosius duomenis apie Europos Sąjungą kaip apie visumą, apimančius tam tikrą laiko tarpą, kad būtų galima apibūdinti tendencijas; |
| --- | --- |

23.

mano, jog norint įvertinti dabartinę padėtį, reikia turėti pavienių valstybių narių statistinius duomenis arba bendruosius duomenis apie Europos Sąjungą kaip apie visumą, apimančius tam tikrą laiko tarpą, kad būtų galima apibūdinti tendencijas;

| 24. | pabrėžia, kad dabartinės padėties vertinimas turi apimti esamų rezultatų, taip pat aktualių problemų, galimybių ir pavojų, suskirstytų pagal sritis, analizę; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad dabartinės padėties vertinimas turi apimti esamų rezultatų, taip pat aktualių problemų, galimybių ir pavojų, suskirstytų pagal sritis, analizę;

| 25. | pastebi, kad pavojai ir rizika savo prigimtimi tapo sudėtingesni ir labiau tarpusavyje susiję. Todėl būtina atlikti rizikos analizę siekiant įvertinti galimus pavojus ir atsižvelgiant į įvairias rizikos rūšis įgyvendinti rizikos valdymą. Labai svarbu dabartinę padėtį kritiškai įvertinti, nes tik šitaip galima nustatyti realius tikslus; |
| --- | --- |

25.

pastebi, kad pavojai ir rizika savo prigimtimi tapo sudėtingesni ir labiau tarpusavyje susiję. Todėl būtina atlikti rizikos analizę siekiant įvertinti galimus pavojus ir atsižvelgiant į įvairias rizikos rūšis įgyvendinti rizikos valdymą. Labai svarbu dabartinę padėtį kritiškai įvertinti, nes tik šitaip galima nustatyti realius tikslus;

| 26. | mano, kad norint realistiškai įvertinti galimą žalą, kylančią dėl potencialios rizikos, yra labai svarbu, kad žinotume ne tik pavojų šaltinius ir jų sukeliamas pasekmes, bet ir nustatytume kriterijus, pagal kuriuos galima vertinti žalą. Vertinant žalą, reikia skirti techninius, psichologinius, sociologinius, kultūrinius ir ekonominius rizikos aspektus; |
| --- | --- |

26.

mano, kad norint realistiškai įvertinti galimą žalą, kylančią dėl potencialios rizikos, yra labai svarbu, kad žinotume ne tik pavojų šaltinius ir jų sukeliamas pasekmes, bet ir nustatytume kriterijus, pagal kuriuos galima vertinti žalą. Vertinant žalą, reikia skirti techninius, psichologinius, sociologinius, kultūrinius ir ekonominius rizikos aspektus;

| 27. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų tiksliai apibrėžti, kaip renkama ir apibendrinama informacija, kas už tai atsako ir kokias procedūras reikia taikyti. Dažnai deklaratyviomis teisinėmis nuostatomis šie aspektai nėra aiškiai apibrėžiami, tačiau nesant visiems suprantamo teorinio ir praktinio pagrindo negalima tikėtis teigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad valstybės narės turėtų tiksliai apibrėžti, kaip renkama ir apibendrinama informacija, kas už tai atsako ir kokias procedūras reikia taikyti. Dažnai deklaratyviomis teisinėmis nuostatomis šie aspektai nėra aiškiai apibrėžiami, tačiau nesant visiems suprantamo teorinio ir praktinio pagrindo negalima tikėtis teigiamų rezultatų;

| 28. | mano, kad valstybėms narėms kuo skubiau reikia tvirto metodinio rizikos valdymo pagrindo, kuris turėtų būti parengtas laikantis mokslinių principų; |
| --- | --- |

28.

mano, kad valstybėms narėms kuo skubiau reikia tvirto metodinio rizikos valdymo pagrindo, kuris turėtų būti parengtas laikantis mokslinių principų;

| 29. | konstatuoja būtinybę nuolat stebėti sąlygas ir rizikos veiksnius, kad turima informacija būtų naujausia ir būtų galima nustatyti galimus naujus rizikos veiksnius; |
| --- | --- |

29.

konstatuoja būtinybę nuolat stebėti sąlygas ir rizikos veiksnius, kad turima informacija būtų naujausia ir būtų galima nustatyti galimus naujus rizikos veiksnius;

| 30. | mano, kad strategijoje reikėtų išsamiau išnagrinėti profesinių ligų klausimą. Nustatant profesinių ligų analizės kriterijus, reikia užtikrinti pakankamą lankstumą ir aiškumą, kad būtų galima klasifikuoti profesines ligas atsižvelgiant į jų atsiradimo priežastis; |
| --- | --- |

30.

mano, kad strategijoje reikėtų išsamiau išnagrinėti profesinių ligų klausimą. Nustatant profesinių ligų analizės kriterijus, reikia užtikrinti pakankamą lankstumą ir aiškumą, kad būtų galima klasifikuoti profesines ligas atsižvelgiant į jų atsiradimo priežastis;

| 31. | mano, jog svarbu, kad valstybėse narėse profesinių ligų diagnozavimas nebūtų sudėtingas ir kompensacijų išmokėjimo tvarka administraciniu požiūriu būtų kiek įmanoma paprastesnė; |
| --- | --- |

31.

mano, jog svarbu, kad valstybėse narėse profesinių ligų diagnozavimas nebūtų sudėtingas ir kompensacijų išmokėjimo tvarka administraciniu požiūriu būtų kiek įmanoma paprastesnė;

| 32. | mano, kad veiksminga teisinė ir administracinė sistema yra nepaprastai svarbi, kadangi ji užtikrina nelaimingo atsitikimo darbe ir profesinės ligos atvejo registraciją pernelyg neapsunkinant MVĮ; |
| --- | --- |

32.

mano, kad veiksminga teisinė ir administracinė sistema yra nepaprastai svarbi, kadangi ji užtikrina nelaimingo atsitikimo darbe ir profesinės ligos atvejo registraciją pernelyg neapsunkinant MVĮ;

| 33. | pritaria, kad kiekvienoje valstybėje narėje nelaimingi atsitikimai darbe ir profesinės ligos būtų tiksliai apskaitomos ir būtų sudaromi strateginiai veiksmų planai saugai darbo vietoje užtikrinti, bet šios priemonės neturėtų pernelyg apsunkinti MVĮ; |
| --- | --- |

33.

pritaria, kad kiekvienoje valstybėje narėje nelaimingi atsitikimai darbe ir profesinės ligos būtų tiksliai apskaitomos ir būtų sudaromi strateginiai veiksmų planai saugai darbo vietoje užtikrinti, bet šios priemonės neturėtų pernelyg apsunkinti MVĮ;

| 34. | mano, kad valstybėse narėse būtina kontroliuoti, kaip laikomasi darbo aplinkos reikalavimų ir taisyklių, siekiant atskleisti visus trūkumus ir užkirsti kelią pavojams; |
| --- | --- |

34.

mano, kad valstybėse narėse būtina kontroliuoti, kaip laikomasi darbo aplinkos reikalavimų ir taisyklių, siekiant atskleisti visus trūkumus ir užkirsti kelią pavojams;

| 35. | teigia, kad darbo saugos valdymo trūkumai yra viena iš svarbiausių nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų priežastis. Kiekviena žmogaus gyvybė ir kiekviena ligos diena — tai didžiuliai nuostoliai, kuriuos patiria kiekviena valstybė narė, kiekviena vietos ir regionų valdžios institucija, didžiosios įmonės ir MVĮ, tačiau visuomenei tenkančios išlaidos yra dar didesnės; |
| --- | --- |

35.

teigia, kad darbo saugos valdymo trūkumai yra viena iš svarbiausių nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų priežastis. Kiekviena žmogaus gyvybė ir kiekviena ligos diena — tai didžiuliai nuostoliai, kuriuos patiria kiekviena valstybė narė, kiekviena vietos ir regionų valdžios institucija, didžiosios įmonės ir MVĮ, tačiau visuomenei tenkančios išlaidos yra dar didesnės;

| 36. | pasigenda aiškios nuorodos į tai, kad esminė sveikos gyvensenos modelių plėtotės prielaida — sveikatai palankios arba sveikatą stiprinančios sąlygos (pagrindinės sąlygos) darbo vietoje ir visuomenėje; |
| --- | --- |

36.

pasigenda aiškios nuorodos į tai, kad esminė sveikos gyvensenos modelių plėtotės prielaida — sveikatai palankios arba sveikatą stiprinančios sąlygos (pagrindinės sąlygos) darbo vietoje ir visuomenėje;

| 37. | pageidauja, rengiant bendrą strateginę liniją įvairių valstybių narių organizacijose ir siekiant gauti objektyvius, adekvačius ir palyginamus duomenis, taikyti klasikinius, visuotinai pripažintus analizės metodus, pavyzdžiui, SWOT, PEST, GAP, FFA arba CAF; |
| --- | --- |

37.

pageidauja, rengiant bendrą strateginę liniją įvairių valstybių narių organizacijose ir siekiant gauti objektyvius, adekvačius ir palyginamus duomenis, taikyti klasikinius, visuotinai pripažintus analizės metodus, pavyzdžiui, SWOT, PEST, GAP, FFA arba CAF;

Strategijos tikslai

| 38. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad svarbiausias Bendrijos strategijos tikslas turi būti, ilgalaikis ir nuolatinis nelaimingų atsitikimų darbe skaičiaus mažinimas 2007-2012 m., ir pritaria Komisijos vertinimui, kad svarbiausias 27 ES valstybių narių tikslas minėtu laikotarpiu turėtų būti nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų skaičiaus sumažinimas 25 proc., nors toks tikslas gali pasirodyti pernelyg parodomasis; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad svarbiausias Bendrijos strategijos tikslas turi būti, ilgalaikis ir nuolatinis nelaimingų atsitikimų darbe skaičiaus mažinimas 2007-2012 m., ir pritaria Komisijos vertinimui, kad svarbiausias 27 ES valstybių narių tikslas minėtu laikotarpiu turėtų būti nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų skaičiaus sumažinimas 25 proc., nors toks tikslas gali pasirodyti pernelyg parodomasis;

| 39. | pastebi, kad strateginių tikslų paskirtis turi būti aiški. Juose turi būti aiškiai pasakyta, kokio galutinio rezultato siekiama, t.y., ko reikia pasiekti ir iki kada; |
| --- | --- |

39.

pastebi, kad strateginių tikslų paskirtis turi būti aiški. Juose turi būti aiškiai pasakyta, kokio galutinio rezultato siekiama, t.y., ko reikia pasiekti ir iki kada;

| 40. | pastebi, kad strateginis tikslas turi atitikti šiuos reikalavimus, sutrumpintai vadinamus SMART: jis turi būti konkretus (specific), išmatuojamas (measurable), suderinamas (agreed), realistiškas (realistic) ir apibrėžtas laiko atžvilgiu (timed). Šios savybės leidžia aiškiai apibrėžti užduotis ir išmatuojamumą, todėl reikia sutartyje numatytų matavimo skalių; |
| --- | --- |

40.

pastebi, kad strateginis tikslas turi atitikti šiuos reikalavimus, sutrumpintai vadinamus SMART: jis turi būti konkretus (specific), išmatuojamas (measurable), suderinamas (agreed), realistiškas (realistic) ir apibrėžtas laiko atžvilgiu (timed). Šios savybės leidžia aiškiai apibrėžti užduotis ir išmatuojamumą, todėl reikia sutartyje numatytų matavimo skalių;

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad strateginis tikslas turi atitikti reikalavimus, o tai reiškia, kad tikslai turi būti siejami su konkrečiu tvarkaraščiu, kad būtų galima kontroliuoti ir įvertinti jų įgyvendinimą. Su tuo susijusi trumpalaikių ir ilgalaikių tikslų koncepcija, iš kurios matyti, kad pagrindinį tikslą reikia suskirstyti į mažesnius tarpinius tikslus, kad jo įgyvendinimas būtų tiksliau išmatuojamas, kontroliuojamas ir valdomas; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad strateginis tikslas turi atitikti reikalavimus, o tai reiškia, kad tikslai turi būti siejami su konkrečiu tvarkaraščiu, kad būtų galima kontroliuoti ir įvertinti jų įgyvendinimą. Su tuo susijusi trumpalaikių ir ilgalaikių tikslų koncepcija, iš kurios matyti, kad pagrindinį tikslą reikia suskirstyti į mažesnius tarpinius tikslus, kad jo įgyvendinimas būtų tiksliau išmatuojamas, kontroliuojamas ir valdomas;

| 42. | mano, kad būtina sukurti rodiklių sistemą valstybėms narėms, kuri sudarytų pradinės padėties, siekiamo tikslo ir naudojamų priemonių veiksmingumo vertinimo pagrindą. Pagrindiniai rodiklių požymiai yra aktualumas, esmingumas, apskaičiuojamumas, tvirtumas ir išlaidų veiksmingumas; |
| --- | --- |

42.

mano, kad būtina sukurti rodiklių sistemą valstybėms narėms, kuri sudarytų pradinės padėties, siekiamo tikslo ir naudojamų priemonių veiksmingumo vertinimo pagrindą. Pagrindiniai rodiklių požymiai yra aktualumas, esmingumas, apskaičiuojamumas, tvirtumas ir išlaidų veiksmingumas;

Priemonės, skirtos tikslams pasiekti

| 43. | džiaugiasi, kad Komisija taikydama galiojančius teisės aktus remia MVĮ ir norėtų, kad teisės aktų sistema būtų pritaikyta prie darbo rinkos tendencijų ir supaprastinta, visų pirma kalbant apie MVĮ; |
| --- | --- |

43.

džiaugiasi, kad Komisija taikydama galiojančius teisės aktus remia MVĮ ir norėtų, kad teisės aktų sistema būtų pritaikyta prie darbo rinkos tendencijų ir supaprastinta, visų pirma kalbant apie MVĮ;

| 44. | pabrėžia, kad reikia nurodyti strateginiame vystymosi plane apibrėžtų priemonių įgyvendinimo mechanizmus. Tai programos, didesni projektai, strateginės investicijos arba kitos platesnio pobūdžio veiklos sritys, pavyzdžiui, kasdienės užduotys, kurias vykdant siekiama įgyvendinti iškeltus tikslus; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad reikia nurodyti strateginiame vystymosi plane apibrėžtų priemonių įgyvendinimo mechanizmus. Tai programos, didesni projektai, strateginės investicijos arba kitos platesnio pobūdžio veiklos sritys, pavyzdžiui, kasdienės užduotys, kurias vykdant siekiama įgyvendinti iškeltus tikslus;

| 45. | pastebi, kad ketvirtame strateginio dokumento skyriuje pernelyg išsamiai, palyginti su kitomis temomis, aptariamas teisės aktų sistemos kūrimas. Įvairūs visuomeninio gyvenimo aspektai turėtų būti sistemingai aptariami, pavyzdžiui, remiantis vadinamuoju PESTLE principu (apimančio politinį, ekonominį, socialinį, techninį, teisinį ir aplinkos aspektus — angl. political, economic, social, technical, legal, environmental). Toks svarstymas turėtų vykti atsižvelgiant į Bendrijos bendrąją sistemą ir kiekvienos valstybės narės sąlygas, kartu jis turi apimti tokias sritis kaip politika, ekonomika, socialiniai reikalai, technologiniai aspektai, teisė ir darbo sauga; |
| --- | --- |

45.

pastebi, kad ketvirtame strateginio dokumento skyriuje pernelyg išsamiai, palyginti su kitomis temomis, aptariamas teisės aktų sistemos kūrimas. Įvairūs visuomeninio gyvenimo aspektai turėtų būti sistemingai aptariami, pavyzdžiui, remiantis vadinamuoju PESTLE principu (apimančio politinį, ekonominį, socialinį, techninį, teisinį ir aplinkos aspektus — angl. political, economic, social, technical, legal, environmental). Toks svarstymas turėtų vykti atsižvelgiant į Bendrijos bendrąją sistemą ir kiekvienos valstybės narės sąlygas, kartu jis turi apimti tokias sritis kaip politika, ekonomika, socialiniai reikalai, technologiniai aspektai, teisė ir darbo sauga;

| 46. | pasisako už paramą sveikatos stiprinimo programoms įmonėse kurti; |
| --- | --- |

46.

pasisako už paramą sveikatos stiprinimo programoms įmonėse kurti;

Finansinė struktūra ir tvarkaraštis

| 47. | primena, kad neatsiejama strateginio dokumento dalis yra finansinė struktūra ir tvarkaraštis, apimantys numatomas bendrąsias vystymo plano išlaidas ir išlaidų paskirstymą, skaičiuojant metams ar kitiems laikotarpiams; |
| --- | --- |

47.

primena, kad neatsiejama strateginio dokumento dalis yra finansinė struktūra ir tvarkaraštis, apimantys numatomas bendrąsias vystymo plano išlaidas ir išlaidų paskirstymą, skaičiuojant metams ar kitiems laikotarpiams;

| 48. | mano, kad skyriuje dėl priemonių, skirtų mažinti riziką, iškylančią darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai, planavimo ir įgyvendinimo, reikėtų pateikti standartinę formą, susijusią su finansine struktūra ir tvarkaraščiu, siekiant sudaryti sąlygas palyginti valstybių narių duomenis ir išanalizuoti juos visos Bendrijos kontekste; |
| --- | --- |

48.

mano, kad skyriuje dėl priemonių, skirtų mažinti riziką, iškylančią darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai, planavimo ir įgyvendinimo, reikėtų pateikti standartinę formą, susijusią su finansine struktūra ir tvarkaraščiu, siekiant sudaryti sąlygas palyginti valstybių narių duomenis ir išanalizuoti juos visos Bendrijos kontekste;

Vadybos struktūra

| 49. | mano, kad vadyba, kuria siekiama užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą, apima: reikiamų koordinavimo veiksmų, susijusių su jų nustatymu, papildymu, įgyvendinimu, vertinimu ir vystymo plano baigiamosios ataskaitos pateikimu, aprašą. Būtina nurodyti, kaip organizuojamas bendradarbiavimas, darbo pasidalijimas ir dalyvaujant suinteresuotiems subjektams grįžtamosios informacijos procesas; |
| --- | --- |

49.

mano, kad vadyba, kuria siekiama užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą, apima: reikiamų koordinavimo veiksmų, susijusių su jų nustatymu, papildymu, įgyvendinimu, vertinimu ir vystymo plano baigiamosios ataskaitos pateikimu, aprašą. Būtina nurodyti, kaip organizuojamas bendradarbiavimas, darbo pasidalijimas ir dalyvaujant suinteresuotiems subjektams grįžtamosios informacijos procesas;

| 50. | pastebi, kad būtina aprašyti darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos struktūrą, siekiant susitarimo dėl atitinkamos srities koordinavimo, valdymo ir kitų svarbių vystymo plano aspektų ir jei norima informuoti kitas suinteresuotas šalis; |
| --- | --- |

50.

pastebi, kad būtina aprašyti darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos struktūrą, siekiant susitarimo dėl atitinkamos srities koordinavimo, valdymo ir kitų svarbių vystymo plano aspektų ir jei norima informuoti kitas suinteresuotas šalis;

| 51. | atkreipia dėmesį į visame pasaulyje galiojančias Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) gaires dėl darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų, kurios, atmetus tarptautinę darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų standartizaciją, buvo parengtos Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) prašymu, ir kurias valstybės turi įgyvendinti nacionaliniu lygiu arba jau yra iš dalies įgyvendinusios; šios gairės dėl darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų atspindi TDO vertybes ir priemones kalbant apie saugos ir sveikatos darbe vadybą, bei nustato svarbiausius darbo saugos vadybos sistemos, skirtos ilgam laikui pagerinti saugą ir sveikatos apsaugą darbo vietoje, reikalavimus; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į visame pasaulyje galiojančias Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) gaires dėl darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų, kurios, atmetus tarptautinę darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų standartizaciją, buvo parengtos Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) prašymu, ir kurias valstybės turi įgyvendinti nacionaliniu lygiu arba jau yra iš dalies įgyvendinusios; šios gairės dėl darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų atspindi TDO vertybes ir priemones kalbant apie saugos ir sveikatos darbe vadybą, bei nustato svarbiausius darbo saugos vadybos sistemos, skirtos ilgam laikui pagerinti saugą ir sveikatos apsaugą darbo vietoje, reikalavimus;

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad minėti metodologiniai pagrindai yra apibrėžti šiame dokumente:






  — | Gairės dėl darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų, TDO-DSS 2001; |
| --- | --- | --- |

52.

atkreipia dėmesį į tai, kad minėti metodologiniai pagrindai yra apibrėžti šiame dokumente:

—

Gairės dėl darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemų, TDO-DSS 2001;

| 53. | teigia, kad norint sukurti ilgalaikę veiksmingą darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemą, nuolat gerinti darbuotojų saugą ir sveikatą, ją turi sudaryti šie pagrindiniai elementai:






  — | Darbuotojų saugos ir sveikatos politika (occupational, safety and health policy); |
| --- | --- | --- |

53.

teigia, kad norint sukurti ilgalaikę veiksmingą darbuotojų saugos ir sveikatos vadybos sistemą, nuolat gerinti darbuotojų saugą ir sveikatą, ją turi sudaryti šie pagrindiniai elementai:

—

Darbuotojų saugos ir sveikatos politika (occupational, safety and health policy);

| — | Organizavimas (organizing); |
| --- | --- |

—

Organizavimas (organizing);

| — | Planavimas ir įgyvendinimas (planning and implementation); |
| --- | --- |

—

Planavimas ir įgyvendinimas (planning and implementation);

| — | Vertinimas (evaluation); |
| --- | --- |

—

Vertinimas (evaluation);

| — | Gerinimo priemonės (action for improvement). |
| --- | --- |

—

Gerinimo priemonės (action for improvement).

Įgyvendinimas ir ataskaita dėl strateginio vystymo plano vykdymo, papildymo ir užbaigimo

| 54. | pastebi, kad skyriuje apie strateginio vystymo plano struktūrą pateikiamos priemonės ir tikslai, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant veiksmų planą, taip pat su tuo susiję paaiškinimai. Veiksmų planas ir vystymo planas turi būti palyginami ir jų struktūra turi būti suderinta; |
| --- | --- |

54.

pastebi, kad skyriuje apie strateginio vystymo plano struktūrą pateikiamos priemonės ir tikslai, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant veiksmų planą, taip pat su tuo susiję paaiškinimai. Veiksmų planas ir vystymo planas turi būti palyginami ir jų struktūra turi būti suderinta;

| 55. | rekomenduoja veiksmų planą pateikti lentelės forma, kurioje būtų apibrėžti kiekvieno pogrupio tikslai, rodikliai ir jiems pasiekti būtinos priemonės, taip pat veikla, kuri turi būti vykdoma kartu su įgyvendinančiais subjektais, finansuotojais, be to, finansavimo šaltiniai ir priemonės; |
| --- | --- |

55.

rekomenduoja veiksmų planą pateikti lentelės forma, kurioje būtų apibrėžti kiekvieno pogrupio tikslai, rodikliai ir jiems pasiekti būtinos priemonės, taip pat veikla, kuri turi būti vykdoma kartu su įgyvendinančiais subjektais, finansuotojais, be to, finansavimo šaltiniai ir priemonės;

| 56. | pastebi, kad reikia numatyti papildomus sprendimus tais atvejais, kai įgyvendinant strateginį vystymo planą iškyla būtinybė keisti nustatytus tikslus bei priemones arba juos reglamentuoti. Priimant sprendimą dėl plano papildymo ar jo įgyvendinimo užbaigimo, visų pirma reikia atsižvelgti į nustatytų tikslų naudingumą, taikomų priemonių veiksmingumą, taip pat planuojamus ar įvykusius pokyčius finansavimo ir veiklos srityse; |
| --- | --- |

56.

pastebi, kad reikia numatyti papildomus sprendimus tais atvejais, kai įgyvendinant strateginį vystymo planą iškyla būtinybė keisti nustatytus tikslus bei priemones arba juos reglamentuoti. Priimant sprendimą dėl plano papildymo ar jo įgyvendinimo užbaigimo, visų pirma reikia atsižvelgti į nustatytų tikslų naudingumą, taikomų priemonių veiksmingumą, taip pat planuojamus ar įvykusius pokyčius finansavimo ir veiklos srityse;

Strateginio vystymo plano įgyvendinimo vertinimas

| 57. | pažymi, kad pasiekus nustatytus tikslus, baigiantis laikotarpiui arba įgyvendinus strateginį vystymosi planą, būtina parengti galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad pasiekus nustatytus tikslus, baigiantis laikotarpiui arba įgyvendinus strateginį vystymosi planą, būtina parengti galutinę ataskaitą;

| 58. | pabrėžia, kad skyriuje apie valstybes nares yra svarbu akcentuoti šiuos aspektus:






  — | Strateginių tikslų rodiklių parametrai, t.y. kiek buvo priartėta prie tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

58.

pabrėžia, kad skyriuje apie valstybes nares yra svarbu akcentuoti šiuos aspektus:

—

Strateginių tikslų rodiklių parametrai, t.y. kiek buvo priartėta prie tikslų įgyvendinimo;

| — | Įgyvendintų priemonių tiesioginiai rezultatai; |
| --- | --- |

—

Įgyvendintų priemonių tiesioginiai rezultatai;

| — | Priemonių, taikomų vystymo planui įgyvendinti, ir su jomis susijusių paaiškinimų apžvalga; |
| --- | --- |

—

Priemonių, taikomų vystymo planui įgyvendinti, ir su jomis susijusių paaiškinimų apžvalga;

| — | Planuojami arba jau atlikti pakeitimai, susiję su veiklos sritimi. |
| --- | --- |

—

Planuojami arba jau atlikti pakeitimai, susiję su veiklos sritimi.

Ataskaita dėl strateginio vystymo plano įgyvendinimo savo išdėstymu ir struktūra turi atitikti vystymo planą ir jame nurodytą veiksmų planą.

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/21

---

Regionų komiteto nuomonė — Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje: galimi ES veiksmai

(2008/C 53/04)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ragina Komisiją pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą rengiant ir taikant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir pripažinti būtinybę suteikti joms įgaliojimus ir finansinę paramą, reikalingą prisitaikymo strategijoms rengti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą rengiant ir taikant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir pripažinti būtinybę suteikti joms įgaliojimus ir finansinę paramą, reikalingą prisitaikymo strategijoms rengti ir įgyvendinti;

| — | pritaria klimato kaitos poveikio pasaulio fizinei geografijai ir ekosistemoms įvertinimui, tačiau mano, kad ekonominiams ir socialiniams prisitaikymo prie klimato kaitos aspektams reikia skirti tiek pat dėmesio, kiek Žaliojoje knygoje skiriama aplinkos apsaugos aspektams; |
| --- | --- |

—

pritaria klimato kaitos poveikio pasaulio fizinei geografijai ir ekosistemoms įvertinimui, tačiau mano, kad ekonominiams ir socialiniams prisitaikymo prie klimato kaitos aspektams reikia skirti tiek pat dėmesio, kiek Žaliojoje knygoje skiriama aplinkos apsaugos aspektams;

| — | pripažįsta, kad klimato kaita kelia grėsmę gyventojams ir aplinkai, tačiau mano, kad iš anksto taikant prisitaikymo priemones suteikiama galimybė — kuriant naujas praktinių žinių sritis ir užimtumo galimybes bei pačiu veiksmingiausiu būdu naudojant išteklius ir užtikrinant tvarų jų naudojimą — sukurti tvarias bendruomenes ir konkurencingą vietos bei regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad klimato kaita kelia grėsmę gyventojams ir aplinkai, tačiau mano, kad iš anksto taikant prisitaikymo priemones suteikiama galimybė — kuriant naujas praktinių žinių sritis ir užimtumo galimybes bei pačiu veiksmingiausiu būdu naudojant išteklius ir užtikrinant tvarų jų naudojimą — sukurti tvarias bendruomenes ir konkurencingą vietos bei regionų ekonomiką;

| — | remia Komisijos raginimą imtis išankstinių veiksmų, visų pirma tose srityse, kuriose beveik neabejojama klimato kaitos poveikiu arba kuriose, nesiėmus priemonių ar nesilaikant atsargumo principo, valstybių narių visuomenei, ekonomikai ir aplinkai kiltų didelis pavojus. Prisitaikymas prie klimato kaitos bus brangus, tačiau Sterno apžvalgoje nurodoma, kad nesiimti jokių veiksmų būtų brangiausias sprendimas. Regionų komitetas mano, kad vietos, regionų ir nacionaliniai politikai turi prisiimti atsakomybę užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos taptų prioritetine sritimi; |
| --- | --- |

—

remia Komisijos raginimą imtis išankstinių veiksmų, visų pirma tose srityse, kuriose beveik neabejojama klimato kaitos poveikiu arba kuriose, nesiėmus priemonių ar nesilaikant atsargumo principo, valstybių narių visuomenei, ekonomikai ir aplinkai kiltų didelis pavojus. Prisitaikymas prie klimato kaitos bus brangus, tačiau Sterno apžvalgoje nurodoma, kad nesiimti jokių veiksmų būtų brangiausias sprendimas. Regionų komitetas mano, kad vietos, regionų ir nacionaliniai politikai turi prisiimti atsakomybę užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos taptų prioritetine sritimi;

| — | mano, kad vienas svarbiausių iššūkių greičiausiai bus didelio masto gyventojų migracija iš kitų šalių į ES, iš vienų valstybių narių į kitas, iš vienų regionų į kitus ir iš vienos regiono vietos į kitą. Vietos ir regionų valdžios institucijos turės numatyti ir patenkinti dėl šios migracijos atsirandančius būsto, infrastruktūros, sveikatos priežiūros ir viešųjų paslaugų poreikius; |
| --- | --- |

—

mano, kad vienas svarbiausių iššūkių greičiausiai bus didelio masto gyventojų migracija iš kitų šalių į ES, iš vienų valstybių narių į kitas, iš vienų regionų į kitus ir iš vienos regiono vietos į kitą. Vietos ir regionų valdžios institucijos turės numatyti ir patenkinti dėl šios migracijos atsirandančius būsto, infrastruktūros, sveikatos priežiūros ir viešųjų paslaugų poreikius;

| — | ragina persvarstyti ES biudžetą, programas, politiką, o pirmiausia svarbiausius teisės aktus atsižvelgiant į klimato kaitos sukeliamus pokyčius. Komitetas visų pirma ragina, peržiūrint 2008 m. ES biudžetą, atsižvelgti į prisitaikymą prie klimato kaitos. |
| --- | --- |

—

ragina persvarstyti ES biudžetą, programas, politiką, o pirmiausia svarbiausius teisės aktus atsižvelgiant į klimato kaitos sukeliamus pokyčius. Komitetas visų pirma ragina, peržiūrint 2008 m. ES biudžetą, atsižvelgti į prisitaikymą prie klimato kaitos.

| Pranešėja | : | Kay TWITCHEN, Esekso grafystės tarybos narė (UK/ELP) |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Kay TWITCHEN, Esekso grafystės tarybos narė (UK/ELP)

Pamatinis dokumentas

Komisijos žalioji knyga Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje: galimi ES veiksmai“

COM(2007) 354 galutinis — {SEC(2007) 849}

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina šią Žaliąją knygą ir supratimą, kad Europos Sąjunga turi spręsti prisitaikymo problemą bendradarbiaudama su visais susijusiais partneriais, visų pirma valstybėmis narėmis ir subnacionalinio lygmens partneriais bei šalimis partnerėmis visame pasaulyje. Jis taip pat palankiai vertina pripažinimą, kad būtinas Europos metodas ir kad prisitaikymo veiksmai turi derėti su klimato kaitos mažinimo priemonėmis bei atvirkščiai; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina šią Žaliąją knygą ir supratimą, kad Europos Sąjunga turi spręsti prisitaikymo problemą bendradarbiaudama su visais susijusiais partneriais, visų pirma valstybėmis narėmis ir subnacionalinio lygmens partneriais bei šalimis partnerėmis visame pasaulyje. Jis taip pat palankiai vertina pripažinimą, kad būtinas Europos metodas ir kad prisitaikymo veiksmai turi derėti su klimato kaitos mažinimo priemonėmis bei atvirkščiai;

| 2. | pritaria klimato kaitos poveikio pasaulio fizinei geografijai ir ekosistemoms įvertinimui, tačiau mano, kad ekonominiams ir socialiniams aspektams reikia skirti tiek pat dėmesio, kiek aplinkos apsaugos aspektams; |
| --- | --- |

2.

pritaria klimato kaitos poveikio pasaulio fizinei geografijai ir ekosistemoms įvertinimui, tačiau mano, kad ekonominiams ir socialiniams aspektams reikia skirti tiek pat dėmesio, kiek aplinkos apsaugos aspektams;

| 3. | pripažįsta, kad klimato kaita kelia grėsmę gyventojams ir aplinkai, tačiau mano, kad iš anksto taikant prisitaikymo priemones suteikiama galimybė — kuriant naujas praktinių žinių sritis ir užimtumo galimybes bei pačiu veiksmingiausiu būdu naudojant išteklius ir užtikrinant tvarų jų naudojimą — sukurti tvarias bendruomenes ir konkurencingą vietos bei regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad klimato kaita kelia grėsmę gyventojams ir aplinkai, tačiau mano, kad iš anksto taikant prisitaikymo priemones suteikiama galimybė — kuriant naujas praktinių žinių sritis ir užimtumo galimybes bei pačiu veiksmingiausiu būdu naudojant išteklius ir užtikrinant tvarų jų naudojimą — sukurti tvarias bendruomenes ir konkurencingą vietos bei regionų ekonomiką;

Neigiamas klimato kaitos poveikis

| 4. | mano, kad vienas svarbiausių iššūkių greičiausiai bus didelio masto gyventojų migracija iš kitų šalių į ES, iš vienų valstybių narių į kitas, iš vienų regionų į kitus ir iš vienos regiono vietos į kitą. Vietos ir regionų valdžios institucijos turės numatyti ir patenkinti dėl šios migracijos atsirandančius būsto, infrastruktūros, sveikatos priežiūros ir viešųjų paslaugų poreikius; |
| --- | --- |

4.

mano, kad vienas svarbiausių iššūkių greičiausiai bus didelio masto gyventojų migracija iš kitų šalių į ES, iš vienų valstybių narių į kitas, iš vienų regionų į kitus ir iš vienos regiono vietos į kitą. Vietos ir regionų valdžios institucijos turės numatyti ir patenkinti dėl šios migracijos atsirandančius būsto, infrastruktūros, sveikatos priežiūros ir viešųjų paslaugų poreikius;

| 5. | pabrėžia, kad klimato kaita labai apsunkins sveikatos priežiūros ir vietos socialinių paslaugų sektorius, kaip parodė pastarosios karščio bangos Europoje. Kadangi daugumai ES valstybių narių būdingas gyventojų senėjimas, būtina rimtai apsvarstyti socialines klimato kaitos pasekmes; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad klimato kaita labai apsunkins sveikatos priežiūros ir vietos socialinių paslaugų sektorius, kaip parodė pastarosios karščio bangos Europoje. Kadangi daugumai ES valstybių narių būdingas gyventojų senėjimas, būtina rimtai apsvarstyti socialines klimato kaitos pasekmes;

| 6. | mano, kad liko neaptartas pavėsio viešosiose erdvėse klausimas (žr. 3 klausimą). Medžiai, parkai, pavėsinės ir kiti pavėsiui skirti statiniai realiai sumažintų karščio sukeltų mirčių skaičių ir oro kondicionavimo poreikį, taip pat pagerintų gyvenimo kokybę mieste. |
| --- | --- |

6.

mano, kad liko neaptartas pavėsio viešosiose erdvėse klausimas (žr. 3 klausimą). Medžiai, parkai, pavėsinės ir kiti pavėsiui skirti statiniai realiai sumažintų karščio sukeltų mirčių skaičių ir oro kondicionavimo poreikį, taip pat pagerintų gyvenimo kokybę mieste.

| 7. | be to, mano, kad pasaulio gyventojų prisitaikymas prie sumažinto naudojimosi ribotais gamtos ištekliais bus didelis iššūkis, pareikalausiantis gerokai pakeisti mąstyseną. Todėl mano, kad reikės švietimo, komunikacijos programų ir rinkos dėsniais pagrįstų instrumentų (pvz., Europos šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema), skatinančių žmones keisti elgesį vandens, energijos naudojimo, perdirbimo ir išteklių išsaugojimo srityse; |
| --- | --- |

7.

be to, mano, kad pasaulio gyventojų prisitaikymas prie sumažinto naudojimosi ribotais gamtos ištekliais bus didelis iššūkis, pareikalausiantis gerokai pakeisti mąstyseną. Todėl mano, kad reikės švietimo, komunikacijos programų ir rinkos dėsniais pagrįstų instrumentų (pvz., Europos šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema), skatinančių žmones keisti elgesį vandens, energijos naudojimo, perdirbimo ir išteklių išsaugojimo srityse;

Galimi išankstiniai veiksmai

| 8. | remia Komisijos raginimą imtis išankstinių veiksmų, visų pirma tose srityse, kuriose beveik neabejojama klimato kaitos poveikiu arba kuriose, nesiėmus priemonių ar nesilaikant atsargumo principo, valstybių narių visuomenei, ekonomikai ir aplinkai kiltų didelis pavojus. Prisitaikymas prie klimato kaitos bus brangus, tačiau Sterno apžvalgoje nurodoma, kad nesiimti jokių veiksmų būtų brangiausias sprendimas. Mes turime pakankamai informacijos, kad galėtume pradėti veikti jau dabar. Regionų komitetas mano, kad vietos, regionų ir nacionaliniai politikai turi prisiimti atsakomybę užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos taptų prioritetine sritimi; |
| --- | --- |

8.

remia Komisijos raginimą imtis išankstinių veiksmų, visų pirma tose srityse, kuriose beveik neabejojama klimato kaitos poveikiu arba kuriose, nesiėmus priemonių ar nesilaikant atsargumo principo, valstybių narių visuomenei, ekonomikai ir aplinkai kiltų didelis pavojus. Prisitaikymas prie klimato kaitos bus brangus, tačiau Sterno apžvalgoje nurodoma, kad nesiimti jokių veiksmų būtų brangiausias sprendimas. Mes turime pakankamai informacijos, kad galėtume pradėti veikti jau dabar. Regionų komitetas mano, kad vietos, regionų ir nacionaliniai politikai turi prisiimti atsakomybę užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos taptų prioritetine sritimi;

Regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo

| 9. | mano, kad jų dalyvavimas rengiant ir taikant prisitaikymo priemones yra būtinas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su klimato kaitos padariniais ir poveikiu piliečių gyvenimui. Dėl ekstremalių oro sąlygų patiriamas socialines ir ekonomines išlaidas dažniausiai padengia vietos ir regionų valdžios institucijos. Todėl jas būtina remti rengiant ir taikant prisitaikymo strategijas, kurias reikės integruoti į visas jų vykdomos veiklos sritis. Regionų komitetas mano, kad reikėtų plačiau pripažinti ypač svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant mūsų bendruomenių ateitį ir apsaugant pažeidžiamas gyventojų grupes, pavyzdžiui, jaunimą, skurstančius ir senyvo amžiaus žmones; |
| --- | --- |

9.

mano, kad jų dalyvavimas rengiant ir taikant prisitaikymo priemones yra būtinas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su klimato kaitos padariniais ir poveikiu piliečių gyvenimui. Dėl ekstremalių oro sąlygų patiriamas socialines ir ekonomines išlaidas dažniausiai padengia vietos ir regionų valdžios institucijos. Todėl jas būtina remti rengiant ir taikant prisitaikymo strategijas, kurias reikės integruoti į visas jų vykdomos veiklos sritis. Regionų komitetas mano, kad reikėtų plačiau pripažinti ypač svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant mūsų bendruomenių ateitį ir apsaugant pažeidžiamas gyventojų grupes, pavyzdžiui, jaunimą, skurstančius ir senyvo amžiaus žmones;

| 10. | be to pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pačiame priešakyje kovojant su klimato kaitos padariniais, ypač kai mažinimo priemonės viename regione turi neigiamų pasekmių kitame, pavyzdžiui, kai dėl pakrantės įtvirtinimų ir potvynių užtvarų problema tiesiog perkeliama į kaimyninius arba pasienio regionus. Todėl reikia koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių strategijas ir politiką. To galima siekti daugybe būdų, pavyzdžiui, upių baseinų grupavimu ir kt; |
| --- | --- |

10.

be to pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pačiame priešakyje kovojant su klimato kaitos padariniais, ypač kai mažinimo priemonės viename regione turi neigiamų pasekmių kitame, pavyzdžiui, kai dėl pakrantės įtvirtinimų ir potvynių užtvarų problema tiesiog perkeliama į kaimyninius arba pasienio regionus. Todėl reikia koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių strategijas ir politiką. To galima siekti daugybe būdų, pavyzdžiui, upių baseinų grupavimu ir kt;

Prisitaikymo strategijų rengimas

| 11. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos užima unikalią padėtį ir, vykdydamos savo įsipareigojimus konkrečiose srityse, pvz., erdvės planavimo, žemės naudojimo, statybų ir plėtros reguliavimo, viešojo transporto, žemės ūkio, miškininkystės, energijos vartojimo ir gamybos, vandens ir atliekų valdymo bei viešųjų pirkimų, gali padėti į jas integruoti prisitaikymo strategijas. Siekiama užtikrinti, kad šiuo metu ir ateityje paslaugų teikimas, infrastruktūra ir pastatai būtų ilgalaikiai. Vietos ir regionų valdžios institucijos turės bendradarbiauti su kitais partneriais, kad parengtų patikimus strateginius ir vietos katastrofų valdymo planus bei plėtotų ir didintų turimus pajėgumus kovai su ekstremaliais oro reiškiniais, kurie yra vis dažnesni ir vis didesnio masto; |
| --- | --- |

11.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos užima unikalią padėtį ir, vykdydamos savo įsipareigojimus konkrečiose srityse, pvz., erdvės planavimo, žemės naudojimo, statybų ir plėtros reguliavimo, viešojo transporto, žemės ūkio, miškininkystės, energijos vartojimo ir gamybos, vandens ir atliekų valdymo bei viešųjų pirkimų, gali padėti į jas integruoti prisitaikymo strategijas. Siekiama užtikrinti, kad šiuo metu ir ateityje paslaugų teikimas, infrastruktūra ir pastatai būtų ilgalaikiai. Vietos ir regionų valdžios institucijos turės bendradarbiauti su kitais partneriais, kad parengtų patikimus strateginius ir vietos katastrofų valdymo planus bei plėtotų ir didintų turimus pajėgumus kovai su ekstremaliais oro reiškiniais, kurie yra vis dažnesni ir vis didesnio masto;

ES vaidmuo

| 12. | mano, kad yra būtinas integruotas ES valstybių narių požiūris. Tai sumažintų išlaidas dalijantis patirtimi ir žiniomis, kad visose valstybėse narėse galėtų būti kuriami ir taikomi geriausios patirties pavyzdžiai. Atsižvelgdamas į integruoto požiūrio plėtojimo svarbą, Regionų komitetas galėtų padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms organizuoti patirties mainus; |
| --- | --- |

12.

mano, kad yra būtinas integruotas ES valstybių narių požiūris. Tai sumažintų išlaidas dalijantis patirtimi ir žiniomis, kad visose valstybėse narėse galėtų būti kuriami ir taikomi geriausios patirties pavyzdžiai. Atsižvelgdamas į integruoto požiūrio plėtojimo svarbą, Regionų komitetas galėtų padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms organizuoti patirties mainus;

Veiksmų integravimas į esamas politikos sritis ir teisės aktus

| 13. | mano, kad prisitaikymo priemonės turėtų būti integruotos į visas galiojančias ES politikos sistemas kaip aiškus tikslas, pavyzdžiui, į ES žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, ir finansavimo programas, pavyzdžiui, sanglaudos politiką, kad būtų galima jas keisti ir labiau priderinti prie poreikio prisitaikyti, už kurį atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos. Svarbu, kad jos išliktų lanksčios, nes prisitaikymo procesas tęsis ilgai, o vietos ir regionų poreikiai laikui bėgant keisis; |
| --- | --- |

13.

mano, kad prisitaikymo priemonės turėtų būti integruotos į visas galiojančias ES politikos sistemas kaip aiškus tikslas, pavyzdžiui, į ES žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, ir finansavimo programas, pavyzdžiui, sanglaudos politiką, kad būtų galima jas keisti ir labiau priderinti prie poreikio prisitaikyti, už kurį atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos. Svarbu, kad jos išliktų lanksčios, nes prisitaikymo procesas tęsis ilgai, o vietos ir regionų poreikiai laikui bėgant keisis;

| 14. | mano, kad kai kurie galiojantys teisės aktai prieštarauja poreikiui prisitaikyti prie klimato kaitos. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į galimus esamų nustatytų buveinių pokyčius dėl klimato kaitos, reikės pakeisti Buveinių direktyvą ir pritaikyti Vandens pagrindų direktyvą, nes dėl sumažėsiančių kritulių kai kuriuose regionuose prastės vandens kokybė. Siekiant užtikrinti tinkamą ir sėkmingą prisitaikymą prie klimato kaitos, reikės persvarstyti daugelį galiojančių teisės aktų; |
| --- | --- |

14.

mano, kad kai kurie galiojantys teisės aktai prieštarauja poreikiui prisitaikyti prie klimato kaitos. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į galimus esamų nustatytų buveinių pokyčius dėl klimato kaitos, reikės pakeisti Buveinių direktyvą ir pritaikyti Vandens pagrindų direktyvą, nes dėl sumažėsiančių kritulių kai kuriuose regionuose prastės vandens kokybė. Siekiant užtikrinti tinkamą ir sėkmingą prisitaikymą prie klimato kaitos, reikės persvarstyti daugelį galiojančių teisės aktų;

Integruotų klimato kaitos mokslinių tyrimų plėtojimas

| 15. | pritaria būtinybei tęsti mokslinius tyrimus siekiant nustatyti, kokie bus viename regione taikomų priemonių padariniai kitam regionui ar kitai valstybei narei. Tokie tyrimai yra būtini norint užtikrinti, kad planuojamos vietos valdžios institucijos priemonės neturės neigiamų pasekmių kaimyninių ar kitose šalyse esančių regionų savivaldybėms. Tai ypač svarbu sprendžiant, pavyzdžiui, veiksmingo vandens ir kitų gamtos išteklių naudojimo klausimą; |
| --- | --- |

15.

pritaria būtinybei tęsti mokslinius tyrimus siekiant nustatyti, kokie bus viename regione taikomų priemonių padariniai kitam regionui ar kitai valstybei narei. Tokie tyrimai yra būtini norint užtikrinti, kad planuojamos vietos valdžios institucijos priemonės neturės neigiamų pasekmių kaimyninių ar kitose šalyse esančių regionų savivaldybėms. Tai ypač svarbu sprendžiant, pavyzdžiui, veiksmingo vandens ir kitų gamtos išteklių naudojimo klausimą;

| 16. | ragina vykdyti mokslinius tyrimus ir stebėseną, kuri padės numatyti ekstremalias klimato sąlygas, kad būtų galima padėti besivystančioms šalims, visų pirma toms šalims, kurioms kyla dykumėjimo pavojus; |
| --- | --- |

16.

ragina vykdyti mokslinius tyrimus ir stebėseną, kuri padės numatyti ekstremalias klimato sąlygas, kad būtų galima padėti besivystančioms šalims, visų pirma toms šalims, kurioms kyla dykumėjimo pavojus;

| 17. | taip pat ragintų toliau remti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas ir novatoriškų prisitaikymo technologijų bei produktų kūrimą. Tokiu būdu su klimato kaitos padariniais susiduriantys verslo atstovai turėtų puikią galimybę kurti novatoriškus produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

17.

taip pat ragintų toliau remti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas ir novatoriškų prisitaikymo technologijų bei produktų kūrimą. Tokiu būdu su klimato kaitos padariniais susiduriantys verslo atstovai turėtų puikią galimybę kurti novatoriškus produktus ir paslaugas;

Europos visuomenės, verslo ir valstybinio sektoriaus įtraukimas

| 18. | mano, kad, pasitelkdamos privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystes bei valstybių narių tinklus, pvz., INTERREG (RFEC), vietos ir regionų valdžios institucijos atliks svarbų vaidmenį supaprastinant prieigą prie informacijos, praktinių žinių ir geriausios patirties bei jų sklaidą. Šios partnerystės ir tinklai taps vis svarbesni sudarant sąlygas sektoriams, regionams, valstybėms narėms ir išorės šalims partnerėms bendradarbiauti; |
| --- | --- |

18.

mano, kad, pasitelkdamos privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystes bei valstybių narių tinklus, pvz., INTERREG (RFEC), vietos ir regionų valdžios institucijos atliks svarbų vaidmenį supaprastinant prieigą prie informacijos, praktinių žinių ir geriausios patirties bei jų sklaidą. Šios partnerystės ir tinklai taps vis svarbesni sudarant sąlygas sektoriams, regionams, valstybėms narėms ir išorės šalims partnerėms bendradarbiauti;

| 19. | remia bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis padedant joms rengti prisitaikymo strategijas ir siūlo į tai atsižvelgti taikant ES išorės priemones bei mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, pasitelkdamos turimus ryšius ir tinklus, gali labai pasitarnauti dalijantis žiniomis ir gerąja praktika su besivystančiomis šalimis. Europos Sąjungos šiam tikslui skiriama suma turėtų būti proporcinga besivystančių šalių poreikiams ir ES atsakomybei; |
| --- | --- |

19.

remia bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis padedant joms rengti prisitaikymo strategijas ir siūlo į tai atsižvelgti taikant ES išorės priemones bei mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, pasitelkdamos turimus ryšius ir tinklus, gali labai pasitarnauti dalijantis žiniomis ir gerąja praktika su besivystančiomis šalimis. Europos Sąjungos šiam tikslui skiriama suma turėtų būti proporcinga besivystančių šalių poreikiams ir ES atsakomybei;

Tolesni veiksmai

| 20. | mano, kad šiuos klausimus reikia spręsti skubiai ir kad į visus būsimus ES komunikatus ir direktyvas būtina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų poreikį prisitaikyti prie klimato kaitos bendradarbiaujant su didele socialinių ir ekonominių partnerių grupe, su kuria jos jau dirba; |
| --- | --- |

20.

mano, kad šiuos klausimus reikia spręsti skubiai ir kad į visus būsimus ES komunikatus ir direktyvas būtina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų poreikį prisitaikyti prie klimato kaitos bendradarbiaujant su didele socialinių ir ekonominių partnerių grupe, su kuria jos jau dirba;

| 21. | vertina, kad jau ieškoma šių klausimų sprendimų, ir ragina Komisiją toliau laikyti juos prioritetiniais; |
| --- | --- |

21.

vertina, kad jau ieškoma šių klausimų sprendimų, ir ragina Komisiją toliau laikyti juos prioritetiniais;

| 22. | ragina Komisiją pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą rengiant ir taikant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir būtinybę suteikti joms įgaliojimus ir finansinę paramą, reikalingą prisitaikymo strategijoms rengti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą rengiant ir taikant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir būtinybę suteikti joms įgaliojimus ir finansinę paramą, reikalingą prisitaikymo strategijoms rengti ir įgyvendinti;

| 23. | ragina Komisiją, imantis tolesnių priemonių pagal šią Žaliąją knygą, atsižvelgti ne tik į aplinkos apsaugą, bet ir ekonominius bei socialinius klimato kaitos padarinius; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją, imantis tolesnių priemonių pagal šią Žaliąją knygą, atsižvelgti ne tik į aplinkos apsaugą, bet ir ekonominius bei socialinius klimato kaitos padarinius;

| 24. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų bei valstybių narių dalijimasis geriausia patirtimi yra būtinas norint parengti sėkmingas prisitaikymo priemones, ir mano, jog ES turi imtis atitinkamų veiksmų užtikrinant, kad keitimasis informacija ir geriausia patirtimi vyktų tiek ES, tiek ir už jos ribų; |
| --- | --- |

24.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų bei valstybių narių dalijimasis geriausia patirtimi yra būtinas norint parengti sėkmingas prisitaikymo priemones, ir mano, jog ES turi imtis atitinkamų veiksmų užtikrinant, kad keitimasis informacija ir geriausia patirtimi vyktų tiek ES, tiek ir už jos ribų;

| 25. | mano, kad ES turi atlikti strateginį vaidmenį planuojant ir valdant gyventojų migraciją; |
| --- | --- |

25.

mano, kad ES turi atlikti strateginį vaidmenį planuojant ir valdant gyventojų migraciją;

| 26. | ragina persvarstyti ES biudžetą, programas, politiką, o pirmiausia svarbiausius teisės aktus atsižvelgiant į klimato kaitos sukeliamus pokyčius. Komitetas visų pirma ragina, persvarstant 2008 m. biudžetą, prisitaikymo prie klimato kaitos klausimui numatyti atskirą biudžeto eilutę tarp svarbiausių biudžeto punktų (BŽŪP, sanglaudos, mokslinių tyrimų politikos ir kt.); |
| --- | --- |

26.

ragina persvarstyti ES biudžetą, programas, politiką, o pirmiausia svarbiausius teisės aktus atsižvelgiant į klimato kaitos sukeliamus pokyčius. Komitetas visų pirma ragina, persvarstant 2008 m. biudžetą, prisitaikymo prie klimato kaitos klausimui numatyti atskirą biudžeto eilutę tarp svarbiausių biudžeto punktų (BŽŪP, sanglaudos, mokslinių tyrimų politikos ir kt.);

| 27. | mano, kad svarbu didesnę ES šiuo metu moksliniams tyrimams teikiamos paramos dalį skirti klimato kaitos problemoms spręsti ir novatoriškoms prisitaikymo priemonėms. Šie moksliniai tyrimai gali pateikti novatoriškų sprendimų Europos konkurencingumui išlaikyti. Moksliniai tyrimai turi būti geriau koordinuojami. Svarbiausias uždavinys yra užpildyti didžiausias informacijos spragas ir užkirsti kelią mokslinių tyrimų dubliavimui; |
| --- | --- |

27.

mano, kad svarbu didesnę ES šiuo metu moksliniams tyrimams teikiamos paramos dalį skirti klimato kaitos problemoms spręsti ir novatoriškoms prisitaikymo priemonėms. Šie moksliniai tyrimai gali pateikti novatoriškų sprendimų Europos konkurencingumui išlaikyti. Moksliniai tyrimai turi būti geriau koordinuojami. Svarbiausias uždavinys yra užpildyti didžiausias informacijos spragas ir užkirsti kelią mokslinių tyrimų dubliavimui;

| 28. | susirūpinęs dėl galimo viename regione ar valstybėje narėje taikomų prisitaikymo priemonių poveikio kitam regionui ar valstybei narei, todėl mano, kad strategines sistemas, skirtas galimoms problemoms spręsti, reikia nustatyti ES lygiu; |
| --- | --- |

28.

susirūpinęs dėl galimo viename regione ar valstybėje narėje taikomų prisitaikymo priemonių poveikio kitam regionui ar valstybei narei, todėl mano, kad strategines sistemas, skirtas galimoms problemoms spręsti, reikia nustatyti ES lygiu;

| 29. | ragina švietimo ir komunikacijos programomis skatinti žmones keisti elgesį vandens, energijos naudojimo, perdirbimo ir išteklių išsaugojimo srityse. |
| --- | --- |

29.

ragina švietimo ir komunikacijos programomis skatinti žmones keisti elgesį vandens, energijos naudojimo, perdirbimo ir išteklių išsaugojimo srityse.

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

primininkas

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/25

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkė

(2008/C 53/05)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant ir puoselėjant kultūrą, visų pirma saugodamos kultūrinį paveldą ir skatindamos meno naujoves. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant ir puoselėjant kultūrą, visų pirma saugodamos kultūrinį paveldą ir skatindamos meno naujoves.

| — | pažymi, kad kultūros sektorius atlieka svarbų vaidmenį siekiant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų. Komitetas atkreipia dėmesį į ypatingas kultūrinio turizmo galimybes vystant daugybės regionų ekonomiką, tačiau perspėja, jog nereikėtų vienpusiškai pabrėžti išimtinai ekonominės kultūros svarbos. Ne mažiau svarbi kultūra kuriant gerą ir dinamišką aplinką, kuri yra būtina vystymosi sąlyga. |
| --- | --- |

—

pažymi, kad kultūros sektorius atlieka svarbų vaidmenį siekiant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų. Komitetas atkreipia dėmesį į ypatingas kultūrinio turizmo galimybes vystant daugybės regionų ekonomiką, tačiau perspėja, jog nereikėtų vienpusiškai pabrėžti išimtinai ekonominės kultūros svarbos. Ne mažiau svarbi kultūra kuriant gerą ir dinamišką aplinką, kuri yra būtina vystymosi sąlyga.

| — | apgailestauja, kad Europos Komisija, rengdama kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę, nesiremia gausiais miestų, bendruomenių ir regionų partnerystės santykiais. |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad Europos Komisija, rengdama kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę, nesiremia gausiais miestų, bendruomenių ir regionų partnerystės santykiais.

| — | nepalankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate nepateikia informacijos apie kultūros darbotvarkėje užsibrėžtų aukštų tikslų finansavimą. |
| --- | --- |

—

nepalankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate nepateikia informacijos apie kultūros darbotvarkėje užsibrėžtų aukštų tikslų finansavimą.

| — | norėtų pradėti konstruktyvią diskusiją dėl Europos Komisijos ketinimo atvirojo koordinavimo metodą taikyti kultūros srityje. Reikės skirti dėmesio subnacionaliniam lygmeniui, kurio atsakomybė už kultūrą yra didžiausia, o papildoma administracinė našta turės būti kuo mažesnė. |
| --- | --- |

—

norėtų pradėti konstruktyvią diskusiją dėl Europos Komisijos ketinimo atvirojo koordinavimo metodą taikyti kultūros srityje. Reikės skirti dėmesio subnacionaliniam lygmeniui, kurio atsakomybė už kultūrą yra didžiausia, o papildoma administracinė našta turės būti kuo mažesnė.

| Pranešėjas | : | Gerd HARMS (DE/ESP), Brandenburgo žemės federacinių reikalų ir Europos reikalų įgaliotasis atstovas ir Brandenburgo žemės valstybės sekretorius |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Gerd HARMS (DE/ESP), Brandenburgo žemės federacinių reikalų ir Europos reikalų įgaliotasis atstovas ir Brandenburgo žemės valstybės sekretorius

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės

COM(2007) 242 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | ypač palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymus dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės. Komunikate kultūrai pelnytai skiriamas pagrindinis vaidmuo integracijos procese ir pažymima, kad būtinos atitinkamos priemonės Europos kultūros vertybėms ir jos kultūrinei įvairovei skatinti, siekiant „ES tikslų: gerovės, solidarumo ir saugumo“ tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų.
  Tam būtina, kad visi kultūros politikos dalyviai visais lygiais aktyviau bendradarbiautų ir būtų atsižvelgta į pilietinės visuomenės atstovus ir tinklus.
  Mėginant parengti naują Europos kultūros globalizacijos sąlygomis darbotvarkę vis svarbesnė tampa regionų ir savivaldybių kultūros politika; globalizacijos iššūkiai neišvengiamai išjudina „regionų Europą“. Šis procesas iš esmės vyksta laikantis subsidiarumo principo, kuris naudojamas Europos Sąjungoje ir yra grindžiamas idėja, jog kultūra auga „iš apačios“. t. y. miestuose ir regionuose. Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant ir puoselėjant kultūrą savo teritorijoje, visų pirma saugodamos kultūrinį paveldą ir skatindamos meno naujoves, išlaikydamos ir remdamos kultūros įstaigas ir iniciatyvas, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą bei organizuodamos festivalius ir kultūrinius renginius.
  Kultūrinio bendradarbiavimo kokybė ir intensyvumas, ypač pasienio regionuose, labai svarbūs Europos integracijos procesui, kuris susiduria su globaliais iššūkiais. |
| --- | --- |

1.

ypač palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymus dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės. Komunikate kultūrai pelnytai skiriamas pagrindinis vaidmuo integracijos procese ir pažymima, kad būtinos atitinkamos priemonės Europos kultūros vertybėms ir jos kultūrinei įvairovei skatinti, siekiant „ES tikslų: gerovės, solidarumo ir saugumo“ tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų.

Tam būtina, kad visi kultūros politikos dalyviai visais lygiais aktyviau bendradarbiautų ir būtų atsižvelgta į pilietinės visuomenės atstovus ir tinklus.

Mėginant parengti naują Europos kultūros globalizacijos sąlygomis darbotvarkę vis svarbesnė tampa regionų ir savivaldybių kultūros politika; globalizacijos iššūkiai neišvengiamai išjudina „regionų Europą“. Šis procesas iš esmės vyksta laikantis subsidiarumo principo, kuris naudojamas Europos Sąjungoje ir yra grindžiamas idėja, jog kultūra auga „iš apačios“. t. y. miestuose ir regionuose. Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant ir puoselėjant kultūrą savo teritorijoje, visų pirma saugodamos kultūrinį paveldą ir skatindamos meno naujoves, išlaikydamos ir remdamos kultūros įstaigas ir iniciatyvas, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą bei organizuodamos festivalius ir kultūrinius renginius.

Kultūrinio bendradarbiavimo kokybė ir intensyvumas, ypač pasienio regionuose, labai svarbūs Europos integracijos procesui, kuris susiduria su globaliais iššūkiais.

| 2. | džiaugiasi, kad Europos Komisija savo komunikate pirmą kartą įvardija būtinybę parengti išsamią kultūros darbotvarkę, siekiant sukurti veiksmingą strategiją, kuria būtų atsižvelgiama į kultūros svarbą tiek valstybių narių ir jų regionų santykiams, tiek ir santykiams su trečiosiomis šalimis.
  Kultūriniai mainai turėtų tapti dialogo su šalimis kandidatėmis ir Europos Sąjungos kaimynystės politikos įgyvendinimo kertiniu akmeniu. Be to, RK pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad turėtų būti remiamas dialogas su religinėmis bendruomenėmis ir bendrijomis. |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad Europos Komisija savo komunikate pirmą kartą įvardija būtinybę parengti išsamią kultūros darbotvarkę, siekiant sukurti veiksmingą strategiją, kuria būtų atsižvelgiama į kultūros svarbą tiek valstybių narių ir jų regionų santykiams, tiek ir santykiams su trečiosiomis šalimis.

Kultūriniai mainai turėtų tapti dialogo su šalimis kandidatėmis ir Europos Sąjungos kaimynystės politikos įgyvendinimo kertiniu akmeniu. Be to, RK pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad turėtų būti remiamas dialogas su religinėmis bendruomenėmis ir bendrijomis.

| 3. | palankiai vertina faktą, kad Europos Komisija savo komunikate remiasi EB sutarties (1997 m. Amsterdamo sutarties) 151 straipsniu ir subsidiarumo principu, pažymint, kad






  — | Bendrija savo kultūriniu ir politiniu indėliu prisideda prie Europos integracijos, gerbdama valstybių narių „nacionalinę ir regioninę įvairovę“, |
| --- | --- | --- |

3.

palankiai vertina faktą, kad Europos Komisija savo komunikate remiasi EB sutarties (1997 m. Amsterdamo sutarties) 151 straipsniu ir subsidiarumo principu, pažymint, kad

—

Bendrija savo kultūriniu ir politiniu indėliu prisideda prie Europos integracijos, gerbdama valstybių narių „nacionalinę ir regioninę įvairovę“,

| — | visose kultūros srityse turi būti skatinamas valstybių narių ir trečiųjų šalių bei už kultūros sritį atsakingų tarptautinių organizacijų bendradarbiavimas, ypač veikiant išvien su Europos Taryba, |
| --- | --- |

—

visose kultūros srityse turi būti skatinamas valstybių narių ir trečiųjų šalių bei už kultūros sritį atsakingų tarptautinių organizacijų bendradarbiavimas, ypač veikiant išvien su Europos Taryba,

| — | imdamasi bet kokių veiksmų Bendrija atsižvelgia į „kultūros aspektus“, „visų pirma siekdama gerbti ir skatinti savo kultūrų įvairovę“, |
| --- | --- |

—

imdamasi bet kokių veiksmų Bendrija atsižvelgia į „kultūros aspektus“, „visų pirma siekdama gerbti ir skatinti savo kultūrų įvairovę“,

| — | Bendrija tik tada gali imtis veiksmų, jei jos priemonės kultūros politikos srityje remia ir papildo valstybių narių veiklą, o ne ją pakeičia. |
| --- | --- |

—

Bendrija tik tada gali imtis veiksmų, jei jos priemonės kultūros politikos srityje remia ir papildo valstybių narių veiklą, o ne ją pakeičia.

| 4. | palankiai vertina faktą, kad Europos Komisija savo komunikate aiškiai pabrėžia teigiamą RK vaidmenį suteikiant pagreitį kultūros darbotvarkei ir įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas bei pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina faktą, kad Europos Komisija savo komunikate aiškiai pabrėžia teigiamą RK vaidmenį suteikiant pagreitį kultūros darbotvarkei ir įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas bei pilietinę visuomenę.

Dėl svarbiausių komunikato tikslų

| 5. | pabrėžia komunikato tikslus ir jiems pritaria bei nustato šiuos prioritetus:






  — | kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas, |
| --- | --- | --- |

5.

pabrėžia komunikato tikslus ir jiems pritaria bei nustato šiuos prioritetus:

—

kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas,

| — | kultūros kaip svarbios tarptautinių santykių dalies skatinimas, |
| --- | --- |

—

kultūros kaip svarbios tarptautinių santykių dalies skatinimas,

| — | kultūros kaip kūrybinės pramonės varomosios jėgos skatinimas (Lisabonos strategija). |
| --- | --- |

—

kultūros kaip kūrybinės pramonės varomosios jėgos skatinimas (Lisabonos strategija).

| 6. | teigiamai vertina tai, kad Komisija pabrėžia kultūros ir kūrybinio sektoriaus ekonomikos svarbą skatinant augimą ir kuriant darbo vietas. Kultūros ekonomika yra viena augančių Europos ekonomikos sričių. Taigi, kultūros sektorius labai prisideda įgyvendinant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslus. Todėl ragina Europos Komisiją geriau įvertinti kultūros ir kūrybinio sektoriaus poveikį vietos ir regionų ekonomikai. |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad Komisija pabrėžia kultūros ir kūrybinio sektoriaus ekonomikos svarbą skatinant augimą ir kuriant darbo vietas. Kultūros ekonomika yra viena augančių Europos ekonomikos sričių. Taigi, kultūros sektorius labai prisideda įgyvendinant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslus. Todėl ragina Europos Komisiją geriau įvertinti kultūros ir kūrybinio sektoriaus poveikį vietos ir regionų ekonomikai.

| 7. | atkreipia dėmesį į ypatingą kultūrinio turizmo vaidmenį. Komitetas pasisako už aktyvesnį kultūrinio turizmo sektoriaus, kultūros draugijų atstovų, kitų kultūros subjektų bei regionų atstovų pasikeitimą patirtimi Europos lygiu. Komitetas atkreipia dėmesį į ypatingas kultūrinio turizmo galimybes vystant daugybės regionų ekonomiką, tačiau ir į pavojus, gręsiančius kultūriniam paveldui visų pirma dėl netinkamo jo naudojimo. |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į ypatingą kultūrinio turizmo vaidmenį. Komitetas pasisako už aktyvesnį kultūrinio turizmo sektoriaus, kultūros draugijų atstovų, kitų kultūros subjektų bei regionų atstovų pasikeitimą patirtimi Europos lygiu. Komitetas atkreipia dėmesį į ypatingas kultūrinio turizmo galimybes vystant daugybės regionų ekonomiką, tačiau ir į pavojus, gręsiančius kultūriniam paveldui visų pirma dėl netinkamo jo naudojimo.

| 8. | nors ir visiškai pritaria Lisabonos tikslams, vis dėlto perspėja, kad nereikėtų šiomis aplinkybėmis vienpusiškai pabrėžti išimtinai ekonominės kultūros svarbos. Ne mažiau svarbi kultūra kuriant gerą ir dinamišką aplinką, kuri yra būtina vystymosi sąlyga. Komitetas primygtinai ragina Bendriją visų pirma atlikti sutartyje numatytą užduotį skatinti nekomercinius kultūrinius mainus (EB sutarties 151 straipsnio 2 dalies 3 įtrauka).
  Komitetas pageidauja, kad būtų paaiškinta, jog Lisabonos proceso tikslus bus galima sėkmingai įgyvendinti tik tuo atveju, jei Europos Sąjunga imdamasi veiksmų kultūros srityje daugiausiai dėmesio skirs visuomeninei nematerialiųjų kultūros vertybių svarbai. Jis mano, kad norint panaudoti visuomenės kūrybinius išteklius ir pasiekti kultūros ekonomikos suklestėjimą reikia skatinti kultūrinį švietimą ir bendradarbiauti kultūros srityje. Kultūra egzistuoja ir be kultūros ekonomikos, tačiau kultūros ekonomika be kultūros egzistuoti negali. |
| --- | --- |

8.

nors ir visiškai pritaria Lisabonos tikslams, vis dėlto perspėja, kad nereikėtų šiomis aplinkybėmis vienpusiškai pabrėžti išimtinai ekonominės kultūros svarbos. Ne mažiau svarbi kultūra kuriant gerą ir dinamišką aplinką, kuri yra būtina vystymosi sąlyga. Komitetas primygtinai ragina Bendriją visų pirma atlikti sutartyje numatytą užduotį skatinti nekomercinius kultūrinius mainus (EB sutarties 151 straipsnio 2 dalies 3 įtrauka).

Komitetas pageidauja, kad būtų paaiškinta, jog Lisabonos proceso tikslus bus galima sėkmingai įgyvendinti tik tuo atveju, jei Europos Sąjunga imdamasi veiksmų kultūros srityje daugiausiai dėmesio skirs visuomeninei nematerialiųjų kultūros vertybių svarbai. Jis mano, kad norint panaudoti visuomenės kūrybinius išteklius ir pasiekti kultūros ekonomikos suklestėjimą reikia skatinti kultūrinį švietimą ir bendradarbiauti kultūros srityje. Kultūra egzistuoja ir be kultūros ekonomikos, tačiau kultūros ekonomika be kultūros egzistuoti negali.

| 9. | atsižvelgiant į ankstesnes pastabas, kultūra yra didelė vertybė, todėl RK nori pabrėžti kokybės skatinimo svarbą. Vienas iš Europos kultūros darbotvarkės tikslų turėtų būti siekti dinamiškos kultūros raidos ir Europoje bei pasaulyje pristatyti aukščiausio lygio kultūrą. |
| --- | --- |

9.

atsižvelgiant į ankstesnes pastabas, kultūra yra didelė vertybė, todėl RK nori pabrėžti kokybės skatinimo svarbą. Vienas iš Europos kultūros darbotvarkės tikslų turėtų būti siekti dinamiškos kultūros raidos ir Europoje bei pasaulyje pristatyti aukščiausio lygio kultūrą.

| 10. | todėl primygtinai ragina stiprinti ir skatinti piliečių tarptautinius kultūrinius mainus, tarpkultūrinių gebėjimų ugdymą ir daugiakalbystę Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

10.

todėl primygtinai ragina stiprinti ir skatinti piliečių tarptautinius kultūrinius mainus, tarpkultūrinių gebėjimų ugdymą ir daugiakalbystę Europos Sąjungoje.

| 11. | mano, kad Amsterdame įsikūrusio Europos kultūros fondo inicijuotas ir šiuo metu Europos Parlamento ir Europos Komisijos švietimo ir kultūros generalinio direktorato įgyvendinamas planas pradėti bandomąjį projektą „Erasmus kultūrai“ yra tinkamas ir remtinas, kultūriniu požiūriu didelį poveikį darantis būdas kultūriniam bendradarbiavimui skatinti pasinaudojant regionų potencialu ir pasitelkiant juose įsikūrusias organizacijas ir institucijas. Komitetas yra pasirengęs būti partneriu įgyvendinant šią iniciatyvą. |
| --- | --- |

11.

mano, kad Amsterdame įsikūrusio Europos kultūros fondo inicijuotas ir šiuo metu Europos Parlamento ir Europos Komisijos švietimo ir kultūros generalinio direktorato įgyvendinamas planas pradėti bandomąjį projektą „Erasmus kultūrai“ yra tinkamas ir remtinas, kultūriniu požiūriu didelį poveikį darantis būdas kultūriniam bendradarbiavimui skatinti pasinaudojant regionų potencialu ir pasitelkiant juose įsikūrusias organizacijas ir institucijas. Komitetas yra pasirengęs būti partneriu įgyvendinant šią iniciatyvą.

| 12. | patvirtina, jog dabartinė kultūros programa „Kultūra 2007“ (2007-2013 m.) bei kitos paramos programos — ypač skirtos kaimo vietovių kultūrinei raidai remti — kuriomis siekiama „padidinti regionų patrauklumą“, yra veiksmingos.
  Komitetas kritiškai vertina tai, kad ES ir valstybės narės šiam tikslui skiria nepakankamai lėšų. |
| --- | --- |

12.

patvirtina, jog dabartinė kultūros programa „Kultūra 2007“ (2007-2013 m.) bei kitos paramos programos — ypač skirtos kaimo vietovių kultūrinei raidai remti — kuriomis siekiama „padidinti regionų patrauklumą“, yra veiksmingos.

Komitetas kritiškai vertina tai, kad ES ir valstybės narės šiam tikslui skiria nepakankamai lėšų.

| 13. | išreiškia savo nuostabą, kad Europos Komisija skiria nedaug dėmesio dabartinei patraukliausio Europos Sąjungos kultūros projekto — Europos kultūros sostinės — raidai ir, atrodo, neteikia jai strateginės reikšmės. Kultūros sostinių programa yra populiariausias Europos kultūros projektas. Vis didėjant nacionalinei konkurencijai dėl Europos sostinės vardo (2008 m. 8 kandidatai iš Didžiosios Britanijos, 2010 m. 18 kandidatų iš Vokietijos ir 11 kandidatų iš Vengrijos, 2010 m. 8 kandidatai iš Suomijos, 2016 m. jau dabar yra 7 kandidatai iš Ispanijos), aišku, jog sparčiai stiprėja miestų ir regionų kultūrinio vystymosi svarba. Ypatingą impulsą šiai programai suteikia tai, kad vykdant kultūros sostinių projektą 2007-2011 m. kultūra suprantama ir laikoma visuomenės vystymosi varomąja jėga ir ištekliu ir tuo būdu daug prisideda prie europinės pridėtinės vertės kūrimo. |
| --- | --- |

13.

išreiškia savo nuostabą, kad Europos Komisija skiria nedaug dėmesio dabartinei patraukliausio Europos Sąjungos kultūros projekto — Europos kultūros sostinės — raidai ir, atrodo, neteikia jai strateginės reikšmės. Kultūros sostinių programa yra populiariausias Europos kultūros projektas. Vis didėjant nacionalinei konkurencijai dėl Europos sostinės vardo (2008 m. 8 kandidatai iš Didžiosios Britanijos, 2010 m. 18 kandidatų iš Vokietijos ir 11 kandidatų iš Vengrijos, 2010 m. 8 kandidatai iš Suomijos, 2016 m. jau dabar yra 7 kandidatai iš Ispanijos), aišku, jog sparčiai stiprėja miestų ir regionų kultūrinio vystymosi svarba. Ypatingą impulsą šiai programai suteikia tai, kad vykdant kultūros sostinių projektą 2007-2011 m. kultūra suprantama ir laikoma visuomenės vystymosi varomąja jėga ir ištekliu ir tuo būdu daug prisideda prie europinės pridėtinės vertės kūrimo.

| 14. | todėl ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti ir apsvarstyti Europos kultūros sostinių projekto dabartinę raidą bei ją skatinti.
  Ypatingą dėmesį reikėtų skirti:






  — | 2007-2011 m. kultūros sostinių bendradarbiavimo santykių intensyvumui ir veiksmingumui, |
| --- | --- | --- |

14.

todėl ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti ir apsvarstyti Europos kultūros sostinių projekto dabartinę raidą bei ją skatinti.

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti:

—

2007-2011 m. kultūros sostinių bendradarbiavimo santykių intensyvumui ir veiksmingumui,

| — | 2010 m. kultūros sostinių, Rūro srities, Pečo ir Stambulo, bendradarbiavimui, atsižvelgiant tiek į novatorišką kultūra grindžiamo tvaraus miesto vystymosi potencialą, tiek į ypatingas dialogo su islamu galimybes, |
| --- | --- |

—

2010 m. kultūros sostinių, Rūro srities, Pečo ir Stambulo, bendradarbiavimui, atsižvelgiant tiek į novatorišką kultūra grindžiamo tvaraus miesto vystymosi potencialą, tiek į ypatingas dialogo su islamu galimybes,

| — | Kultūros miestų tinklui 2010 (angl. Cultural Cities Net 2010), kuris pirmą kartą sujungė daugiau nei 20 Vengrijos, Vokietijos ir Turkijos miestų, siekiančių bendradarbiauti nustatant savo europinius kultūros tikslus, kartu su kultūros sostinėmis pasirengti 2010 m. ir vienu metu daugelyje vietų pristatyti savo projektus. |
| --- | --- |

—

Kultūros miestų tinklui 2010 (angl. Cultural Cities Net 2010), kuris pirmą kartą sujungė daugiau nei 20 Vengrijos, Vokietijos ir Turkijos miestų, siekiančių bendradarbiauti nustatant savo europinius kultūros tikslus, kartu su kultūros sostinėmis pasirengti 2010 m. ir vienu metu daugelyje vietų pristatyti savo projektus.

| 15. | skirs dėmesį vystymosi ir integracijos potencialui, atsirandančiam — kaip teigiama Vengrijos ir Vokietijos kultūros miestų „Budapešto deklaracijoje“ (2005 m.) — Europos regionams ir miestams bendradarbiaujant kultūros srityje, taip pat ir savo labui. |
| --- | --- |

15.

skirs dėmesį vystymosi ir integracijos potencialui, atsirandančiam — kaip teigiama Vengrijos ir Vokietijos kultūros miestų „Budapešto deklaracijoje“ (2005 m.) — Europos regionams ir miestams bendradarbiaujant kultūros srityje, taip pat ir savo labui.

| 16. | apgailestauja, kad Europos Komisija, rengdama kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę, nesiremia gausiais miestų, bendruomenių ir regionų, kurie pasibaigus Antrajam pasauliniam karui vystėsi ir tapo svarbūs ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje, partnerystės santykiais. Kaip tik tokia miestų ir regionų partnerystė atliko ir atlieka visuomenės stabilizavimo funkciją ir iš esmės prisidėjo prie Europos taikaus vystymosi ir susiskaldymo mažinimo. Todėl Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai rengiant programas atsižvelgti į visai visuomenei svarbų kultūrinį miestų ir regionų partnerystės potencialą ir įtraukti į tas programas naujas kokybines permainas. |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad Europos Komisija, rengdama kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę, nesiremia gausiais miestų, bendruomenių ir regionų, kurie pasibaigus Antrajam pasauliniam karui vystėsi ir tapo svarbūs ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje, partnerystės santykiais. Kaip tik tokia miestų ir regionų partnerystė atliko ir atlieka visuomenės stabilizavimo funkciją ir iš esmės prisidėjo prie Europos taikaus vystymosi ir susiskaldymo mažinimo. Todėl Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai rengiant programas atsižvelgti į visai visuomenei svarbų kultūrinį miestų ir regionų partnerystės potencialą ir įtraukti į tas programas naujas kokybines permainas.

| 17. | patvirtina programos „Piliečių Europa“, darančios poveikį regionų ir vietos kultūros vystymuisi, svarbą ir pasisako už šios programos išplėtimą. |
| --- | --- |

17.

patvirtina programos „Piliečių Europa“, darančios poveikį regionų ir vietos kultūros vystymuisi, svarbą ir pasisako už šios programos išplėtimą.

| 18. | laukia konkrečių pasiūlymų dėl „Europos kultūrų dialogo metų“ (2008 m.) rengimo, taigi ir Regionų komiteto dalyvavimo šiame procese. Todėl ragina Švietimo ir kultūros generalinį direktoratą tęsti kultūrų dialogą po 2008 m. skatinant konkrečias politikos sritis ir bendradarbiaujant su kitais generaliniais direktoratais. |
| --- | --- |

18.

laukia konkrečių pasiūlymų dėl „Europos kultūrų dialogo metų“ (2008 m.) rengimo, taigi ir Regionų komiteto dalyvavimo šiame procese. Todėl ragina Švietimo ir kultūros generalinį direktoratą tęsti kultūrų dialogą po 2008 m. skatinant konkrečias politikos sritis ir bendradarbiaujant su kitais generaliniais direktoratais.

| 19. | nepalankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate nepateikia informacijos apie kultūros darbotvarkėje užsibrėžtų aukštų tikslų finansavimą ir mano, kad jų jokiu būdu nebus galima finansuoti panaudojant programai „Kultūra 2007“ skirtas nedideles lėšas. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas pabrėžia svarbią struktūrinių fondų funkciją skatinant kultūrinę infrastruktūrą ir kultūrinio paveldo išsaugojimą ir remia Europos Komisijos ketinimą kultūros projektus ateityje įtraukti į kitas Bendrijos programas. Žinoma, RK tikisi konkrečios informacijos šiuo klausimu. |
| --- | --- |

19.

nepalankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate nepateikia informacijos apie kultūros darbotvarkėje užsibrėžtų aukštų tikslų finansavimą ir mano, kad jų jokiu būdu nebus galima finansuoti panaudojant programai „Kultūra 2007“ skirtas nedideles lėšas. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas pabrėžia svarbią struktūrinių fondų funkciją skatinant kultūrinę infrastruktūrą ir kultūrinio paveldo išsaugojimą ir remia Europos Komisijos ketinimą kultūros projektus ateityje įtraukti į kitas Bendrijos programas. Žinoma, RK tikisi konkrečios informacijos šiuo klausimu.

| 20. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad 2007 m. kovo mėn. įsigaliojusi UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo yra svarbi kultūros politikos ir tarptautinės teisės priemonė, kuri yra labai svarbi Bendrijai bei valstybėms narėms ir kuri turės poveikį regionams.
  Todėl ragina Europos Komisiją, nepažeidžiant subsidiarumo principo, imtis veiksmų įvesti šį pasaulinį susitarimą. |
| --- | --- |

20.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad 2007 m. kovo mėn. įsigaliojusi UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo yra svarbi kultūros politikos ir tarptautinės teisės priemonė, kuri yra labai svarbi Bendrijai bei valstybėms narėms ir kuri turės poveikį regionams.

Todėl ragina Europos Komisiją, nepažeidžiant subsidiarumo principo, imtis veiksmų įvesti šį pasaulinį susitarimą.

| 21. | dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių formuojamą bendrą išorės kultūros politiką bus galima sukurti ir įgyvendinti tik tada, jei bus remiamos valstybių narių subjektų, puoselėjančių santykius su trečiosiomis šalimis, bendradarbiavimo iniciatyvos ir veikla. Todėl Regionų komitetas rekomenduoja Europos Komisijai stiprinti ir remti tokias iniciatyvas kaip EUNIC (Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų partnerystė). |
| --- | --- |

21.

dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių formuojamą bendrą išorės kultūros politiką bus galima sukurti ir įgyvendinti tik tada, jei bus remiamos valstybių narių subjektų, puoselėjančių santykius su trečiosiomis šalimis, bendradarbiavimo iniciatyvos ir veikla. Todėl Regionų komitetas rekomenduoja Europos Komisijai stiprinti ir remti tokias iniciatyvas kaip EUNIC (Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų partnerystė).

| 22. | palankiai vertina tai, kad į Tarybos išvadas dėl reformų sutarties Europai įtraukiamas kultūros sričiai Europos Konvento parengtas pagrindas. |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad į Tarybos išvadas dėl reformų sutarties Europai įtraukiamas kultūros sričiai Europos Konvento parengtas pagrindas.

| 23. | pasigenda nuorodos į „Berlyno deklaraciją“, skirtą Romos sutarčių 50-osioms metinėms, kurioje pabrėžiama ne tik ekonomikos, bet ir kultūros reikšmė vienijimosi procesui, taigi, akcentuojama ir regionų svarba. |
| --- | --- |

23.

pasigenda nuorodos į „Berlyno deklaraciją“, skirtą Romos sutarčių 50-osioms metinėms, kurioje pabrėžiama ne tik ekonomikos, bet ir kultūros reikšmė vienijimosi procesui, taigi, akcentuojama ir regionų svarba.

| 24. | norėtų pradėti konstruktyvią diskusiją dėl Europos Komisijos ketinimo atvirojo koordinavimo metodą taikyti kultūros srityje. Susiklosčiusiomis aplinkybėmis Komitetas primena, kad šiuo atveju reikės skirti dėmesio subnacionaliniam lygmeniui, kurio atsakomybė už kultūrą yra didžiausia, o papildoma administracinė našta turės būti kuo mažesnė. RK rekomenduoja pasinaudoti įvairiomis galimybėmis, kurias suteikia kuriamos ir remiamos Europos platformos ir tinklai. Komitetas mano, kad visų pirma aktyvesnis bendrų tarpvalstybinių projektų ir kultūros kūrėjų mainų skatinimas yra perspektyvus būdas Europos integracijai paspartinti ir sustiprinti. |
| --- | --- |

24.

norėtų pradėti konstruktyvią diskusiją dėl Europos Komisijos ketinimo atvirojo koordinavimo metodą taikyti kultūros srityje. Susiklosčiusiomis aplinkybėmis Komitetas primena, kad šiuo atveju reikės skirti dėmesio subnacionaliniam lygmeniui, kurio atsakomybė už kultūrą yra didžiausia, o papildoma administracinė našta turės būti kuo mažesnė. RK rekomenduoja pasinaudoti įvairiomis galimybėmis, kurias suteikia kuriamos ir remiamos Europos platformos ir tinklai. Komitetas mano, kad visų pirma aktyvesnis bendrų tarpvalstybinių projektų ir kultūros kūrėjų mainų skatinimas yra perspektyvus būdas Europos integracijai paspartinti ir sustiprinti.

| 25. | remia Europos Komisijos ketinimą kas dveji metai surengti Europos kultūros forumą, kuriame dalyvautų visų kultūros politikos lygmenų ir kultūros kūrėjų atstovai. |
| --- | --- |

25.

remia Europos Komisijos ketinimą kas dveji metai surengti Europos kultūros forumą, kuriame dalyvautų visų kultūros politikos lygmenų ir kultūros kūrėjų atstovai.

| 26. | šiuo požiūriu aiškiai pritaria Europos Komisijos ketinimui kas dveji metai paskelbti kultūros politikos pažangos ataskaitą, kurioje pirmiausiai būtų pateikiama informacija apie tai, kaip Europos Komisija kitose politikos srityse atsižvelgia į kultūros suderinamumo išlygą (EB steigimo sutarties 151 str. 4 dalis). |
| --- | --- |

26.

šiuo požiūriu aiškiai pritaria Europos Komisijos ketinimui kas dveji metai paskelbti kultūros politikos pažangos ataskaitą, kurioje pirmiausiai būtų pateikiama informacija apie tai, kaip Europos Komisija kitose politikos srityse atsižvelgia į kultūros suderinamumo išlygą (EB steigimo sutarties 151 str. 4 dalis).

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/29

---

Regionų komiteto nuomonė — Švietimo ir didesnio informuotumo svarba skatinant tvarų vystymąsi

(2008/C 53/06)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad švietimas tvaraus vystymosi klausimais negali būti sėkmingai vykdomas, jei šioje veikloje nedalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos, kadangi daugelyje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį šviečiant visuomenę apie tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad švietimas tvaraus vystymosi klausimais negali būti sėkmingai vykdomas, jei šioje veikloje nedalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos, kadangi daugelyje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį šviečiant visuomenę apie tvarų vystymąsi;

| — | siekiant didinti visuomenės supratimą ir susirūpinimą, ragina šviesti tvaraus vystymosi klausimais. Šis švietimas turi apimti ir dažnesnį aplinkos apsaugos, pilietiškumo ir sveikatos klausimų įtraukimą į mokyklų programas; |
| --- | --- |

—

siekiant didinti visuomenės supratimą ir susirūpinimą, ragina šviesti tvaraus vystymosi klausimais. Šis švietimas turi apimti ir dažnesnį aplinkos apsaugos, pilietiškumo ir sveikatos klausimų įtraukimą į mokyklų programas;

| — | rekomenduoja sukurti patrauklų interneto portalą, kuriame mokytojai, asociacijos, vietos valdžios institucijos ir visos tvaraus vystymosi skatinimu suinteresuotos šalys rastų reguliariai atnaujinamą informaciją ir šviečiamąją medžiagą tvaraus vystymosi tema; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja sukurti patrauklų interneto portalą, kuriame mokytojai, asociacijos, vietos valdžios institucijos ir visos tvaraus vystymosi skatinimu suinteresuotos šalys rastų reguliariai atnaujinamą informaciją ir šviečiamąją medžiagą tvaraus vystymosi tema;

| — | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendrauti su žiniasklaida ir atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant tvarų vystymąsi, visų pirma visus pagrindinius jo principus perteikti plačiajai visuomenei suprantama kalba, taip pat skatinti viešas diskusijas šiomis temomis ir prie jų prisidėti; |
| --- | --- |

—

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendrauti su žiniasklaida ir atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant tvarų vystymąsi, visų pirma visus pagrindinius jo principus perteikti plačiajai visuomenei suprantama kalba, taip pat skatinti viešas diskusijas šiomis temomis ir prie jų prisidėti;

| — | ragina žiniasklaidos priemones imtis iniciatyvos skelbti rezultatus mokymo apie tvarų vystymąsi srityje ir numatyti vietos ir regionų valdžios institucijų priemonių ir veiklos pristatymus palankiausiu transliacijos metu žmonėms, kuriems ši veikla yra skirta. |
| --- | --- |

—

ragina žiniasklaidos priemones imtis iniciatyvos skelbti rezultatus mokymo apie tvarų vystymąsi srityje ir numatyti vietos ir regionų valdžios institucijų priemonių ir veiklos pristatymus palankiausiu transliacijos metu žmonėms, kuriems ši veikla yra skirta.

| Pranešėjas | : | Marek OLSZEWSKI (PL/STE-EA) Liubičo meras, Švietimo ir kultūros komisijos prie Jungtinės centrinės ir vietos valdžios komisijos bendrapirmininkis |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Marek OLSZEWSKI (PL/STE-EA) Liubičo meras, Švietimo ir kultūros komisijos prie Jungtinės centrinės ir vietos valdžios komisijos bendrapirmininkis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia, kad visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijos yra vienos iš svarbiausių dalyvių rengiant švietimo ir informavimo politiką, taip pat ir tvaraus vystymosi srityje. Vietos ir regionų valdžios institucijų uždavinys — skatinti, koordinuoti ir remti tokio pobūdžio veiklą. Todėl negali būti sėkmingai vykdomas švietimas tvaraus vystymosi klausimais, jei šioje veikloje nedalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijos yra vienos iš svarbiausių dalyvių rengiant švietimo ir informavimo politiką, taip pat ir tvaraus vystymosi srityje. Vietos ir regionų valdžios institucijų uždavinys — skatinti, koordinuoti ir remti tokio pobūdžio veiklą. Todėl negali būti sėkmingai vykdomas švietimas tvaraus vystymosi klausimais, jei šioje veikloje nedalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 2. | patvirtina, kad šis teiginys grindžiamas gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniu skatinant, įgyvendinant ir koordinuojant tvarų vystymąsi per švietimą ir mokymą. Kai kuriuos projektus reikėtų skleisti kaip pavyzdžius: Darbotvarkė 21 tinklas, RES tinklas, vienijantis regionus vykdant švietimą tvaraus vystymosi klausimais, sukurtas Italijos regiono Umbrijos miesto savivaldybės iniciatyva, Europos tvarios energetikos savaitė, Anglijos projektas Change LAB, kuriuo siekiama pakeisti gyvenimo būdą, požiūrį ir elgseną, Bavarijos (Vokietija) ir Suomijos švietimo sistemos, kuriose numatyta nuolat nagrinėti tvaraus vystymosi temą, Nyderlandų profesinio rengimo sistema, Lenkijos regioninių švietimo aplinkosaugos klausimais centrų veikla ar vakarinės suaugusiųjų mokyklos; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad šis teiginys grindžiamas gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniu skatinant, įgyvendinant ir koordinuojant tvarų vystymąsi per švietimą ir mokymą. Kai kuriuos projektus reikėtų skleisti kaip pavyzdžius: Darbotvarkė 21 tinklas, RES tinklas, vienijantis regionus vykdant švietimą tvaraus vystymosi klausimais, sukurtas Italijos regiono Umbrijos miesto savivaldybės iniciatyva, Europos tvarios energetikos savaitė, Anglijos projektas Change LAB, kuriuo siekiama pakeisti gyvenimo būdą, požiūrį ir elgseną, Bavarijos (Vokietija) ir Suomijos švietimo sistemos, kuriose numatyta nuolat nagrinėti tvaraus vystymosi temą, Nyderlandų profesinio rengimo sistema, Lenkijos regioninių švietimo aplinkosaugos klausimais centrų veikla ar vakarinės suaugusiųjų mokyklos;

| 3. | atkreipia dėmesį, kad, kalbant apie neformalų švietimą tvaraus vystymosi klausimais, daugiau dėmesio reikėtų skirti ir šių įstaigų vaidmeniui: gamtinių parkų, nacionalinių parkų, regiono saugomų vietovių, muziejų ar kultūros centrų. Šios įstaigos gali vertingai papildyti formalų mokytojų ir mokinių švietimą pirmiau minėtais klausimais; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį, kad, kalbant apie neformalų švietimą tvaraus vystymosi klausimais, daugiau dėmesio reikėtų skirti ir šių įstaigų vaidmeniui: gamtinių parkų, nacionalinių parkų, regiono saugomų vietovių, muziejų ar kultūros centrų. Šios įstaigos gali vertingai papildyti formalų mokytojų ir mokinių švietimą pirmiau minėtais klausimais;

| 4. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į šiuos teiginius, regionų, savivaldybių ir šiuose lygiuose dirbančių organizacijų bendradarbiavimo tinklų kūrimas siekiant skleisti gerą tvaraus vystymosi arba keitimosi patirtimi praktiką yra ypač svarbus aspektas. Europos Komisija kartu su Regionų komitetu turėtų tvirtai remti pastangas fiksuojant ir skleidžiant gerąją praktiką švietimo tvaraus vystymosi klausimais srityje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į šiuos teiginius, regionų, savivaldybių ir šiuose lygiuose dirbančių organizacijų bendradarbiavimo tinklų kūrimas siekiant skleisti gerą tvaraus vystymosi arba keitimosi patirtimi praktiką yra ypač svarbus aspektas. Europos Komisija kartu su Regionų komitetu turėtų tvirtai remti pastangas fiksuojant ir skleidžiant gerąją praktiką švietimo tvaraus vystymosi klausimais srityje;

| 5. | pritaria teiginiui, kad, norint Europos Sąjungoje užtikrinti tvarų vystymąsi, būtina investuoti į žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

5.

pritaria teiginiui, kad, norint Europos Sąjungoje užtikrinti tvarų vystymąsi, būtina investuoti į žmogiškąjį kapitalą;

| 6. | mano, kad švietimas yra grandis, jungianti tris tvaraus vystymosi ramsčius, t. y. ekonominį vystymąsi, aplinkosaugą ir socialinę raidą. Švietimas yra būtina sąlyga asmenybės vystymuisi ir dalyvavimui šiuolaikinėje visuomenėje bei būtina sąlyga pačios visuomenės vystymuisi; |
| --- | --- |

6.

mano, kad švietimas yra grandis, jungianti tris tvaraus vystymosi ramsčius, t. y. ekonominį vystymąsi, aplinkosaugą ir socialinę raidą. Švietimas yra būtina sąlyga asmenybės vystymuisi ir dalyvavimui šiuolaikinėje visuomenėje bei būtina sąlyga pačios visuomenės vystymuisi;

| 7. | teigia, kad iniciatyvos švietimo srityje yra svarbiausias plataus masto proceso elementas, kuris jau peržengė diskusijų dėl pačios idėjos ribas ir įkūnija pirmas gyvenimo būdo permainas: gyvenimo kokybę stengiamasi pagerinti laikantis tvaraus vystymosi principų; |
| --- | --- |

7.

teigia, kad iniciatyvos švietimo srityje yra svarbiausias plataus masto proceso elementas, kuris jau peržengė diskusijų dėl pačios idėjos ribas ir įkūnija pirmas gyvenimo būdo permainas: gyvenimo kokybę stengiamasi pagerinti laikantis tvaraus vystymosi principų;

| 8. | patvirtina, kad tinkamas švietimas ir tvaraus vystymosi privalumų aiškinimas gali padėti prisitaikyti prie būtinų gyvenimo įpročių pasikeitimų ir padėti išvengti konfliktų tarp tradicinio, „patogaus“ gyvenimo būdo ir naujesnių, tvaresnių formų; |
| --- | --- |

8.

patvirtina, kad tinkamas švietimas ir tvaraus vystymosi privalumų aiškinimas gali padėti prisitaikyti prie būtinų gyvenimo įpročių pasikeitimų ir padėti išvengti konfliktų tarp tradicinio, „patogaus“ gyvenimo būdo ir naujesnių, tvaresnių formų;

| 9. | džiaugiasi, kad vienas pagrindinių tvaraus vystymosi strategijos tikslų — užtikrinti socialinę sanglaudą ir teisingumą vykdant švietimo ir informavimo veiklą; |
| --- | --- |

9.

džiaugiasi, kad vienas pagrindinių tvaraus vystymosi strategijos tikslų — užtikrinti socialinę sanglaudą ir teisingumą vykdant švietimo ir informavimo veiklą;

| 10. | pabrėžia, kad daugelyje valstybių vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ugdant tvaraus vystymosi supratimą ne tik dėl to, kad jos yra formaliai atsakingos už ikimokyklinį, mokyklinį ugdymą ir aukštąjį mokslą, bet ir dėl to, kad šios institucijos gali daryti poveikį vystymuisi per suaugusiųjų mokymo įstaigas, puoselėdamos ir remdamos kultūrą, bei dėl jų pavyzdinio vietos darbdavio ir investuotojo bei visuotinės svarbos paslaugų teikėjo vaidmens; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad daugelyje valstybių vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ugdant tvaraus vystymosi supratimą ne tik dėl to, kad jos yra formaliai atsakingos už ikimokyklinį, mokyklinį ugdymą ir aukštąjį mokslą, bet ir dėl to, kad šios institucijos gali daryti poveikį vystymuisi per suaugusiųjų mokymo įstaigas, puoselėdamos ir remdamos kultūrą, bei dėl jų pavyzdinio vietos darbdavio ir investuotojo bei visuotinės svarbos paslaugų teikėjo vaidmens;

| 11. | atkreipia dėmesį į skirtingą valstybių narių patirtį kuriant tvaraus vystymosi principus atitinkančią visuomenę ir ekonomiką. Ugdant tvaraus vystymosi požiūrį reikia sukurti konkrečias programas, skatinančias švietimą naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. Sprendžiant socialines problemas, nugalint politinius ir ekonominius iššūkius reikalingi skirtingi požiūriai; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į skirtingą valstybių narių patirtį kuriant tvaraus vystymosi principus atitinkančią visuomenę ir ekonomiką. Ugdant tvaraus vystymosi požiūrį reikia sukurti konkrečias programas, skatinančias švietimą naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. Sprendžiant socialines problemas, nugalint politinius ir ekonominius iššūkius reikalingi skirtingi požiūriai;

| 12. | remdamasis 2005 m. kovo 23 d. Jungtinių Tautų Organizacijos Europos ekonomikos komisijos darnaus vystymosi švietimo strategija, atkreipia dėmesį į kintantį tvaraus vystymosi sąvokos pobūdį, kurį lemia tai, kaip mes suprantame ją įkūnijančius procesus. Todėl būtina pabrėžti mokslinių tyrimų svarbą, kadangi vienas iš remtinų mokslinių tyrimų siekių turėtų būti tvaraus vystymosi principų nulemtų pokyčių stebėsena ir naujas tvaraus augimo apibrėžimas; |
| --- | --- |

12.

remdamasis 2005 m. kovo 23 d. Jungtinių Tautų Organizacijos Europos ekonomikos komisijos darnaus vystymosi švietimo strategija, atkreipia dėmesį į kintantį tvaraus vystymosi sąvokos pobūdį, kurį lemia tai, kaip mes suprantame ją įkūnijančius procesus. Todėl būtina pabrėžti mokslinių tyrimų svarbą, kadangi vienas iš remtinų mokslinių tyrimų siekių turėtų būti tvaraus vystymosi principų nulemtų pokyčių stebėsena ir naujas tvaraus augimo apibrėžimas;

Švietimas — priemonė supažindinti su tvaraus vystymosi principais ir funkcijomis

| 13. | pabrėžia, kad švietimo procesai yra pagrindinis elementas siekiant pilietinei visuomenei įskiepyti vertybes, kurios asmeniniu požiūriu įkūnija tvaraus vystymosi idėją; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad švietimo procesai yra pagrindinis elementas siekiant pilietinei visuomenei įskiepyti vertybes, kurios asmeniniu požiūriu įkūnija tvaraus vystymosi idėją;

| 14. | pabrėžia, kad neįmanoma sėkmingai vykdyti švietimo tvaraus vystymosi klausimais, jei nebus užtikrintas tinkamas mokytojų ir dėstytojų įsitraukimas į veiklą, entuziazmas ir kompetencija. Siekiant didinti visuomenės supratimą ir susirūpinimą, sėkmingas švietimas tvaraus vystymosi klausimais turi apimti ir dažnesnį aplinkos apsaugos, pilietiškumo ir sveikatos klausimų įtraukimą į mokyklų programas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad neįmanoma sėkmingai vykdyti švietimo tvaraus vystymosi klausimais, jei nebus užtikrintas tinkamas mokytojų ir dėstytojų įsitraukimas į veiklą, entuziazmas ir kompetencija. Siekiant didinti visuomenės supratimą ir susirūpinimą, sėkmingas švietimas tvaraus vystymosi klausimais turi apimti ir dažnesnį aplinkos apsaugos, pilietiškumo ir sveikatos klausimų įtraukimą į mokyklų programas;

| 15. | ragina valstybes nares suteikti daugiau galimybių aplinkosaugą ir tvarų vystymąsi įtraukti į nacionalines švietimo sistemas; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares suteikti daugiau galimybių aplinkosaugą ir tvarų vystymąsi įtraukti į nacionalines švietimo sistemas;

| 16. | mano, kad tvaraus vystymosi klausimais ypatingai svarbu šviesti vaikus ir jaunimą, kadangi jie yra ramstis tos kartos, kuriai tvaraus vystymosi principai taps vertybių sistemos ir gyvenimo būdo pagrindu. Švietimas šia tema turi vykti ir ikimokyklinio ugdymo įstaigose; |
| --- | --- |

16.

mano, kad tvaraus vystymosi klausimais ypatingai svarbu šviesti vaikus ir jaunimą, kadangi jie yra ramstis tos kartos, kuriai tvaraus vystymosi principai taps vertybių sistemos ir gyvenimo būdo pagrindu. Švietimas šia tema turi vykti ir ikimokyklinio ugdymo įstaigose;

| 17. | ragina kurti švietimo priemones, skatinančias tvarų vystymąsi jau darželyje. Atitinkamos žinios turėtų būti perteikiamos ne tik pasitelkus sąvokas, bet visų pirma jutimais ir praktine patirtimi pagrįstu mokymu; |
| --- | --- |

17.

ragina kurti švietimo priemones, skatinančias tvarų vystymąsi jau darželyje. Atitinkamos žinios turėtų būti perteikiamos ne tik pasitelkus sąvokas, bet visų pirma jutimais ir praktine patirtimi pagrįstu mokymu;

| 18. | pabrėžia šeimos auklėjamąjį vaidmenį. Jis yra bet kokios formos formalaus švietimo pagrindas tvaraus vystymosi srityje. Todėl patarti šeimoms, kaip taikyti tvaraus vystymosi principus kasdieniame gyvenime, Regionų komiteto nuomone, yra vienas iš svarbiausių neformalaus švietimo šiuo klausimu aspektų; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia šeimos auklėjamąjį vaidmenį. Jis yra bet kokios formos formalaus švietimo pagrindas tvaraus vystymosi srityje. Todėl patarti šeimoms, kaip taikyti tvaraus vystymosi principus kasdieniame gyvenime, Regionų komiteto nuomone, yra vienas iš svarbiausių neformalaus švietimo šiuo klausimu aspektų;

| 19. | ragina sukurti patrauklų interneto portalą, kuriame mokytojai, asociacijos, vietos valdžios institucijos ir visos tvaraus vystymosi skatinimu suinteresuotos šalys rastų reguliariai atnaujinamą informaciją ir propaguojančią bei šviečiamąją medžiagą tvaraus vystymosi tema. Portalas galėtų būti sukurtas valstybių narių aplinkosaugos ir švietimo ministerijų iniciatyva, o paskirti pareigūnai būtų atsakingi už tinklavietės turinį ir skelbtų naujausią informaciją apie tvarų vystymasi skatinančias konferencijas, iniciatyvas ir priemones. Nuolatinis bendradarbiavimas su kitomis institucijomis, asociacijomis ir fondais, sprendžiančiais tvaraus vystymosi klausimus, taip pat būtų naudingas; |
| --- | --- |

19.

ragina sukurti patrauklų interneto portalą, kuriame mokytojai, asociacijos, vietos valdžios institucijos ir visos tvaraus vystymosi skatinimu suinteresuotos šalys rastų reguliariai atnaujinamą informaciją ir propaguojančią bei šviečiamąją medžiagą tvaraus vystymosi tema. Portalas galėtų būti sukurtas valstybių narių aplinkosaugos ir švietimo ministerijų iniciatyva, o paskirti pareigūnai būtų atsakingi už tinklavietės turinį ir skelbtų naujausią informaciją apie tvarų vystymasi skatinančias konferencijas, iniciatyvas ir priemones. Nuolatinis bendradarbiavimas su kitomis institucijomis, asociacijomis ir fondais, sprendžiančiais tvaraus vystymosi klausimus, taip pat būtų naudingas;

| 20. | mano, kad švietimas tvaraus vystymosi klausimais turėtų apimti veiksmus, kurie būtų skirti platesnei auditorijai negu iki šiol, t. y. verslininkams, žemdirbiams, valdžios institucijoms, žiniasklaidai ir nevyriausybinėms organizacijoms, kadangi tvaraus vystymosi principus taikant kasdieniame gyvenime šioms grupėms tenka ypač svarbus vaidmuo; |
| --- | --- |

20.

mano, kad švietimas tvaraus vystymosi klausimais turėtų apimti veiksmus, kurie būtų skirti platesnei auditorijai negu iki šiol, t. y. verslininkams, žemdirbiams, valdžios institucijoms, žiniasklaidai ir nevyriausybinėms organizacijoms, kadangi tvaraus vystymosi principus taikant kasdieniame gyvenime šioms grupėms tenka ypač svarbus vaidmuo;

| 21. | švietimui taip pat tenka užduotis įtikinti politinį elitą ir visuomenę, kad, įgyvendinant tvaraus vystymosi strategiją, būtina rengti viešas konsultacijas ir plėtoti dialogą, kurie leistų atsižvelgti į visų sektorių interesus ir užtikrinti skirtingų vystymosi aspektų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

21.

švietimui taip pat tenka užduotis įtikinti politinį elitą ir visuomenę, kad, įgyvendinant tvaraus vystymosi strategiją, būtina rengti viešas konsultacijas ir plėtoti dialogą, kurie leistų atsižvelgti į visų sektorių interesus ir užtikrinti skirtingų vystymosi aspektų pusiausvyrą;

| 22. | pritaria minčiai užmegzti Europos jaunimo forumo ir pirmininkaujančių valstybių nuolatinius ryšius, kad būtų pasikeista nuomonėmis dėl pageidautinų tvaraus vystymosi krypčių; |
| --- | --- |

22.

pritaria minčiai užmegzti Europos jaunimo forumo ir pirmininkaujančių valstybių nuolatinius ryšius, kad būtų pasikeista nuomonėmis dėl pageidautinų tvaraus vystymosi krypčių;

| 23. | pabrėžia, kad nereikia sumenkinti tarptautiniams jaunimo mainams tenkančio vaidmens, kadangi vienas iš pagrindinių jų tikslų — supažindinti su kultūrų įvairovės ir tolerancijos vertybėmis bei skleisti informaciją apie įvairias tvarų vystymąsi skatinančias galimybes. Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus ar kitos programos buvo ir bus vienas iš esminių švietimo elementų, suteikiančių galimybę pasidalyti kasdiene tvaraus gyvenimo būdo patirtimi ir skatinančių gerąją praktiką šioje srityje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad nereikia sumenkinti tarptautiniams jaunimo mainams tenkančio vaidmens, kadangi vienas iš pagrindinių jų tikslų — supažindinti su kultūrų įvairovės ir tolerancijos vertybėmis bei skleisti informaciją apie įvairias tvarų vystymąsi skatinančias galimybes. Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus ar kitos programos buvo ir bus vienas iš esminių švietimo elementų, suteikiančių galimybę pasidalyti kasdiene tvaraus gyvenimo būdo patirtimi ir skatinančių gerąją praktiką šioje srityje;

| 24. | siūlo ir toliau remti žemės ūkio ekologizavimo procesą plačiąja prasme. Visų pirma reikia skatinti ekologiškų gaminių paklausą atkreipiant visuomenės dėmesį į aukštesnę maisto gaminių kokybę ir žemdirbius toliau supažindinant su ekologiniais ir integruotais gamybos būdais, agrarinės aplinkosaugos ir miškų aplinkosaugos veiksmais, gyvūnų gerove ir biomasės gamyba; |
| --- | --- |

24.

siūlo ir toliau remti žemės ūkio ekologizavimo procesą plačiąja prasme. Visų pirma reikia skatinti ekologiškų gaminių paklausą atkreipiant visuomenės dėmesį į aukštesnę maisto gaminių kokybę ir žemdirbius toliau supažindinant su ekologiniais ir integruotais gamybos būdais, agrarinės aplinkosaugos ir miškų aplinkosaugos veiksmais, gyvūnų gerove ir biomasės gamyba;

| 25. | ragina švietimui aplinkosaugos tema skirti daugiau išteklių, o pagrindinis tikslas turėtų būti visuomenės skatinimas remti socialines teises. Siekiant šio tikslo, švietimo veiksmų reikėtų imtis šiose srityse: racionalaus energijos naudojimo, atsinaujinančių energijos šaltinių ir aplinką tausojančių transporto priemonių, tvaraus vartojimo, informacijos apie ekologiškumą ir energijos sunaudojimą pateikimo etiketėse, ekologinės žemės ūkio gamybos, atliekų perdirbimo ir kt.; |
| --- | --- |

25.

ragina švietimui aplinkosaugos tema skirti daugiau išteklių, o pagrindinis tikslas turėtų būti visuomenės skatinimas remti socialines teises. Siekiant šio tikslo, švietimo veiksmų reikėtų imtis šiose srityse: racionalaus energijos naudojimo, atsinaujinančių energijos šaltinių ir aplinką tausojančių transporto priemonių, tvaraus vartojimo, informacijos apie ekologiškumą ir energijos sunaudojimą pateikimo etiketėse, ekologinės žemės ūkio gamybos, atliekų perdirbimo ir kt.;

Visą gyvenimą trunkantis mokymasis ir tvarus vystymasis

| 26. | ragina tvaraus vystymosi klausimą plačiau įtraukti į naują integruotą švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą. Aukštos kokybės švietimas yra būtinas, nes tik taip pavyks suprasti, jog tvaraus vystymosi siekti būtina visose gyvenimo srityse. Todėl Komitetas ragina skatinti valstybės tarnautojų, mokytojų, aukštųjų mokyklų dėstytojų, plačiosios visuomenės, savanorių ir ūkio bei socialinės srities subjektų mokymą ir siūlo šį klausimą nagrinėti darbo grupėse, seminaruose, darbo forumuose Europos lygiu; |
| --- | --- |

26.

ragina tvaraus vystymosi klausimą plačiau įtraukti į naują integruotą švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą. Aukštos kokybės švietimas yra būtinas, nes tik taip pavyks suprasti, jog tvaraus vystymosi siekti būtina visose gyvenimo srityse. Todėl Komitetas ragina skatinti valstybės tarnautojų, mokytojų, aukštųjų mokyklų dėstytojų, plačiosios visuomenės, savanorių ir ūkio bei socialinės srities subjektų mokymą ir siūlo šį klausimą nagrinėti darbo grupėse, seminaruose, darbo forumuose Europos lygiu;

| 27. | pabrėžia būtinybę profesinio mokymo programoms suteikti daugiau lankstumo, pavyzdžiui, nustatant platesnio masto procedūras neformaliu būdu įgytiems gebėjimams pripažinti, kad profesiniu mokymu lengviau galėtų pasinaudoti asmenys, šiuo metu neturintys tokios galimybės. Šiuo atveju tinkamas pavyzdys būtų Suomijoje ir Nyderlanduose taikomi neformalių profesinių gebėjimų sertifikavimo ir pripažinimo modeliai; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia būtinybę profesinio mokymo programoms suteikti daugiau lankstumo, pavyzdžiui, nustatant platesnio masto procedūras neformaliu būdu įgytiems gebėjimams pripažinti, kad profesiniu mokymu lengviau galėtų pasinaudoti asmenys, šiuo metu neturintys tokios galimybės. Šiuo atveju tinkamas pavyzdys būtų Suomijoje ir Nyderlanduose taikomi neformalių profesinių gebėjimų sertifikavimo ir pripažinimo modeliai;

| 28. | rekomenduoja valstybėms narėms bendrai parengti visai Bendrijai skirtą švietimo tvaraus vystymosi klausimais modelį, grindžiamą šiais dalykais:






  — | visos švietimo bendruomenės įsipareigojimu siekti, kad mokyklos ir jų aplinka būtų ekologiškesnės ir tvaresnės, |
| --- | --- | --- |

28.

rekomenduoja valstybėms narėms bendrai parengti visai Bendrijai skirtą švietimo tvaraus vystymosi klausimais modelį, grindžiamą šiais dalykais:

—

visos švietimo bendruomenės įsipareigojimu siekti, kad mokyklos ir jų aplinka būtų ekologiškesnės ir tvaresnės,

| — | tvariu mokyklų administravimu, apimančiu ekologiškus pirkimus, atliekų šalinimą, energijos naudojimo efektyvumą, vandens vartojimą, keliamą triukšmą ir saugumą, |
| --- | --- |

—

tvariu mokyklų administravimu, apimančiu ekologiškus pirkimus, atliekų šalinimą, energijos naudojimo efektyvumą, vandens vartojimą, keliamą triukšmą ir saugumą,

| — | švietimo bendruomenei, atsižvelgiant į atitinkamas kvalifikacijos sritis, skirtu mokymu, |
| --- | --- |

—

švietimo bendruomenei, atsižvelgiant į atitinkamas kvalifikacijos sritis, skirtu mokymu,

| — | ekologinio švietimo įtraukimu į mokyklų programas, |
| --- | --- |

—

ekologinio švietimo įtraukimu į mokyklų programas,

| — | švietimo bendruomenės įtraukimu į vietos bendruomenės gyvenimą, |
| --- | --- |

—

švietimo bendruomenės įtraukimu į vietos bendruomenės gyvenimą,

| — | vietos veikla pagal Darbotvarkė 21, suderinta su mokyklos projektais, vykdomais pagal šią programą, |
| --- | --- |

—

vietos veikla pagal Darbotvarkė 21, suderinta su mokyklos projektais, vykdomais pagal šią programą,

| — | konkrečių rodiklių, pagal kuriuos būtų galima įvertinti, kokiu mastu mokyklos į savo metinę programą įtraukė švietimą darnaus vystymosi klausimais, nustatymu ir tokiu mokyklų tvarumo kokybės įvertinimu; |
| --- | --- |

—

konkrečių rodiklių, pagal kuriuos būtų galima įvertinti, kokiu mastu mokyklos į savo metinę programą įtraukė švietimą darnaus vystymosi klausimais, nustatymu ir tokiu mokyklų tvarumo kokybės įvertinimu;

| 29. | mano, kad nuotolinis mokymas gali būti veiksmingiausia priemonė įprastų mokymosi galimybių neturinčių gyventojų grupių (kaimo gyventojų, neįgalių asmenų, namų šeimininkių ir kt.) atveju. Šios grupės sudaro nematomą ir nepanaudotą Bendrijos socialinio vystymosi potencialą. Siūlome nemokamų nuotolinio mokymo forumų kūrimui skirti daugiau lėšų ir numatyti daugiau išteklių nuotolinio mokymo programų, taip pat ir pilietinio ugdymo programų, rengimui; |
| --- | --- |

29.

mano, kad nuotolinis mokymas gali būti veiksmingiausia priemonė įprastų mokymosi galimybių neturinčių gyventojų grupių (kaimo gyventojų, neįgalių asmenų, namų šeimininkių ir kt.) atveju. Šios grupės sudaro nematomą ir nepanaudotą Bendrijos socialinio vystymosi potencialą. Siūlome nemokamų nuotolinio mokymo forumų kūrimui skirti daugiau lėšų ir numatyti daugiau išteklių nuotolinio mokymo programų, taip pat ir pilietinio ugdymo programų, rengimui;

| 30. | pabrėžia išskirtinę būtinybę visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi suteikti vietos ir regioninį pobūdį. Komitetas siūlo šio tikslo siekti palaipsniui plėtojant R3L tinklus (Regioninius visą gyvenimą trunkančio mokymosi tinklus), kad jie apimtų visus Europos Sąjungos regionus bei Europos ekonominei erdvei priklausančių ELPA šalių ir šalių kandidačių regionus; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia išskirtinę būtinybę visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi suteikti vietos ir regioninį pobūdį. Komitetas siūlo šio tikslo siekti palaipsniui plėtojant R3L tinklus (Regioninius visą gyvenimą trunkančio mokymosi tinklus), kad jie apimtų visus Europos Sąjungos regionus bei Europos ekonominei erdvei priklausančių ELPA šalių ir šalių kandidačių regionus;

| 31. | džiaugiasi, kad persvarstytoje tvaraus vystymosi strategijoje pabrėžiama būtinybė mokslų nebaigusių mokinių skaičių sumažinti 10 proc.; |
| --- | --- |

31.

džiaugiasi, kad persvarstytoje tvaraus vystymosi strategijoje pabrėžiama būtinybė mokslų nebaigusių mokinių skaičių sumažinti 10 proc.;

Tvarus vystymasis ir žinių visuomenė

| 32. | mano, kad be žinių visuomenės tvarus vystymasis neįmanomas. Europos Sąjungos šalių vystymasis ir jų gebėjimas atremti pasaulinę konkurenciją neatsiejami nuo nuolatinio visuomenės informavimo apie mokslo, mokslinių tyrimų ir mokslo pasaulio prestižo vertę bei gamtos mokslų pozicijos stiprinimo. Svarbiausias vaidmuo šioje srityje tenka vietos ir regionų dalyviams, kadangi jie daro tiesioginį poveikį pirmo ir antro lygio formaliam švietimui; |
| --- | --- |

32.

mano, kad be žinių visuomenės tvarus vystymasis neįmanomas. Europos Sąjungos šalių vystymasis ir jų gebėjimas atremti pasaulinę konkurenciją neatsiejami nuo nuolatinio visuomenės informavimo apie mokslo, mokslinių tyrimų ir mokslo pasaulio prestižo vertę bei gamtos mokslų pozicijos stiprinimo. Svarbiausias vaidmuo šioje srityje tenka vietos ir regionų dalyviams, kadangi jie daro tiesioginį poveikį pirmo ir antro lygio formaliam švietimui;

| 33. | kadangi tiksliuosius mokslus studijuojančių jaunuolių skaičius vis mažėja, pabrėžia, kad, norint įgyvendinti tvaraus vystymosi principus, reikėtų skatinti vaikų ir jaunuolių domėjimąsi šiomis disciplinomis populiarinant indukcinę pedagogiką ir integruoti lyčių aspektą, kuris prisideda didinant tiksliuosius mokslus studijuojančio jaunimo skaičių; |
| --- | --- |

33.

kadangi tiksliuosius mokslus studijuojančių jaunuolių skaičius vis mažėja, pabrėžia, kad, norint įgyvendinti tvaraus vystymosi principus, reikėtų skatinti vaikų ir jaunuolių domėjimąsi šiomis disciplinomis populiarinant indukcinę pedagogiką ir integruoti lyčių aspektą, kuris prisideda didinant tiksliuosius mokslus studijuojančio jaunimo skaičių;

| 34. | mano, kad reikėtų tęsti veiksmus siekiant glaudesnio mokslinių tyrimų ir švietimo sektorių bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo. Šiuo tikslu būtina skleisti gerąją praktiką, susijusią visų pirma su Europos Sąjungos bendrosiomis programomis, siekiant paskatinti regionų domėjimąsi tokio bendradarbiavimo privalumais. Regionų komitetas palankiai vertina bendrųjų programų vaidmenį stebint tvaraus vystymosi nulemtus pokyčius; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikėtų tęsti veiksmus siekiant glaudesnio mokslinių tyrimų ir švietimo sektorių bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo. Šiuo tikslu būtina skleisti gerąją praktiką, susijusią visų pirma su Europos Sąjungos bendrosiomis programomis, siekiant paskatinti regionų domėjimąsi tokio bendradarbiavimo privalumais. Regionų komitetas palankiai vertina bendrųjų programų vaidmenį stebint tvaraus vystymosi nulemtus pokyčius;

Socialinės permainos Europoje, tvarus vystymasis ir švietimas

| 35. | Europoje spartėjant demografiniam senėjimui, ragina iš naujo apibrėžti švietimo sistemas, kad vyresnio amžiaus žmonėms būtų suteikta daugiau galimybių jomis pasinaudoti; |
| --- | --- |

35.

Europoje spartėjant demografiniam senėjimui, ragina iš naujo apibrėžti švietimo sistemas, kad vyresnio amžiaus žmonėms būtų suteikta daugiau galimybių jomis pasinaudoti;

| 36. | atsižvelgiant į šiandienines ir artimiausių metų Europos demografines, migracijos ir kultūros tendencijas, tolerancija visuomenės įvairovei yra tvaraus vystymosi sąlyga. Todėl ragina valstybes nares skatinti švietimo modelį, pagal kurį tolerancija kito tikėjimo, kultūros, lyties ar gyvenimo būdo atstovui būtų pagrindinis pilietinio ugdymo elementas; |
| --- | --- |

36.

atsižvelgiant į šiandienines ir artimiausių metų Europos demografines, migracijos ir kultūros tendencijas, tolerancija visuomenės įvairovei yra tvaraus vystymosi sąlyga. Todėl ragina valstybes nares skatinti švietimo modelį, pagal kurį tolerancija kito tikėjimo, kultūros, lyties ar gyvenimo būdo atstovui būtų pagrindinis pilietinio ugdymo elementas;

| 37. | ragina daugiau dėmesio skirti pagalbai, kuri turėtų būti teikiama vietos ir regionų valdžios institucijoms, siekiančioms tvarų vystymąsi susieti su sveiko gyvenimo būdo ir sveikatos apsaugos politikos formavimo procesu; |
| --- | --- |

37.

ragina daugiau dėmesio skirti pagalbai, kuri turėtų būti teikiama vietos ir regionų valdžios institucijoms, siekiančioms tvarų vystymąsi susieti su sveiko gyvenimo būdo ir sveikatos apsaugos politikos formavimo procesu;

Žiniasklaida ir švietimas tvaraus vystymosi klausimais

| 38. | atsižvelgdamas į pirmiau pateiktas pastabas, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendrauti su žiniasklaida ir atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant tvarų vystymąsi, visų pirma visus pagrindinius jo principus, perteikti plačiajai visuomenei suprantama kalba, taip pat skatinti viešas diskusijas šiomis temomis ir prie jų prisidėti; |
| --- | --- |

38.

atsižvelgdamas į pirmiau pateiktas pastabas, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendrauti su žiniasklaida ir atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant tvarų vystymąsi, visų pirma visus pagrindinius jo principus, perteikti plačiajai visuomenei suprantama kalba, taip pat skatinti viešas diskusijas šiomis temomis ir prie jų prisidėti;

| 39. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su žiniasklaida siekiant skleisti gerąją praktiką tvaraus vystymosi srityje; |
| --- | --- |

39.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su žiniasklaida siekiant skleisti gerąją praktiką tvaraus vystymosi srityje;

| 40. | atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytas pastabas dėl regionų ir savivaldybių vaidmens vykdant švietimą tvaraus vystymosi klausimais, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas plėtoti savo komunikacijos strategijas, skirtas tvaraus vystymosi skatinimui; |
| --- | --- |

40.

atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytas pastabas dėl regionų ir savivaldybių vaidmens vykdant švietimą tvaraus vystymosi klausimais, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas plėtoti savo komunikacijos strategijas, skirtas tvaraus vystymosi skatinimui;

| 41. | ragina stiprinti ir dar labiau remti regionų vykdomas iniciatyvas, susijusias su tvaraus vytimosi populiarinimo kampanijomis, ir rengti mokymus bei teikti patarimus šiais klausimais; |
| --- | --- |

41.

ragina stiprinti ir dar labiau remti regionų vykdomas iniciatyvas, susijusias su tvaraus vytimosi populiarinimo kampanijomis, ir rengti mokymus bei teikti patarimus šiais klausimais;

| 42. | ragina viešąsias įstaigas parengti bendradarbiavimo susitarimus su viešosiomis ir privačiomis žiniasklaidos organizacijomis, kad aplinkosaugos klausimai būtų įtraukti į dokumentus, švietimo ir pramogų programas, o sektoriaus personalas būtų apmokytas spręsti šiuos klausimus griežtai moksliniu būdu. Be to, reikia numatyti situacijai pritaikytas komunikacijos strategijas, skirtas nagrinėjamam klausimui ar temai ir konkrečiai gyventojų grupei, kadangi tokios strategijos padėtų formuoti elgseną ir požiūrį atsižvelgiant į tvaraus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

42.

ragina viešąsias įstaigas parengti bendradarbiavimo susitarimus su viešosiomis ir privačiomis žiniasklaidos organizacijomis, kad aplinkosaugos klausimai būtų įtraukti į dokumentus, švietimo ir pramogų programas, o sektoriaus personalas būtų apmokytas spręsti šiuos klausimus griežtai moksliniu būdu. Be to, reikia numatyti situacijai pritaikytas komunikacijos strategijas, skirtas nagrinėjamam klausimui ar temai ir konkrečiai gyventojų grupei, kadangi tokios strategijos padėtų formuoti elgseną ir požiūrį atsižvelgiant į tvaraus vystymosi tikslus;

| 43. | ragina žiniasklaidos priemones imtis iniciatyvos skelbti rezultatus mokymo apie tvarų vystymąsi srityje ir numatyti vietos ir regionų valdžios institucijų priemonių ir veiklos pristatymus palankiausiu transliacijos metu žmonėms, kuriems ši veikla yra skirta. |
| --- | --- |

43.

ragina žiniasklaidos priemones imtis iniciatyvos skelbti rezultatus mokymo apie tvarų vystymąsi srityje ir numatyti vietos ir regionų valdžios institucijų priemonių ir veiklos pristatymus palankiausiu transliacijos metu žmonėms, kuriems ši veikla yra skirta.

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

PRIEDAS

I.   Geriausios patirties pavyzdžiai remiantis klausimyno atsakymais

Bulgarija

Dobričiaus miesto (Bulgarija) savivaldybė numato aktyviai vykdyti vaikams, moksleiviams ir suaugusiesiems skirtas kampanijas ir, panaudodama reklaminę medžiagą bei pasitelkdama vietos laikraščius, radiją ir televiziją, suteikti daugiau informacijos apie atliekų rūšiavimo įvedimą. Vėliau savivaldybė mielai pasidalytų su RK šios sistemos diegimo rezultatais ir įgyta patirtimi.

Kipras

Graikijos ir Kipro miestas Αyios Αthanasios sukūrė „Aplinkosauginio švietimo grupę“, sudarytą iš gerai šiuo klausimu informuotų buvusių mokytojų. Tuo tarpu dalyvaujantieji Grundtvig programoje parengė programą, kuria siekiama atkreipti dėmesį į aplinkos klausimus. Αyios Αthanasios buvo pagrindinis šio proceso organizatorius. Visos šios švietimo įstaigos bendradarbiauja savo veikla skatindamos aplinkos apsaugą, atliekų perdirbimą, tvarumą ir pan.

Ispanija

Ispanijos Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible yra parengusi projektą, pavadintą „Aplinkosauginė praktika sporto renginiuose“. Jos tikslas — sporto potencialą panaudoti kaip aplinkosauginio švietimo priemonę siekiant įvesti aplinkosaugos kriterijų organizuojant sporto renginius ir skatinti aplinkai ir miestui nekenksmingą visuomenės gamybinę, prekybinę ar mokslinę patirtį bei atitinkamą renginio organizatorių, sportininkų ir žiūrovų elgseną. Aplinkosauginė praktika organizuojant sporto renginius vykdoma šiose srityse:

| — | Madride vyksta nacionalinės ir tarptautinės sporto varžybos. Dirbama su atitinkamomis federacijomis; |
| --- | --- |

—

Madride vyksta nacionalinės ir tarptautinės sporto varžybos. Dirbama su atitinkamomis federacijomis;

| — | Madride organizuojami ir mažesnio masto renginiai, dažnai rajono lygiu; |
| --- | --- |

—

Madride organizuojami ir mažesnio masto renginiai, dažnai rajono lygiu;

| — | sukurta speciali aplinkosaugos savanorių organizacija, kuri dalyvauja sporto renginiuose. |
| --- | --- |

—

sukurta speciali aplinkosaugos savanorių organizacija, kuri dalyvauja sporto renginiuose.

Pagal poveikio aplinkai lygį renginiai gali būti skirstomi į tris grupes:

| — | sporto renginiai, organizuojami sporto infrastruktūros objektuose. Tokie renginiai vyksta uždarose arba atvirose sporto patalpose: stadionuose, plaukimo baseinuose, sporto salėse, stadiono takuose ir kt.; |
| --- | --- |

—

sporto renginiai, organizuojami sporto infrastruktūros objektuose. Tokie renginiai vyksta uždarose arba atvirose sporto patalpose: stadionuose, plaukimo baseinuose, sporto salėse, stadiono takuose ir kt.;

| — | gatvės sporto renginiai, kuriems reikalingos specialios eismo nukreipimo priemonės, maršruto parengimo ir atliekų tvarkymo darbai. Kalbama apie maratono bėgimą ir dviračių lenktynes; |
| --- | --- |

—

gatvės sporto renginiai, kuriems reikalingos specialios eismo nukreipimo priemonės, maršruto parengimo ir atliekų tvarkymo darbai. Kalbama apie maratono bėgimą ir dviračių lenktynes;

| — | sporto renginiai, organizuojami žaliosiose zonose. Šiuo atveju naudojami miesto parkai. Juose gali būti organizuojamos lengvosios atletikos varžybos, dviračių sporto ar plaukimo atvirame baseine renginiai. |
| --- | --- |

—

sporto renginiai, organizuojami žaliosiose zonose. Šiuo atveju naudojami miesto parkai. Juose gali būti organizuojamos lengvosios atletikos varžybos, dviračių sporto ar plaukimo atvirame baseine renginiai.

Įvairaus renginių poveikio mažinimo priemonės (ypatingą dėmesį skiriant aplinkosaugos aspektams, susijusiems su atliekomis, mobilumu ir energijos bei vandens suvartojimu), gali būti priskirtos gerajai aplinkosauginei praktikai ruošiantis renginiui, jam vykstant ir jam pasibaigus.

2007 m. balandžio mėn. skyrius, bendradarbiaudamas su privačia organizacine įstaiga MAPOMA, surengė 30-ąjį Madrido maratoną. Buvo imtasi šių veiksmų:

| — | iki minimumo apribotos atliekos: pašalintos kempinės, apelsinai ir butelių kamšteliai, |
| --- | --- |

—

iki minimumo apribotos atliekos: pašalintos kempinės, apelsinai ir butelių kamšteliai,

| — | suintensyvintas grąžinamasis perdirbimas: marškinėlių ir plastikinių butelių surinkimas, surinkimo punktų įrengimas, |
| --- | --- |

—

suintensyvintas grąžinamasis perdirbimas: marškinėlių ir plastikinių butelių surinkimas, surinkimo punktų įrengimas,

| — | bėgikai ir žiūrovai geriau informuoti aplinkos apsaugos klausimais, |
| --- | --- |

—

bėgikai ir žiūrovai geriau informuoti aplinkos apsaugos klausimais,

| — | ryšiai su žiniasklaida, |
| --- | --- |

—

ryšiai su žiniasklaida,

| — | užtikrinta pažeidžiamų zonų per Retiro parką vedančioje trasoje apsauga, |
| --- | --- |

—

užtikrinta pažeidžiamų zonų per Retiro parką vedančioje trasoje apsauga,

| — | judėjimo tikslais kaip tarnybinė transporto priemonė buvo naudojami neteršiantys, bioetanoliu varomi automobiliai, |
| --- | --- |

—

judėjimo tikslais kaip tarnybinė transporto priemonė buvo naudojami neteršiantys, bioetanoliu varomi automobiliai,

| — | bendradarbiauta su Raudonojo kryžiaus aplinkosaugos savanoriais (aplinkosauga) ir Emaus labdaros asociacija, |
| --- | --- |

—

bendradarbiauta su Raudonojo kryžiaus aplinkosaugos savanoriais (aplinkosauga) ir Emaus labdaros asociacija,

| — | rėmėju buvo pasirinkta pelno nesiekianti atliekų perdirbimo organizacija Ecoembes, |
| --- | --- |

—

rėmėju buvo pasirinkta pelno nesiekianti atliekų perdirbimo organizacija Ecoembes,

| — | dalyvavo šie suinteresuoti subjektai: švietimo, valymo ir atliekų surinkimo departamentai (aplinkosaugos sritis), Mapoma (maratono bėgimo organizatoriai), Ecoembes, Raudonasis kryžius, Setém (sąžininga prekyba), Emaus. |
| --- | --- |

—

dalyvavo šie suinteresuoti subjektai: švietimo, valymo ir atliekų surinkimo departamentai (aplinkosaugos sritis), Mapoma (maratono bėgimo organizatoriai), Ecoembes, Raudonasis kryžius, Setém (sąžininga prekyba), Emaus.

Vertinimas:

| — | perdirbta 5 780 kg daugiau pakuočių atliekų, |
| --- | --- |

—

perdirbta 5 780 kg daugiau pakuočių atliekų,

| — | pašalinta 70 000 kempinių, butelių kamštelių ir organinių atliekų, |
| --- | --- |

—

pašalinta 70 000 kempinių, butelių kamštelių ir organinių atliekų,

| — | pusvalandžiu sutrumpintas valymo tarnybų darbo laikas, |
| --- | --- |

—

pusvalandžiu sutrumpintas valymo tarnybų darbo laikas,

| — | 88 proc. dalyvių palankiai įvertino taikytas priemones, |
| --- | --- |

—

88 proc. dalyvių palankiai įvertino taikytas priemones,

| — | 63 proc. dalyvių aplinkosaugos priemones pritaikė praktiškai, |
| --- | --- |

—

63 proc. dalyvių aplinkosaugos priemones pritaikė praktiškai,

| — | buvo šviečiami organizatoriai, dalyviai ir žiūrovai. |
| --- | --- |

—

buvo šviečiami organizatoriai, dalyviai ir žiūrovai.

Kitos departamento iniciatyvos:

| — | PAVASARIO, VASAROS IR RUDENS MOKYKLOS |
| --- | --- |

—

PAVASARIO, VASAROS IR RUDENS MOKYKLOS

Pagal šias programas vykdoma veikla yra skirta suaugusiesiems apskritai, suaugusiesiems ir vaikams kartu ir išskirtinai vaikams. Šios sezoninės programos konkrečiai priklauso skyriui, atsakingam už švietimą tvaraus vystymosi klausimais.

Žalieji maršrutai
  . Kalbama apie veiklą, vykdomą viešuosiuose parkuose, kurie miestui yra svarbūs istoriniu, botanikos ar kultūriniu požiūriu. Tarp jų galima paminėti šiuos parkus: Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván ir Lineal del Manzanares.

Aplinkosaugai skirti seminarai ir atvirų durų dienos
  . Jie vyksta įvairiose su miesto aplinkos valdymu susijusiose vietose ir jais siekiama supažindinti su miesto aplinka, visų pirma atkreipti dėmesį į tam tikras vietas, pvz., oranžerijas ir šiltnamius Retiro ir Casa de Campo parkuose, drugelių ir vabzdžių centrą, centrus, skirtus paukščių gyvenimui ir gandrams, Migas Calientes komposto gamyklą. Be to, organizuojamos specialios paukščių žiedavimo, sodų planavimo, seminarų vaikams, važinėjimo dviračiais dienos ir kt.

Paskaitos
  . Temos parenkamos siekiant paskatinti žmones labiau tausoti aplinką. Pateikiami pavyzdžiai, susiję su tradicine ir ekologine sodininkyste, parko paukščių populiacijomis, miesto vandens ištekliais, ekologine sodininkyste namuose ir klimato kaita.

| — | VIENOS DIENOS RENGINIŲ, KONGRESŲ, PARODŲ ORGANIZAVIMAS |
| --- | --- |

—

VIENOS DIENOS RENGINIŲ, KONGRESŲ, PARODŲ ORGANIZAVIMAS

Skyrius, atsakingas už švietimą tvaraus vystymosi klausimais, remia šią įvairią teminę veiklą organizuodamas vienos dienos renginius, kongresus ir seminarus. Iš pastarųjų renginių galima paminėti:

| — | pirmąją bioetanolio dieną, skirtą tvariam transportui, |
| --- | --- |

—

pirmąją bioetanolio dieną, skirtą tvariam transportui,

| — | parodą „Medžių paslaptis“, |
| --- | --- |

—

parodą „Medžių paslaptis“,

| — | nacionalinį aplinkosaugos kongresą. Šis kongresas rengiamas du kartus per metus. Įrengiamas savivaldybės stendas, užtikrinamas savivaldybės dalyvių koordinavimas. Renginį organizuoja CONAMA fondas, |
| --- | --- |

—

nacionalinį aplinkosaugos kongresą. Šis kongresas rengiamas du kartus per metus. Įrengiamas savivaldybės stendas, užtikrinamas savivaldybės dalyvių koordinavimas. Renginį organizuoja CONAMA fondas,

| — | pirmoji tvaraus įmonių judumo diena, organizuojama kartu su Prekybos rūmais ir Judumo fondu, |
| --- | --- |

—

pirmoji tvaraus įmonių judumo diena, organizuojama kartu su Prekybos rūmais ir Judumo fondu,

| — | pirmoji tvarios sodininkystės ateities mieste diena, organizuojama bendradarbiaujant su generaliniu direktoratu, atsakingu už aplinkos paveldą. |
| --- | --- |

—

pirmoji tvarios sodininkystės ateities mieste diena, organizuojama bendradarbiaujant su generaliniu direktoratu, atsakingu už aplinkos paveldą.

Vokietija

1 pavyzdys

Brėmeno žemėje (Vokietija) tvaraus vystymosi klausimai įtraukti į šiuo metu Land Schools Institute (LIS) siūlomą mokymo programą. „Akcija Formula plius“ („iniciatyva Formula plius“), vykdoma ir Brėmeno žemėje, siekiama taupyti energiją žemės mokyklose ir kartu perteikti mokiniams tvaraus vystymosi svarbą.

2 pavyzdys

Berlyno-Brandenburgo žemės Land Institute for Schools and Media (LISUM) reguliariai organizuoja mokymo kursus mokytojams atskiromis tvaraus vystymosi temomis. Be to, nuo 2000 m. kasmet rengiama specialistų konferencija, kurios metu vyksta mokomieji seminarai. 2008 m. Brandenburge bus surengtas tarpregioninis kongresas tema „Visuotinis mokymasis tvaraus vystimosi tikslais“. Kongresą remia Berlyno-Brandenburgo LISUM. Šio kongreso pagrindas — tūkstantmečio tikslai ir JT tvaraus vystymosi švietimo dešimtmečio programa. Juo bus siekiama Berlyno ir Brandenburgo gyventojams suteikti daugiau informacijos apie švietimą ir jaunimą remiantis švietimo ministrų konferencijos rekomendacine programa ir paskatinti jos įgyvendinimą vykdant mokymo programas bei projektus.

Austrija

1 pavyzdys

Aukštutinė Austrija palankiai vertina Europos mastu sukurtą informuotumo didinimo priemonių modelį, skirtą šviesti tvaraus vystymosi klausimais ikimokyklinio ugdymo įstaigose ir pradinėse mokyklose. Vis dėlto šis modelis turėtų apimti tik pagrindines priemones. Išsamesnę informaciją turėtų suteikti vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios gali geriau patenkinti konkrečius mokinių poreikius šioje srityje. Mintis skleisti bendrą Europos tvarumo dvasią mokyklose informuotumo didinimo priemonėmis yra labai sveikintina.

2 pavyzdys

Nuo 1989 m. Aukštutinės Austrijos aplinkos ir gamtos akademija, priklausanti Aukštutinės Austrijos vyriausybei, vykdo švietimo ir informavimo veiklą siekdama prisidėti prie tvaraus vystymosi Aukštutinėje Austrijoje. Akademijai priklauso valdymo centras „Darbotvarkė 21“, kuris inicijuoja, remia ir skatina „Vietos darbotvarkės 21 procesus“ siekiant tvarios aplinkos. Vietos lygiu naudojami įvairūs metodai: reklaminiai lapeliai, savivaldybės laikraščiai, plakatai, skelbimų lentos, interneto puslapiai, informaciniai vakarėliai, asmeniniai ryšiai, ryšiai su žiniasklaida.

Aukštutinės Austrijos savivaldybės dalyvavo kuriant ir vystant Aukštutinės Austrijos aplinkosaugos planą. Savivaldybių ir regionų lygmens politikos atstovai ir (arba) sprendimus priimantys pareigūnai buvo sukviesti ir informuoti šiuo klausimu. Buvo siekiama paskatinti juos kurti klimatu besirūpinančių ir jį gelbėti pasiryžusių bendruomenių susivienijimus bei pradėti vietos ir regionų Darbotvarkės 21 įgyvendinimą.

Tolesnė Aukštutinės Austrijos aplinkos ir gamtos akademijos mokymo programa apima aplinkos srities specialistų mokymą savivaldybėse bei tolesnę šviečiamąją veiklą, skirtą mokytojams ir švietimo srities specialistams, siekiant geriau informuoti piliečius apie tvaraus gyvenimo būdo svarbą. Sukurta nuosekli mokymo programa ir asmenims, dalyvaujantiems vystymosi procesuose savivaldybėse ir regionuose.

Lenkija

1 pavyzdys

Lenkijos nacionalinė „Žaliojo sertifikato“ programa, skirta švietimo įstaigoms tvaraus vystymosi srityje remti ir sertifikuoti

Ši programa skirta švietimo įstaigoms, dirbančioms tvaraus vystymosi srityje, remti ir sertifikuoti. Ji įgyvendinama dviem lygiais: aplinką tausojančios ikimokyklinio ugdymo įstaigos ir pradinės mokyklos gauna pirmos kategorijos žaliąjį sertifikatą, o ikimokyklinio ugdymo įstaigos ir pradinės mokyklos, atliekančios pagrindinį vaidmenį tvaraus vystymosi srityje, gauna antros kategorijos žaliąjį sertifikatą.

Programa pradėta įgyvendinti 2000 m. sausio mėn. Ši nevyriausybinių organizacijų vykdoma švietimo iniciatyva yra veiksminga parama Lenkijos švietimo sistemai formuojant atitinkamą vaikų, jaunuolių ir apie švietimo įstaigas susitelkusių bendruomenių elgseną bei didinant jų informuotumą. Pirmos ir antros kategorijos sertifikatai, kuriuos gauna konkrečius reikalavimus atitinkančios įstaigos, yra kokybės ženklo, kuris Lenkijos švietimo sistemoje suteikiamas už veiklą tvaraus vystymosi srityje, pavyzdys. Šią programą remia aplinkos, švietimo ir sporto ministerijos bei Nacionalinio aplinkos apsaugos ir vandentvarkos fondo pirmininkas. Ji vykdoma bendradarbiaujant su Nacionaliniu pedagogų profesinės raidos centru. „Žaliojo sertifikato“ programos tikslas — paskleisti tvaraus vystymosi idėją įtraukiant bendruomenes, kuriose yra švietimo įstaigos, ir remiant jų, kaip vietos lygmens tvaraus vystymosi centrų, veiklą.

2005 m. balandžio 22 d. Lenkijos mieste Trzebaw įvyko iškilminga „Žaliosios klasės“ atidarymo ceremonija, skirta ne tik mokyklą lankantiems vaikams ir jaunuoliams, bet ir visai vietos bendruomenei. Šios „Žaliosios klasės“ dėka mokyklai ir savivaldybei buvo skirta:

| — | erdvė po atviru dangumi organizuoti paskaitoms, žaidimams ir mokyklos renginiams, |
| --- | --- |

—

erdvė po atviru dangumi organizuoti paskaitoms, žaidimams ir mokyklos renginiams,

| — | erdvė, skirta „žaliosioms pamokoms“ natūralioje aplinkoje (augalijos ir gyvūnijos „mini ekosistemos“ stebėjimas, meno ir technologijos pamokos naudojant natūralias medžiagas), |
| --- | --- |

—

erdvė, skirta „žaliosioms pamokoms“ natūralioje aplinkoje (augalijos ir gyvūnijos „mini ekosistemos“ stebėjimas, meno ir technologijos pamokos naudojant natūralias medžiagas),

| — | erdvė vaikų, mokytojų, tėvų ir vietos gyventojų poilsiui bei atsipalaidavimui, |
| --- | --- |

—

erdvė vaikų, mokytojų, tėvų ir vietos gyventojų poilsiui bei atsipalaidavimui,

| — | erdvė tvarkymui ir priežiūrai. |
| --- | --- |

—

erdvė tvarkymui ir priežiūrai.

Be to, ši programa apėmė visą mokyklos ir vietos bendruomenę ir įrodė, kad net labai mažos mokyklos gali veiksmingai dirbti siekdamos bendrų tikslų ir užsibrėžtų uždavinių. Ši iniciatyva padėjo išgarsinti mokyklą, kuri vietos lygiu jau ir taip buvo gerai žinoma kaip aplinką tausojanti mokykla. Atsižvelgiant į šios programos vertę, reikėtų plačiau ir veiksmingiau paskleisti informaciją apie jos privalumus bei supaprastinti prašymo dėl sertifikavimo pateikimo tvarką.

2 pavyzdys

„Ekologinės grupės“ Vžesnios pirmojoje pradinėje mokykloje

Nuo 1999 m. Vžesnios pirmosios pradinės mokyklos (Lenkija) vadovybė, mokytojai, mokiniai ir jų tėvai kartu dalyvauja daugelyje aplinkosauginių iniciatyvų. Jų pastangos buvo įvertintos 2007 m. sausio mėn., kai mokykla gavo prestižinį „aplinkos globėjų“ sertifikatą (jį finansavo Lenkijos Prezidentas). Prieš tai trejus metus iš eilės (2004-2006 m.) mokyklai buvo suteiktas „aplinkos rėmėjos“ vardas.

„Ekologinių grupių“ atveju šios iniciatyvos apima ne tik kasmet organizuojamą kampaniją „Išvalykime pasaulį“, bet ir dalyvavimą aplinkosaugai skirtuose konkursuose, kelionėse ir išvykose. Šių aplinkosauginių projektų tikslas — suteikti daugiau informacijos ir skatinti elgseną, padedančią saugoti augaliją ir gyvūniją (pvz., rūšiuoti atliekas ir antrines žaliavas).

2004 m. mokykla buvo apdovanota Regioninio aplinkos apsaugos ir vandentvarkos fondo pirmąja premija. Ši 70 000 PLN premija buvo panaudota kuriant mokyklos centrą, skirtą švietimui aplinkos ir gamtos klausimais, ir infrastruktūrą, apimančią daugialypės terpės įrangą, pagalbines mokymo priemones, kompiuterių programas ir nešiojamą meteorologinę stotį, suteikiančią galimybę stebėti vietos meteorologines sąlygas.

Mokykla pradėjo švietimo programą su 4-6 klasių mokiniais (kuri vis dar vykdoma), pavadintą „Mūsų regiono aplinka“. Ji apima mokyklų, kuriose pradinio mokymo ciklas trunka šešerius metus, ir vidurinių mokyklų žemesnių klasių pagrindinę bendrojo lavinimo programą, gamtos mokslų programą ir kitus mokymo būdus.

Pagrindinės šios programos temos — gamta, aplinkos apsauga ir ekologija. Pamokos vedamos gamtos apsuptyje. Pagal programą mokoma įvairių Vžesnios regiono gamtos saugojimo būdų ir gvildenami kiti klausimai, kurie yra neišvengiami kalbant apie natūralią aplinką, pvz., regiono kraštovaizdžio, vandens, oro ir dirvožemio saugojimas, atliekų tvarkymas, įvairių augalų bendrijų funkcionavimas ir sveiko gyvenimo būdai.

Be to, 2003-2004 mokslo metais mokykla įgyvendino mokymo projektą, kuris apėmė miško tako iš Nowy Folwark į Leśniczówka Słomówko tiesimo darbus. Pagal šį projektą miesto pakraštyje buvo nutiestas miško takas ir taip atsirado galimybė bendruomenės ir apylinkių mokiniams gamtos ir biologijos pamokas vesti vietoje.

3 pavyzdys

„Žaliasis paketas“ daugialypės terpės rinkinys aplinkosauginiam švietimui

Šie rinkiniai, parengti padedant Vidurio ir rytų Europos regioniniam aplinkosaugos centrui (REC) Varšuvoje, buvo naudojami kaip pagalbinė mokymo priemonė Wielkopolska mokyklose.

Švietimo ministerija „Žaliąjį paketą“ patvirtino, o Aplinkos apsaugos ministerija jį įvertino labai teigiamai. Tai aplinkosauginiam švietimui skirtas nemokamas daugialypės terpės rinkinys, kurį turėtų naudoti mokytojai ir žemesnių klasių mokiniai, bet jis tinka ir kitiems švietimo lygiams. Rinkinį sudaro penkios dalys, apimančios 22 klausimus, susijusius su aplinkos apsauga ir tvariu vystymusi. Rinkinyje yra mokytojams skirta knyga su pamokų planais ir pagrindine medžiaga, kasetė su vaizdo medžiaga ir mokomaisiais filmais, CD-ROM su išsamia informacija apie aplinkos apsaugą, „dilemos“ žaidimas ir kita naudinga medžiaga.

„Žaliasis paketas“ ne tik padeda vaikams įgyti žinių, bet visų svarbiausia — skiepija naujas vertybes ir skatina tausoti aplinką mokykloje, namuose ir artimiausioje aplinkoje. Dalyvaudami įvairioje veikloje, diskusijose, žaisdami vaidmenų pasiskirstymo žaidimus ir priimdami sprendimus mokiniai ir mokytojas būtinai tampa partneriais. „Žaliojo paketo“ mokytojams ir mokiniams įskiepytos vertybės taip pat perduodamos jų šeimos nariams ir visuomenei.

Pirmojo leidimo rinkiniai buvo dalijami tik specialiai surengtų kursų dalyviams. Iš pradžių kursai buvo skirti visos Lenkijos aktyviiems mokytojams ir mokytojų rengėjams, kurie išreiškė susidomėjimą tapti vietos koordinatoriais ir organizuoti bei vesti kursus savo vietovės vidurinių mokyklų mokytojams.

2002 m. balandžio-birželio mėn. 104 dalyviams, įskaitant 13 asmenų iš Wielkopolska (Poznanės, Pilos, Kališo, Konino, Gniezno ir Lešno), buvo surengti 5 seminarai.

2003 m. balandžio mėn. pasirodė antrasis 5 000 egzempliorių leidimas, kuriame atsižvelgiama į pirmojo leidimo rinkinius naudojusių mokytojų patirtį ir pasiūlymus. Rinkinyje pateikiama naujų filmų, pataisyti mokymo planai ir kompaktinės plokštelės. Šiais rinkiniais buvo aprūpintos Lenkijos institucijos ir organizacijos, kurios pareiškė norą „Žaliuosius paketus“ dalinti vidurinių mokyklų mokytojams.

4 pavyzdys

Poznanės Adomo Mickevičiaus universiteto filosofijos ir socialinių mokslų fakulteto instituto regiono tvaraus vystymosi antrosios pakopos studijos (gaunant ES lėšų regiono tvariam vystymuisi skatinti)

Tvaraus vystymosi studijos yra vertinga iniciatyva vietos aplinkos apsaugos poreikiams tenkinti. Į tai atsižvelgdamas Poznanės Adomo Mickevičiaus universitetas nuo 2007-2008 mokslo metų suteikia galimybę rinktis antrosios pakopos tvaraus regiono vystymosi studijas. Šis kursas yra skirtas vietos ir regionų taryboms nariams, vietos ir regionų valdžios institucijų bei kitų vietos institucijų darbuotojams, valstybėms tarnautojams, privačiojo ir viešojo sektoriaus bendrovių darbuotojams, savanoriams ir nevyriausybinių organizacijų, kurios siekia savo įvaizdį suderinti su tvaraus vystymosi strategija, atstovams. Antrosios pakopos tvaraus vystymosi studijų studentų atranka prasidėjo 2007 m. pavasarį. Kursą parengė Dr Piotr Warych.

Kurso tikslas yra mokyti absolventus, kurie jau turi bendro pobūdžio žinių apie tvarų vystymąsi, socialinius, ekonominius ir aplinkos mokslus bei išugdyti jų įgūdžius taikyti žinias asmeniniame ir profesiniame gyvenime. Studijų absolventai turi sugebėti suvokti ir nagrinėti natūralius procesus ir sudėtingą įvairių veiksnių sąveiką. Absolventai, be abejonės, padės skleisti tvaraus vystymosi idėją ir įgyvendinti ją ekonominiuose bei socialiniuose procesuose.

Graikija

Pagal oficialią Atėnų prefektūros švietimo sistemą, ypač pastaraisiais metais ir bendradarbiaujant su regionų pradinio ir vidurinio švietimo direktoratais, buvo paskatinta steigti aplinkos ir pilietinių reikalų mokytojų darbo grupes, kurių tikslas — didinti mokinių sąmoningumą ir tobulinti mokymosi metodus. Kalbant apie informacijos kampanijas, kiekvieną kartą, kai Atėnų prefektūra organizuoja, padeda organizuoti arba dalyvauja su pilietinės visuomenės tvariu vystymusi susijusiuose renginiuose, ji stengiasi apie savo veiklą iš anksto pranešti spaudoje, televizijoje arba radijuje ir pateikti tinkamos vaizdo ir garso medžiagos, kad būtų paprasčiau informuoti visuomenę ir paskatinti ją dalyvauti. Akivaizdu, kad ypač svarbu, jog žiniasklaidos atstovai suplanuotų tokį radijo ir televizijos transliacijų laiką, kai žmonės, kuriems skirta ši veikla arba iniciatyvos, galėtų gauti šią informaciją.

Švedija

1 pavyzdys

Švedijos Dalarnos grafystėje, apimančioje 15 savivaldybių, tarp kurių yra ir Orsa, 2007 m. rudenį bus pradėtas 3 metų trukmės projektas, kuriame dalyvaus 15 skirtingų pradinių ir vidurinių grafystės mokyklų (2 mokyklos iš Orsa), ir kurio tikslai yra:

| — | tvaraus vystymosi perspektyvą įtraukti į platų mokyklos veiklos spektrą ir, kad mokiniai įgytų žinių, įgūdžių ir noro prisidėti prie ilgalaikės tvarios visuomenės kūrimo; |
| --- | --- |

—

tvaraus vystymosi perspektyvą įtraukti į platų mokyklos veiklos spektrą ir, kad mokiniai įgytų žinių, įgūdžių ir noro prisidėti prie ilgalaikės tvarios visuomenės kūrimo;

| — | daugelyje mokyklos veiklos sričių kurti, tikrinti ir įvertinti tvaraus vystymosi procedūras, būdus ir priemones, kad būtų galima nuolat dalytis ir keistis žiniomis bei patirtimi su kitomis tiek šalies, tiek užsienio mokyklomis. |
| --- | --- |

—

daugelyje mokyklos veiklos sričių kurti, tikrinti ir įvertinti tvaraus vystymosi procedūras, būdus ir priemones, kad būtų galima nuolat dalytis ir keistis žiniomis bei patirtimi su kitomis tiek šalies, tiek užsienio mokyklomis.

Be to, projektas yra skirtas užtikrinti, kad:

| — | dalyvaujančių mokyklų mokiniai įgytų žinių ir supratimą, kas yra tvaraus vystymosi teorija ir praktika; |
| --- | --- |

—

dalyvaujančių mokyklų mokiniai įgytų žinių ir supratimą, kas yra tvaraus vystymosi teorija ir praktika;

| — | dalyvaujančių mokyklų darbuotojai išmanytų tvaraus vystymosi klausimus ir galėtų teoriją bei praktiką perduoti mokiniams; |
| --- | --- |

—

dalyvaujančių mokyklų darbuotojai išmanytų tvaraus vystymosi klausimus ir galėtų teoriją bei praktiką perduoti mokiniams;

| — | dalyvaujančios mokyklos taip planuotų savo darbą, kad būtų galima pasiekti mokymo programos tvaraus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

—

dalyvaujančios mokyklos taip planuotų savo darbą, kad būtų galima pasiekti mokymo programos tvaraus vystymosi tikslus;

| — | dalyvaujančios mokyklos galėtų tobulinti pasaulinės reikšmės klausimų dėstymo metodus; |
| --- | --- |

—

dalyvaujančios mokyklos galėtų tobulinti pasaulinės reikšmės klausimų dėstymo metodus;

| — | dalyvaujančių mokyklų mokiniai labiau susidomėtų gamtos mokslais ir tvaraus vystymosi technologijomis; |
| --- | --- |

—

dalyvaujančių mokyklų mokiniai labiau susidomėtų gamtos mokslais ir tvaraus vystymosi technologijomis;

| — | dalyvaujančių mokyklų mokiniai ir darbuotojai būtų geriau informuoti ir geriau suprastų sveikatos ir tvaraus vystymosi sąsają. |
| --- | --- |

—

dalyvaujančių mokyklų mokiniai ir darbuotojai būtų geriau informuoti ir geriau suprastų sveikatos ir tvaraus vystymosi sąsają.

Dalarnos mokslinių tyrimų instituto indėlis — projekto stebėsena ir dalyvaujančių mokyklų metodų bei pasiektų rezultatų vertinimas, siekiant atkreipti dėmesį į gerus, veiksmingus metodus bei požiūrį į tvaraus vystymosi švietimą.

2 pavyzdys

Aplinkos taryba (Miljötinget)

Aplinkos taryba — tai kasmetinė Dalarnos ir Jevleborgo grafysčių aplinkos klausimų konferencija 9 ir aukštesnių klasių mokiniams. Ja siekiama tiek rimtais, tiek linksmais būdais padidinti jaunimo susidomėjimą aplinkos klausimais. Pranešėjai — verslo pasaulio, politikos ir nevyriausybinių organizacijų atstovai. Savaime aišku, kad šis renginys ne vieta narkotikams. Projektui kartu vadovauja Dalarmos regiono ir Jevleborgo grafysčių tarybos.

Politiniu lygiu nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios Orsa vaikų švietimo (mokyklų) tiksluose buvo nustatyta, kad šis sektorius turi siekti gauti įvairių aplinkosauginių apdovanojimų, pavyzdžiui, „Ekologiškos mokyklos“, „Žaliosios vėliavos“ ir kt. Tai reiškia, kad aplinkos klausimai ir darnus vystymasis šiuo metu yra labai aktualūs Orsa švietimo darbotvarkėje. Ši patirtis skleidžiama, kai vaikai grįžta namo pas kitus šeimos narius.

Orsa savivaldybės švietimo skyriai aktyviai dalyvauja įvairiose programose, pavyzdžiui, „Ekologinio traukinio“ (Ekotåg) kampanijoje Skattungbyn, „Kad Švedija išliktų švari“ mokyme visiems mokytojams, o keletas mokytojų taip pat dalyvavo Dalarnos universiteto penkių punktų aplinkos kursuose Orsa.

Orsa yra įsisteigtas aktyvus aplinkosaugos švietimo tinklas, kurio nariai posėdžiauja kartą per mėnesį. Kaip„Ateities laivo“ (Framtidsskeppet) iniciatyvos dalis buvo sukurtas „Dalarnos laivas“ (Dalaskeppet), kurio nariai susitinka kartą per metus vienoje iš Dalarnos savivaldybių. Anders Sundvall yra vienas iš aktyviausių šio projekto narių. Keletas mokyklų gavo „Žaliosios vėliavos“ arba „Ekologiškos mokyklos“ ir kt. apdovanojimus. Jos aktyviai dirba tvaraus vystymosi labui.

Kiekvienais metais mūsų mokyklos maitinimo skyrius praplečia maisto, atitinkančio ekologinius ir gyvūnų apsaugos bei socialinės atsakomybės reikalavimus (šved. k. Krav), asortimentą. Dvi ar trys mokyklos pačios augina daržoves savo valgykloms.

Nuo 1997 m. visoje Dalarnos grafystėje veikė mokyklų tinklas, kurio tikslas — tolesnis švietimas, forumų steigimas keistis patirtimi, „Žaliosios vėliavos“ mokyklų projektas ir kt. Mokytojai atvirai teigė, kad šį darbą reikėtų tęsti ir plėsti. Šiuo metu šiai veiklai nenumatyta jokio regioninio finansavimo. Tačiau šios iniciatyvos paskatino daugumą Dalarnos mokyklų dalyvauti „Žaliosios vėliavos“ programose ir mokytis tvaraus vystymosi.

Dabar daug geriau suvokiama tvaraus vystymosi darbo svarba, tačiau, kai prireikia nuo suvokimo pereiti prie elgesio pokyčių, problema iš karto tampa sudėtingesnė. Mokyklos gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant, kad ateities kartos turėtų reikiamų žinių ir įgūdžių, kurių jiems prireiks dirbant ilgalaikio tvaraus vystymosi labui.

II.   Visuomenės informavimo apie tvarų vystymąsi ir sąmoningumo didinimo sunkumai

| — | Informacija apie tvarų vystymąsi nuolat pateikiama savivaldybės leidiniuose (savivaldybės laikraštyje, informaciniuose lankstinukuose ir pranešimuose). Problema ta, kad trūksta pagrindiniø žinių aplinkosaugos klausimais. |
| --- | --- |

—

Informacija apie tvarų vystymąsi nuolat pateikiama savivaldybės leidiniuose (savivaldybės laikraštyje, informaciniuose lankstinukuose ir pranešimuose). Problema ta, kad trūksta pagrindiniø žinių aplinkosaugos klausimais.

| — | Europos lygiu yra tinkamų strategijų, planų ir programų, kuriuose nurodomos tvaraus vystymosi gairės, tačiau trūksta žinių ir pažangiosios patirties pritaikymo praktikoje bei jų perdavimo plačiajai visuomenei. Todėl specialios programos turėtų būti skirtos tvarumui įgyvendinti taikant novatoriškus būdus, mokymo eksperimentus, stiprinant pajėgumus ir mokymąsi suderinant esamas švietimo programas su specialiai sukurtomis programomis, pritaikytomis prie naujųjų valstybių narių sąlygų. Sąmoningumo, susijusio su tvariu vystymusi, didinimo sunkumai yra:






  — | tarpdalykinių žinių ir komandinio darbo stygius skirtingose planavime dalyvaujančiose įstaigose; |
| --- | --- | --- |

—

Europos lygiu yra tinkamų strategijų, planų ir programų, kuriuose nurodomos tvaraus vystymosi gairės, tačiau trūksta žinių ir pažangiosios patirties pritaikymo praktikoje bei jų perdavimo plačiajai visuomenei. Todėl specialios programos turėtų būti skirtos tvarumui įgyvendinti taikant novatoriškus būdus, mokymo eksperimentus, stiprinant pajėgumus ir mokymąsi suderinant esamas švietimo programas su specialiai sukurtomis programomis, pritaikytomis prie naujųjų valstybių narių sąlygų. Sąmoningumo, susijusio su tvariu vystymusi, didinimo sunkumai yra:

—

tarpdalykinių žinių ir komandinio darbo stygius skirtingose planavime dalyvaujančiose įstaigose;

| — | administracinių struktūrų griežtumas, apsunkinantis komandinį darbą; |
| --- | --- |

—

administracinių struktūrų griežtumas, apsunkinantis komandinį darbą;

| — | pirminių mokslinių tyrimų trūkumas visuomenės, bendruomenių ir privačiojo sektoriaus poreikiams tenkinti; |
| --- | --- |

—

pirminių mokslinių tyrimų trūkumas visuomenės, bendruomenių ir privačiojo sektoriaus poreikiams tenkinti;

| — | menkas informacijos ir sąmoningumo didinimo vaidmuo sprendimų priėmimo ir techninėje srityje; nepakankamai gerai suvokiama informacijos ir sąmoningumo didinimo svarba miesto aplinkos valdymo stiprinimui ir gyventojų skatinimui labiau rūpintis aplinka; |
| --- | --- |

—

menkas informacijos ir sąmoningumo didinimo vaidmuo sprendimų priėmimo ir techninėje srityje; nepakankamai gerai suvokiama informacijos ir sąmoningumo didinimo svarba miesto aplinkos valdymo stiprinimui ir gyventojų skatinimui labiau rūpintis aplinka;

| — | biudžeto lėšų trūkumas. |
| --- | --- |

—

biudžeto lėšų trūkumas.

| — | Yra tvirtinančių, kad tvarumo politika turi būti nuosekli ir patikima. Brandenburgo žemės atstovai tvirtina, kad kai kalbama apie švietimą ir žinių skleidimą, savanoriškos asociacijos atlieka svarbų vaidmenį papildydamos oficialių švietimo įstaigų, pavyzdžiui, mokyklų, tolesnio ugdymo institucijų ir aukštojo mokslo kolegijų, veiklą. Šios savanoriškos asociacijos administruoja mokymo centrus ir nuolat organizuoja renginius — tai darbo, kuris vykdomas pagal asociacijos nuostatas, dalis. Tačiau šios nepriklausomos švietimo įstaigos, kaip jos vadinamos, paprastai neturi reikiamo finansavimo nuolatinei veiklai vykdyti. Neretai jos negali surinkti reikiamo nepriklausomo finansavimo, kad gautų valstybės paramą, o pajamos, kurių gali gauti šios švietimo institucijos, yra labai ribotos. Todėl aktyviai dalyvaujančių asociacijų švietimo veiklai remti labai reikėtų finansavimo priemonės. ES struktūriniai fondai ir EŽŪFKP žemės ūkio fondas praktiškai neteikia tokio finansavimo, nes tai arba nepriklauso jų kompetencijai, arba valstybių narių vykdoma įgyvendinimo veikla sutelkta į kitus prioritetus. |
| --- | --- |

—

Yra tvirtinančių, kad tvarumo politika turi būti nuosekli ir patikima. Brandenburgo žemės atstovai tvirtina, kad kai kalbama apie švietimą ir žinių skleidimą, savanoriškos asociacijos atlieka svarbų vaidmenį papildydamos oficialių švietimo įstaigų, pavyzdžiui, mokyklų, tolesnio ugdymo institucijų ir aukštojo mokslo kolegijų, veiklą. Šios savanoriškos asociacijos administruoja mokymo centrus ir nuolat organizuoja renginius — tai darbo, kuris vykdomas pagal asociacijos nuostatas, dalis. Tačiau šios nepriklausomos švietimo įstaigos, kaip jos vadinamos, paprastai neturi reikiamo finansavimo nuolatinei veiklai vykdyti. Neretai jos negali surinkti reikiamo nepriklausomo finansavimo, kad gautų valstybės paramą, o pajamos, kurių gali gauti šios švietimo institucijos, yra labai ribotos. Todėl aktyviai dalyvaujančių asociacijų švietimo veiklai remti labai reikėtų finansavimo priemonės. ES struktūriniai fondai ir EŽŪFKP žemės ūkio fondas praktiškai neteikia tokio finansavimo, nes tai arba nepriklauso jų kompetencijai, arba valstybių narių vykdoma įgyvendinimo veikla sutelkta į kitus prioritetus.

| — | Didžiausia Aukštutinės Austrijos problema yra ta, kad tvarumo sąvoka pati savaime yra gana neaiški ir abstrakti, todėl sunku ją perteikti. Taip pat buvo pastebėta, kad net jei tvarus vystymasis suprantamas teisingai, vis dar egzistuoja spraga tarp supratimo ir konkrečių veiksmų. |
| --- | --- |

—

Didžiausia Aukštutinės Austrijos problema yra ta, kad tvarumo sąvoka pati savaime yra gana neaiški ir abstrakti, todėl sunku ją perteikti. Taip pat buvo pastebėta, kad net jei tvarus vystymasis suprantamas teisingai, vis dar egzistuoja spraga tarp supratimo ir konkrečių veiksmų.

| — | Didžiausias sunkumas, su kuriuo buvo susidurta Lenkijoje didinant sąmoningumą, susijusį su tvariu vystymusi, buvo tas, kad tikslinėms grupėms (mokiniams, ūkininkams, viešosios administracijos ir mokslinės bendruomenės atstovams) trūko bendro pobūdžio žinių. Labai dažnai tvaraus vystymosi sąvoka suprantama klaidingai, nes anksčiau jis buvo siejama tik su aplinkos apsauga ir ekologijos klausimais. Šios sąvokos reikšmė ekonomikos, socialiniams ir kultūriniams reikalams visiškai ignoruojama. Apie tvarų vystymąsi žiniasklaidoje neturėtų būti pranešama trumpomis informacinėmis žinutėmis, nes tuomet žmonės praranda norą apie tai sužinoti daugiau ir žinias pritaikyti praktikoje. |
| --- | --- |

—

Didžiausias sunkumas, su kuriuo buvo susidurta Lenkijoje didinant sąmoningumą, susijusį su tvariu vystymusi, buvo tas, kad tikslinėms grupėms (mokiniams, ūkininkams, viešosios administracijos ir mokslinės bendruomenės atstovams) trūko bendro pobūdžio žinių. Labai dažnai tvaraus vystymosi sąvoka suprantama klaidingai, nes anksčiau jis buvo siejama tik su aplinkos apsauga ir ekologijos klausimais. Šios sąvokos reikšmė ekonomikos, socialiniams ir kultūriniams reikalams visiškai ignoruojama. Apie tvarų vystymąsi žiniasklaidoje neturėtų būti pranešama trumpomis informacinėmis žinutėmis, nes tuomet žmonės praranda norą apie tai sužinoti daugiau ir žinias pritaikyti praktikoje.

---

| 26.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/40

---

Regionų komiteto nuomonė — Orus senėjimas informacinėje visuomenėje

(2008/C 53/07)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primygtinai kviečia Europos vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai naudotis IRT teikiamomis galimybėmis sprendžiant dėl visuomenės senėjimo kylančias problemas ir taip gerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, užtikrinti jų integravimą vietinėse bendruomenėse ir, teikiant individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, skatinti vietos ir regionų konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

primygtinai kviečia Europos vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai naudotis IRT teikiamomis galimybėmis sprendžiant dėl visuomenės senėjimo kylančias problemas ir taip gerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, užtikrinti jų integravimą vietinėse bendruomenėse ir, teikiant individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, skatinti vietos ir regionų konkurencingumą;

| — | ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pagrindinį vaidmenį kuriant nacionalines ir ES mokslinių tyrimų ir veiksmų programas, nukreiptas į oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus, nes gyventojų senėjimo padariniai geriausiai pastebimi vietos lygiu, o vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbiausi šių sprendimų vartotojai; |
| --- | --- |

—

ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pagrindinį vaidmenį kuriant nacionalines ir ES mokslinių tyrimų ir veiksmų programas, nukreiptas į oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus, nes gyventojų senėjimo padariniai geriausiai pastebimi vietos lygiu, o vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbiausi šių sprendimų vartotojai;

| — | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas skleisti informaciją šia tema, rengti senėjimui naujomis sąlygomis teikiamų paslaugų organizavimui skirtas strategijas bei, kaip minėta veiksmų plane, stiprinti įvairių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas skleisti informaciją šia tema, rengti senėjimui naujomis sąlygomis teikiamų paslaugų organizavimui skirtas strategijas bei, kaip minėta veiksmų plane, stiprinti įvairių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą;

| — | tiki, kad savarankiško gyvenimo ir nuotolinės sveikatos stebėsenos, naudojant IRT, skatinimas turėtų pagerinti socialinių ir sveikatos priežiūros tarnybų darbo efektyvumą ir suteikti specialistams daugiau laiko veiklai, kuriai jie buvo parengti. Technologijos turėtų būti pritaikytos prie vyresnio amžiaus žmonių poreikių, o ne atvirkščiai. Tai neturėtų didinti vienatvės, reikėtų atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių privatumą ir orumą; |
| --- | --- |

—

tiki, kad savarankiško gyvenimo ir nuotolinės sveikatos stebėsenos, naudojant IRT, skatinimas turėtų pagerinti socialinių ir sveikatos priežiūros tarnybų darbo efektyvumą ir suteikti specialistams daugiau laiko veiklai, kuriai jie buvo parengti. Technologijos turėtų būti pritaikytos prie vyresnio amžiaus žmonių poreikių, o ne atvirkščiai. Tai neturėtų didinti vienatvės, reikėtų atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių privatumą ir orumą;

| — | pažymi, kad e. mokymasis veiksmų plane pateikiamas labai siauru požiūriu; būtina atsižvelgti į tai, kad technologijomis paremtas mokymasis labai padeda vyresnio amžiaus žmonėms išlikti kūrybingais ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad e. mokymasis veiksmų plane pateikiamas labai siauru požiūriu; būtina atsižvelgti į tai, kad technologijomis paremtas mokymasis labai padeda vyresnio amžiaus žmonėms išlikti kūrybingais ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime;

| — | pritaria, kad valstybės narės nevienodai taiko direktyvų nuostatas dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos neįgaliems asmenims; tai riboja neįgalių asmenų galimybę naudotis ryšių paslaugomis ir lemia Europos technologijų rinkos susiskaldymą. |
| --- | --- |

—

pritaria, kad valstybės narės nevienodai taiko direktyvų nuostatas dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos neįgaliems asmenims; tai riboja neįgalių asmenų galimybę naudotis ryšių paslaugomis ir lemia Europos technologijų rinkos susiskaldymą.

| Pranešėjas | : | Risto KOIVISTO (FI/ESP), Tamperės regiono tarybos pirmininkas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Risto KOIVISTO (FI/ESP), Tamperės regiono tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos komunikatas „Senėjimas informacinėje visuomenėje — i2010 iniciatyva Informacinių ir ryšių technologijų ir senėjimo veiksmų planas“,

COM(2007) 332 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, kad senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planas gerokai prisidės prie Europos informacinės visuomenės vystymo. Investicijos į IRT yra pagrindinė regionų ir miestų priemonė sprendžiant su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius. Šios investicijos gali pagerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, skatinti jų socialinę integraciją, sudaryti jiems galimybę savo sukaupta patirtimi ir įgūdžiais prisidėti prie visuomenės vystymo ir stiprinti vietos ir regionų konkurencingumą bei augimą kuriant naujus produktus ir paslaugas. Savo ankstesnėje nuomonėje dėl „i2010 strategijos — Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“, Komitetas pritarė senėjančios visuomenės poreikių įvardijimui vienu iš trijų pagrindinių strategijos prioritetų (1). |
| --- | --- |

1.

mano, kad senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planas gerokai prisidės prie Europos informacinės visuomenės vystymo. Investicijos į IRT yra pagrindinė regionų ir miestų priemonė sprendžiant su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius. Šios investicijos gali pagerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, skatinti jų socialinę integraciją, sudaryti jiems galimybę savo sukaupta patirtimi ir įgūdžiais prisidėti prie visuomenės vystymo ir stiprinti vietos ir regionų konkurencingumą bei augimą kuriant naujus produktus ir paslaugas. Savo ankstesnėje nuomonėje dėl „i2010 strategijos — Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“, Komitetas pritarė senėjančios visuomenės poreikių įvardijimui vienu iš trijų pagrindinių strategijos prioritetų (1).

| 2. | pažymi, kad komunikate ir veiksmų plane taip pat pritariama Komiteto pasiūlymams, pateiktiems, inter alia, nuomonėse dėl Europos demografinės ateities (2), praktinių priemonių, susijusių su tolygia informacine visuomene (3), IRT mokslinių tyrimų (4), vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo (5) ir neįgalių asmenų padėties (6). |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad komunikate ir veiksmų plane taip pat pritariama Komiteto pasiūlymams, pateiktiems, inter alia, nuomonėse dėl Europos demografinės ateities (2), praktinių priemonių, susijusių su tolygia informacine visuomene (3), IRT mokslinių tyrimų (4), vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo (5) ir neįgalių asmenų padėties (6).

| 3. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos labai domisi visomis Komisijos veiksmų plane išvardytos veiklos sritimis ir jų vaidmuo yra labai svarbus:






  — | Orus senėjimas darbo vietoje. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai darbdaviai ir jų darbuotojų amžiaus struktūra dažnai yra įvairesnė ir jie yra vyresni nei privataus sektoriaus darbuotojai. Todėl šioms institucijoms svarbu dalyvauti veiksmų plane minimuose Europos projektuose ir įgyvendinti atitinkamas priemones vietos lygiu. |
| --- | --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos labai domisi visomis Komisijos veiksmų plane išvardytos veiklos sritimis ir jų vaidmuo yra labai svarbus:

—

Orus senėjimas darbo vietoje. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai darbdaviai ir jų darbuotojų amžiaus struktūra dažnai yra įvairesnė ir jie yra vyresni nei privataus sektoriaus darbuotojai. Todėl šioms institucijoms svarbu dalyvauti veiksmų plane minimuose Europos projektuose ir įgyvendinti atitinkamas priemones vietos lygiu.

| — | Orus senėjimas bendruomenėje ir namuose. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės viešųjų sveikatos ir socialinių paslaugų tiekėjos. Dėl visuomenės senėjimo šių paslaugų poreikis auga, o jų turinys kinta. Tuo pat metu tampa vis sunkiau rasti kvalifikuotų darbuotojų, galinčių teikti šias paslaugas. Sprendžiant šias problemas informacinėms technologijoms tenka svarbus vaidmuo. Iki šiol išnaudota tik maža dalis šių galimybių. Ateityje derėtų teikti prioritetus tokioms sritims kaip savarankiško gyvenimo savo namuose rėmimas, paciento atsakomybės už savo sveikatą didinimas ir veiksmingesnis paslaugų teikimas. |
| --- | --- |

—

Orus senėjimas bendruomenėje ir namuose. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės viešųjų sveikatos ir socialinių paslaugų tiekėjos. Dėl visuomenės senėjimo šių paslaugų poreikis auga, o jų turinys kinta. Tuo pat metu tampa vis sunkiau rasti kvalifikuotų darbuotojų, galinčių teikti šias paslaugas. Sprendžiant šias problemas informacinėms technologijoms tenka svarbus vaidmuo. Iki šiol išnaudota tik maža dalis šių galimybių. Ateityje derėtų teikti prioritetus tokioms sritims kaip savarankiško gyvenimo savo namuose rėmimas, paciento atsakomybės už savo sveikatą didinimas ir veiksmingesnis paslaugų teikimas.

| 4. | pabrėžia didelius regioninius skirtumus Europoje ir atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač tose teritorijose, kur dėl jaunų žmonių emigracijos vidutinis gyventojų amžius didėja greičiau nei kitur. |
| --- | --- |

4.

pabrėžia didelius regioninius skirtumus Europoje ir atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač tose teritorijose, kur dėl jaunų žmonių emigracijos vidutinis gyventojų amžius didėja greičiau nei kitur.

| 5. | pažymi, kad netolygų interneto vartojimą Europoje daugiausiai lemia materialinės gerovės, žinių ir gyvenamosios vietos skirtumai. Šie veiksniai nėra tiesiogiai susiję su senėjimu, tačiau tarp vyresnio amžiaus žmonių labiau jaučiami. Vyresnio amžiaus žmonių padėtį galėtų pagerinti ir galimybių vietos lygiu didinimas įgyvendinant mokymo, plačiajuosčio ryšio ir kitus tolygią informacinę visuomenę skatinančius projektus. |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad netolygų interneto vartojimą Europoje daugiausiai lemia materialinės gerovės, žinių ir gyvenamosios vietos skirtumai. Šie veiksniai nėra tiesiogiai susiję su senėjimu, tačiau tarp vyresnio amžiaus žmonių labiau jaučiami. Vyresnio amžiaus žmonių padėtį galėtų pagerinti ir galimybių vietos lygiu didinimas įgyvendinant mokymo, plačiajuosčio ryšio ir kitus tolygią informacinę visuomenę skatinančius projektus.

| 6. | sutinka su Komisija, kad oriam senėjimui IRT produktų ir paslaugų rinka, vis dar nepakankamai išvystyta. ES konkurencingumo požiūriu labai svarbu, kad Europos bendrovės greitai įgytų pirmaujančią poziciją šioje sparčiai augančioje rinkoje. |
| --- | --- |

6.

sutinka su Komisija, kad oriam senėjimui IRT produktų ir paslaugų rinka, vis dar nepakankamai išvystyta. ES konkurencingumo požiūriu labai svarbu, kad Europos bendrovės greitai įgytų pirmaujančią poziciją šioje sparčiai augančioje rinkoje.

Informuotumo didinimas ir susitarimo siekimas

| 7. | remia praktinės patirties ir žinių mainus, geriausios praktikos pavyzdžių sklaidą, palyginamąją analizę valstybių narių regionuose ir miestuose, ypač regioninio tinklo Europos mastu kūrimą. Naudojantis šiuo tinklu būtų didinamos ir gerinamos regionų galimybės dalyvauti bendradarbiavimo projektuose. Regionai ir miestai tokiems tinklams gali pasiūlyti savo sukauptą patirtį, ypač telemedicinos ir paslaugų bei technologijų, skatinančių savarankišką gyvenimą, srityse. |
| --- | --- |

7.

remia praktinės patirties ir žinių mainus, geriausios praktikos pavyzdžių sklaidą, palyginamąją analizę valstybių narių regionuose ir miestuose, ypač regioninio tinklo Europos mastu kūrimą. Naudojantis šiuo tinklu būtų didinamos ir gerinamos regionų galimybės dalyvauti bendradarbiavimo projektuose. Regionai ir miestai tokiems tinklams gali pasiūlyti savo sukauptą patirtį, ypač telemedicinos ir paslaugų bei technologijų, skatinančių savarankišką gyvenimą, srityse.

| 8. | primena, kad už viešųjų paslaugų kūrimą ir administravimą atsakingiems asmenims taip pat būtinos naujus įgūdžius vystančios programos, apimančios skirtingus požiūrius, siekiant įgyvendinti veiksmų plane pateiktas priemones. |
| --- | --- |

8.

primena, kad už viešųjų paslaugų kūrimą ir administravimą atsakingiems asmenims taip pat būtinos naujus įgūdžius vystančios programos, apimančios skirtingus požiūrius, siekiant įgyvendinti veiksmų plane pateiktas priemones.

Sąlygų sudarymas

| 9. | pažymi, kad siekiant padidinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą būtina skatinti lankstesnę darbo laiko organizavimo sistemą, darbo bei šeiminio gyvenimo pusiausvyrą, tinkamas darbuotojų sveikatos ir saugos darbe sąlygas bei mokymąsi visą gyvenimą. Regionų komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad novatoriški IRT sprendimai, skatinantys, pvz., nuotolinį darbą ir mokymą, yra pagrindinės priemonės, padedančios siekti tikslų, susijusių su šiais naujais darbinės veiklos modeliais. |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad siekiant padidinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą būtina skatinti lankstesnę darbo laiko organizavimo sistemą, darbo bei šeiminio gyvenimo pusiausvyrą, tinkamas darbuotojų sveikatos ir saugos darbe sąlygas bei mokymąsi visą gyvenimą. Regionų komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad novatoriški IRT sprendimai, skatinantys, pvz., nuotolinį darbą ir mokymą, yra pagrindinės priemonės, padedančios siekti tikslų, susijusių su šiais naujais darbinės veiklos modeliais.

| 10. | remia Komisijos planą 2007-2008 m. persvarstyti skaitmeninės kompetencijos rėmimo politiką. Vienas iš prioritetų turėtų būti parama vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad jos galėtų optimaliai pasinaudoti struktūriniais fondais ir inter alia „Mokymosi visą gyvenimą“ programa, plečiant vyresnio amžiaus žmonių kompetenciją ir pasinaudoti gera patirtimi, įgyta mokymų, kuriuose vyresnio amžiaus žmonės moko savo bendraamžius, metu. |
| --- | --- |

10.

remia Komisijos planą 2007-2008 m. persvarstyti skaitmeninės kompetencijos rėmimo politiką. Vienas iš prioritetų turėtų būti parama vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad jos galėtų optimaliai pasinaudoti struktūriniais fondais ir inter alia „Mokymosi visą gyvenimą“ programa, plečiant vyresnio amžiaus žmonių kompetenciją ir pasinaudoti gera patirtimi, įgyta mokymų, kuriuose vyresnio amžiaus žmonės moko savo bendraamžius, metu.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kaip informacinė visuomenė (ypač mobilieji telefonai ir internetas) pakeitė kalbą, kultūrą, žiniasklaidą ir apskritai visuomenę. Todėl „skaitmeninės atskirties“ problema yra daug platesnė ir apima ne tik galimybę naudotis kompiuteriu. Bendri projektai, kuriuose dalyvautų vyresnio amžiaus žmonės ir jaunimas, galėtų būti vienas iš būdų, mažinančių šią atskirtį. |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kaip informacinė visuomenė (ypač mobilieji telefonai ir internetas) pakeitė kalbą, kultūrą, žiniasklaidą ir apskritai visuomenę. Todėl „skaitmeninės atskirties“ problema yra daug platesnė ir apima ne tik galimybę naudotis kompiuteriu. Bendri projektai, kuriuose dalyvautų vyresnio amžiaus žmonės ir jaunimas, galėtų būti vienas iš būdų, mažinančių šią atskirtį.

| 12. | pabrėžia, kad nepaisant komunikate minimų problemų, susijusių su sąveika, ir sveikatos priežiūros bei priežiūros namuose paslaugų skirtumų, jau esama nemažai galimybių kurti ir diegti Europos produktus, pvz., pažangiems namams skirtas priemones. |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad nepaisant komunikate minimų problemų, susijusių su sąveika, ir sveikatos priežiūros bei priežiūros namuose paslaugų skirtumų, jau esama nemažai galimybių kurti ir diegti Europos produktus, pvz., pažangiems namams skirtas priemones.

| 13. | laiko svarbiu, kad įvairios suinteresuotosios šalys (įskaitant pačius vyresnio amžiaus žmones ir socialinių bei sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus) galėtų užimti bendrą poziciją ir taip pašalinti teisines, technines, prieigos bei kitas kliūtis, trukdančias tobulinti oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus. |
| --- | --- |

13.

laiko svarbiu, kad įvairios suinteresuotosios šalys (įskaitant pačius vyresnio amžiaus žmones ir socialinių bei sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus) galėtų užimti bendrą poziciją ir taip pašalinti teisines, technines, prieigos bei kitas kliūtis, trukdančias tobulinti oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus.

Įsisavinimo skatinimas

| 14. | kaip ir Komisija, nerimauja, kad iki šiol nuveikta per mažai, siekiant užtikrinti, kad technologinės inovacijos būtų paverčiamos praktiškais ir prieinamais produktais. Regionai ir miestai gali padėti pagerinti padėtį ne tik pirkdami ir kurdami šiuos produktus, bet ir skatindami ekonominę aplinką, kurioje įmonės turi daugiau galimybių patekti į didesnes rinkas. |
| --- | --- |

14.

kaip ir Komisija, nerimauja, kad iki šiol nuveikta per mažai, siekiant užtikrinti, kad technologinės inovacijos būtų paverčiamos praktiškais ir prieinamais produktais. Regionai ir miestai gali padėti pagerinti padėtį ne tik pirkdami ir kurdami šiuos produktus, bet ir skatindami ekonominę aplinką, kurioje įmonės turi daugiau galimybių patekti į didesnes rinkas.

| 15. | ypač pritaria konkrečiam veiksmų plano teiginiui, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali vadovauti bandomiesiems projektams. |
| --- | --- |

15.

ypač pritaria konkrečiam veiksmų plano teiginiui, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali vadovauti bandomiesiems projektams.

| 16. | remia Komisijos planą skatinti vietos, regionų ir nacionalines valdžios institucijas išnaudoti inovacijų viešųjų pirkimų galimybes. Tačiau Komitetas pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti aiškias gaires, kaip vykdyti inovacijų viešuosius pirkimus laikantis bendrųjų viešųjų pirkimų taisyklių. |
| --- | --- |

16.

remia Komisijos planą skatinti vietos, regionų ir nacionalines valdžios institucijas išnaudoti inovacijų viešųjų pirkimų galimybes. Tačiau Komitetas pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti aiškias gaires, kaip vykdyti inovacijų viešuosius pirkimus laikantis bendrųjų viešųjų pirkimų taisyklių.

Pasiruošimas ateičiai

| 17. | pažymi, kad visapusiškai palaiko Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programoje numatytą tarpdisciplininių senėjimo mokslinių tyrimų sustiprinimą. |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad visapusiškai palaiko Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programoje numatytą tarpdisciplininių senėjimo mokslinių tyrimų sustiprinimą.

| 18. | yra įsitikinęs, kad veiksmų plane kreipiamas dėmesys į bendrus mokslinius tyrimus, išteklių sutelkimą ir bendras darbotvarkes, atitinka ankstesnius Komiteto kvietimus, naudojantis sustiprinta ERA-NET programa, skirta tarptautiniam bendradarbiavimui, Europos lygiu gerinti nacionalinių senėjimo mokslinių tyrimų programų koordinavimą. |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad veiksmų plane kreipiamas dėmesys į bendrus mokslinius tyrimus, išteklių sutelkimą ir bendras darbotvarkes, atitinka ankstesnius Komiteto kvietimus, naudojantis sustiprinta ERA-NET programa, skirta tarptautiniam bendradarbiavimui, Europos lygiu gerinti nacionalinių senėjimo mokslinių tyrimų programų koordinavimą.

| 19. | pabrėžia, kad glaudus mokslininkų, skirtingo dydžio įmonių, trečiojo sektoriaus, vietos ir regionų valdžios atstovų bei ypač vyresnio amžiaus žmonių bendradarbiavimas yra išankstinė sąlyga, galinti užtikrinti mokslinių tyrimų ir technologijų, kuriančių oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus, sėkmę. |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad glaudus mokslininkų, skirtingo dydžio įmonių, trečiojo sektoriaus, vietos ir regionų valdžios atstovų bei ypač vyresnio amžiaus žmonių bendradarbiavimas yra išankstinė sąlyga, galinti užtikrinti mokslinių tyrimų ir technologijų, kuriančių oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus, sėkmę.

| 20. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų sukurti novatorišką mokslinių tyrimų aplinką ir ištirti naujas institucinio bendradarbiavimo tarp viešojo ir privataus sektoriaus arba regioninio bendradarbiavimo per sieną galimybes. Šioje srityje be vietos ir regionų valdžios institucijų investicijų prireiks ir valstybių narių bei ES finansinės paramos. |
| --- | --- |

20.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų sukurti novatorišką mokslinių tyrimų aplinką ir ištirti naujas institucinio bendradarbiavimo tarp viešojo ir privataus sektoriaus arba regioninio bendradarbiavimo per sieną galimybes. Šioje srityje be vietos ir regionų valdžios institucijų investicijų prireiks ir valstybių narių bei ES finansinės paramos.

Regionų komitetas

| 21. | yra įsitikinęs, kad norint priimti teisingą sprendimą ir užtikrinti, jog bus imamasi pakankamai veiksmingų priemonių, reikia daugiau žinių apie esamus didelius regionų skirtumus. |
| --- | --- |

21.

yra įsitikinęs, kad norint priimti teisingą sprendimą ir užtikrinti, jog bus imamasi pakankamai veiksmingų priemonių, reikia daugiau žinių apie esamus didelius regionų skirtumus.

| 22. | pažymi, kad IRT paremtas mokymasis (e. mokymasis) komunikate pateikiamas labai siauru požiūriu, t. y. daugiausiai nagrinėjama kaip jis taikomas besikeičiančiame darbo pasaulyje. Rengiantis vykdyti veiksmų planą, būtina atsižvelgti į tai, kad jau dabar daugelyje šalių pensininkai sudaro daugumą vietos ir regionų valdžios institucijų organizuojamų suaugusiųjų švietimo priemonių dalyvių. Technologijomis paremtas mokymasis labai padeda vyresnio amžiaus žmonėms išlikti kūrybingais ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime. |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad IRT paremtas mokymasis (e. mokymasis) komunikate pateikiamas labai siauru požiūriu, t. y. daugiausiai nagrinėjama kaip jis taikomas besikeičiančiame darbo pasaulyje. Rengiantis vykdyti veiksmų planą, būtina atsižvelgti į tai, kad jau dabar daugelyje šalių pensininkai sudaro daugumą vietos ir regionų valdžios institucijų organizuojamų suaugusiųjų švietimo priemonių dalyvių. Technologijomis paremtas mokymasis labai padeda vyresnio amžiaus žmonėms išlikti kūrybingais ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime.

| 23. | rekomenduoja vyresnio amžiaus žmonėms skirtoms IRT paslaugoms skirti daugiau dėmesio iniciatyvoje „Regionų ekonominiai pokyčiai“. |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja vyresnio amžiaus žmonėms skirtoms IRT paslaugoms skirti daugiau dėmesio iniciatyvoje „Regionų ekonominiai pokyčiai“.

| 24. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pagrindinį vaidmenį kuriant nacionalines ir ES mokslinių tyrimų ir veiksmų programas, nukreiptas į oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus, nes gyventojų senėjimo padariniai geriausiai pastebimi vietos lygiu, o vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbiausi šių sprendimų vartotojai. |
| --- | --- |

24.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pagrindinį vaidmenį kuriant nacionalines ir ES mokslinių tyrimų ir veiksmų programas, nukreiptas į oriam senėjimui skirtus IRT sprendimus, nes gyventojų senėjimo padariniai geriausiai pastebimi vietos lygiu, o vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbiausi šių sprendimų vartotojai.

| 25. | tiki, kad atrenkant veiksmų plane minėtus projektus, kuriais skatinami savarankiškas gyvenimas ir nuotolinė sveikatos stebėsena, gyvybiškai svarbu atsižvelgti ir į šiuos kriterijus:






  — | savarankiško gyvenimo skatinimas neturėtų dar labiau didinti vienatvės; |
| --- | --- | --- |

25.

tiki, kad atrenkant veiksmų plane minėtus projektus, kuriais skatinami savarankiškas gyvenimas ir nuotolinė sveikatos stebėsena, gyvybiškai svarbu atsižvelgti ir į šiuos kriterijus:

—

savarankiško gyvenimo skatinimas neturėtų dar labiau didinti vienatvės;

| — | technologijos turėtų būti pritaikytos prie vyresnio amžiaus žmonių poreikių, o ne atvirkščiai; |
| --- | --- |

—

technologijos turėtų būti pritaikytos prie vyresnio amžiaus žmonių poreikių, o ne atvirkščiai;

| — | vystant paslaugas būtina atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių privatumą ir orumą; |
| --- | --- |

—

vystant paslaugas būtina atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių privatumą ir orumą;

| — | projektai turi sudaryti sąlygas pagerinti paslaugų veiksmingumą ir suteikti socialinės ir sveikatos priežiūros srities specialistams daugiau laiko veiklai, kuriai jie buvo parengti. |
| --- | --- |

—

projektai turi sudaryti sąlygas pagerinti paslaugų veiksmingumą ir suteikti socialinės ir sveikatos priežiūros srities specialistams daugiau laiko veiklai, kuriai jie buvo parengti.

| 26. | pritaria Komisijos tvirtinimui, kad valstybės narės nevienodai taiko direktyvų nuostatas dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos neįgaliems asmenims; tai riboja neįgalių asmenų galimybę naudotis ryšių paslaugomis ir lemia Europos technologijų rinkos susiskaldymą. Tačiau Komitetas kartu pabrėžia, kad neįgalieji negali būti palikti likimo valiai ir apsiriboti vien elektroninėmis paslaugomis. Technologijos turi būti naudojamos taip, kad šias paslaugas būtų galima gauti įvairiais būdais. |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijos tvirtinimui, kad valstybės narės nevienodai taiko direktyvų nuostatas dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos neįgaliems asmenims; tai riboja neįgalių asmenų galimybę naudotis ryšių paslaugomis ir lemia Europos technologijų rinkos susiskaldymą. Tačiau Komitetas kartu pabrėžia, kad neįgalieji negali būti palikti likimo valiai ir apsiriboti vien elektroninėmis paslaugomis. Technologijos turi būti naudojamos taip, kad šias paslaugas būtų galima gauti įvairiais būdais.

| 27. | primena, kad IRT plėtojimas leidžia patenkinti tiek vyresnio amžiaus žmonių poreikį naudotis informacijos ir komunikacijos paslaugomis, tiek jaunimo poreikį ieškoti darbo galimybių, o tai padeda užmegzti kartų dialogą; |
| --- | --- |

27.

primena, kad IRT plėtojimas leidžia patenkinti tiek vyresnio amžiaus žmonių poreikį naudotis informacijos ir komunikacijos paslaugomis, tiek jaunimo poreikį ieškoti darbo galimybių, o tai padeda užmegzti kartų dialogą;

| 28. | norėtų pabrėžti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, be ES finansinių ar kitų programų, dar turėtų:






  — | parengti oriam senėjimui skirtų IRT kūrimo, įsisavinimo ir naudojimo nuosavas programas ir bandomuosius projektus; |
| --- | --- | --- |

28.

norėtų pabrėžti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, be ES finansinių ar kitų programų, dar turėtų:

—

parengti oriam senėjimui skirtų IRT kūrimo, įsisavinimo ir naudojimo nuosavas programas ir bandomuosius projektus;

| — | taikyti kitas turimas priemones, pvz., laisvanoriškas gaires, skatinančias perstatyti namus, kad jie būtų tinkami savarankiškam gyvenimui; ir |
| --- | --- |

—

taikyti kitas turimas priemones, pvz., laisvanoriškas gaires, skatinančias perstatyti namus, kad jie būtų tinkami savarankiškam gyvenimui; ir

| — | kitais būdais skatinti platų bendradarbiavimą socialinių, sveikatos priežiūros ir namuose teikiamų paslaugų srityse vietos ir regionų lygiu. |
| --- | --- |

—

kitais būdais skatinti platų bendradarbiavimą socialinių, sveikatos priežiūros ir namuose teikiamų paslaugų srityse vietos ir regionų lygiu.

| 29. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas skleisti informaciją šia tema, rengti senėjimui naujomis sąlygomis teikiamų paslaugų organizavimui skirtas strategijas bei, kaip minėta veiksmų plane, stiprinti įvairių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

29.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas skleisti informaciją šia tema, rengti senėjimui naujomis sąlygomis teikiamų paslaugų organizavimui skirtas strategijas bei, kaip minėta veiksmų plane, stiprinti įvairių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą.

| 30. | primygtinai kviečia Europos vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai naudotis IRT teikiamomis galimybėmis sprendžiant dėl visuomenės senėjimo kylančias problemas ir taip gerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, užtikrinti jų integravimą vietinėse bendruomenėse ir, teikiant individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, skatinti vietos ir regionų konkurencingumą. |
| --- | --- |

30.

primygtinai kviečia Europos vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai naudotis IRT teikiamomis galimybėmis sprendžiant dėl visuomenės senėjimo kylančias problemas ir taip gerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, užtikrinti jų integravimą vietinėse bendruomenėse ir, teikiant individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, skatinti vietos ir regionų konkurencingumą.

2007 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin ir CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 fin ir CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---