# Úřední věstník C 49/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 49 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5122. února 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 49

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5122. února 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2008/C 049/01 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 049/02 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2007–2011 | 5 |
| 2008/C 049/03 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2007–2010 | 8 |
| 2008/C 049/04 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Německa, 2007–2011 | 12 |
| 2008/C 049/05 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2007–2010 | 16 |
| 2008/C 049/06 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2007 až 2011 | 20 |
| 2008/C 049/07 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2007/08 až 2012/13 | 25 |
| 2008/C 049/08 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Itálie, 2007–2011 | 29 |
| 2008/C 049/09 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2007–2012 | 34 |
| 2008/C 049/10 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2007 až 2010 | 39 |
| 2008/C 049/11 | Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2007–2010 | 44 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2008/C 049/01

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2007–2010

1

2008/C 049/02

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2007–2011

5

2008/C 049/03

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2007–2010

8

2008/C 049/04

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Německa, 2007–2011

12

2008/C 049/05

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2007–2010

16

2008/C 049/06

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2007 až 2011

20

2008/C 049/07

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2007/08 až 2012/13

25

2008/C 049/08

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Itálie, 2007–2011

29

2008/C 049/09

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2007–2012

34

2008/C 049/10

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2007 až 2010

39

2008/C 049/11

Stanovisko Rady ze dne 12. února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2007–2010

44

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 049/12 | Směnné kurzy vůči euru | 48 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 049/12

Směnné kurzy vůči euru

48

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2007–2010

(2008/C 49/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a dohledu nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Lucemburska na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Lucemburska na období 2007–2010.

| (2) | Od konce zpomalení v letech 2001–2003 zažívá Lucembursko nové období silného růstu. V letech 2004–2007 rostl reálný HDP průměrně o 5,25 % a domácí zaměstnanost o 3 % ročně. V této souvislosti bylo Lucembursko schopno uvést svoje veřejné finance opět do přebytku. Růst by měl během daného období zůstat silný, i když se předpovídá, že během následujících let mírně zpomalí. Avšak navzdory současnému dobrému stavu hospodářství a zejména veřejných financí bude problém stárnoucího obyvatelstva v Lucembursku obzvláště složitý a dlouhodobá udržitelnost je proto závažnou výzvou. |
| --- | --- |

(2)

Od konce zpomalení v letech 2001–2003 zažívá Lucembursko nové období silného růstu. V letech 2004–2007 rostl reálný HDP průměrně o 5,25 % a domácí zaměstnanost o 3 % ročně. V této souvislosti bylo Lucembursko schopno uvést svoje veřejné finance opět do přebytku. Růst by měl během daného období zůstat silný, i když se předpovídá, že během následujících let mírně zpomalí. Avšak navzdory současnému dobrému stavu hospodářství a zejména veřejných financí bude problém stárnoucího obyvatelstva v Lucembursku obzvláště složitý a dlouhodobá udržitelnost je proto závažnou výzvou.

| (3) | Program obsahuje dva různé scénáře makroekonomických a rozpočtových odhadů: „hlavní“ scénář a „variantní“ scénář. „Hlavní“ scénář je v programu prezentován jako referenční scénář, na němž jsou založeny rozpočtové prognózy. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu. Podle něj se sníží růst reálného HDP z 6 % v roce 2007 na průměrnou hodnotu 4,5 % během období 2008–2010. Prognózy inflace pro rok 2008 obsažené v programu se pohybují u spodní hranice odhadu, a to vzhledem k zrychlení růstu spotřebitelských cen na konci roku 2007 a nedávnému zvýšení cen energií. Zvýšení nákladů na pracovní sílu v Lucembursku od počátku druhého tisíciletí výrazně překročilo průměr v EU, přičemž program předpovídá, že růst zůstane během referenčního období spíše silný, což by mohlo postupně snížit konkurenceschopnost tohoto státu. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva různé scénáře makroekonomických a rozpočtových odhadů: „hlavní“ scénář a „variantní“ scénář. „Hlavní“ scénář je v programu prezentován jako referenční scénář, na němž jsou založeny rozpočtové prognózy. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu. Podle něj se sníží růst reálného HDP z 6 % v roce 2007 na průměrnou hodnotu 4,5 % během období 2008–2010. Prognózy inflace pro rok 2008 obsažené v programu se pohybují u spodní hranice odhadu, a to vzhledem k zrychlení růstu spotřebitelských cen na konci roku 2007 a nedávnému zvýšení cen energií. Zvýšení nákladů na pracovní sílu v Lucembursku od počátku druhého tisíciletí výrazně překročilo průměr v EU, přičemž program předpovídá, že růst zůstane během referenčního období spíše silný, což by mohlo postupně snížit konkurenceschopnost tohoto státu.

| (4) | Pro rok 2007 se v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007 odhaduje celkový přebytek veřejných financí na 1,2 % HDP a v aktualizaci programu stability z roku 2007 na 1,0 % HDP oproti schodku ve výši 0,9 % HDP plánovanému v předchozí aktualizaci. Hlavním důvodem pro tuto velkou odchylku od plánovaného cíle je významná korektura údajů o veřejných financích v posledních letech, jež vedla k výraznému posunu směrem nahoru v řadě sald veřejných financí od roku 2005. Tento posun znamená, že Lucembursko v posledních letech trvale dosahovalo svého střednědobého cíle pro stav rozpočtu, jímž je odhadovaný strukturální deficit (tj. cyklicky očištěný deficit bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 0,75 % HDP. Toto je mnohem lepší výsledek než hodnoty uvedené v aktualizaci plánu z roku 2006 na dosažení střednědobých cílů od roku 2007. I když zlepšení celkového salda veřejných financí v roce 2007 bylo poloviční oproti hodnotám plánovaným v aktualizaci z roku 2006 a nad očekávání dobrý výsledek je téměř výhradně zapříčiněn rozsáhlým přehodnocením údajů o veřejných financích, rozpočtové hospodaření v roce 2007 přesto splnilo cíle potvrzené stanoviskem Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizaci z roku 2006 (3). Rada bere na vědomí, že plnění rozpočtu je také v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky schválenými euroskupinou v dubnu roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

Pro rok 2007 se v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007 odhaduje celkový přebytek veřejných financí na 1,2 % HDP a v aktualizaci programu stability z roku 2007 na 1,0 % HDP oproti schodku ve výši 0,9 % HDP plánovanému v předchozí aktualizaci. Hlavním důvodem pro tuto velkou odchylku od plánovaného cíle je významná korektura údajů o veřejných financích v posledních letech, jež vedla k výraznému posunu směrem nahoru v řadě sald veřejných financí od roku 2005. Tento posun znamená, že Lucembursko v posledních letech trvale dosahovalo svého střednědobého cíle pro stav rozpočtu, jímž je odhadovaný strukturální deficit (tj. cyklicky očištěný deficit bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 0,75 % HDP. Toto je mnohem lepší výsledek než hodnoty uvedené v aktualizaci plánu z roku 2006 na dosažení střednědobých cílů od roku 2007. I když zlepšení celkového salda veřejných financí v roce 2007 bylo poloviční oproti hodnotám plánovaným v aktualizaci z roku 2006 a nad očekávání dobrý výsledek je téměř výhradně zapříčiněn rozsáhlým přehodnocením údajů o veřejných financích, rozpočtové hospodaření v roce 2007 přesto splnilo cíle potvrzené stanoviskem Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizaci z roku 2006 (3). Rada bere na vědomí, že plnění rozpočtu je také v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky schválenými euroskupinou v dubnu roku 2007.

| (5) | Vzhledem k těmto revidovaným údajům již současný program na rozdíl od předchozího nepředpokládá rozpočtovou konsolidaci. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je nyní udržení nominálního přebytku v průměrné výši cca 1 % a po zbývající programové období další dodržování střednědobého cíle s uspokojivou rezervou. Rozpočtový přebytek by se měl snížit z 1,0 % HDP v roce 2007 na 0,8 % v roce 2008 jako důsledek snížení daně z příjmů fyzických osob a následně by se měl postupně zvyšovat. Primární přebytek by měl mít obdobný průběh. Plánuje se dosáhnout zvýšení přebytku v období 2007 až 2010 pomocí snížení podílu výdajů na HDP o 0,9 procentního bodu, které více než vyrovná snížení podílu příjmů na HDP o 0,7 procentního bodu. S výjimkou roku 2008, pro který tyto údaje odrážejí opatření obsažená v rozpočtu, jde spíše o odhady za předpokladu neměnné politiky než cíle odrážející provádění politických opatření. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k těmto revidovaným údajům již současný program na rozdíl od předchozího nepředpokládá rozpočtovou konsolidaci. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je nyní udržení nominálního přebytku v průměrné výši cca 1 % a po zbývající programové období další dodržování střednědobého cíle s uspokojivou rezervou. Rozpočtový přebytek by se měl snížit z 1,0 % HDP v roce 2007 na 0,8 % v roce 2008 jako důsledek snížení daně z příjmů fyzických osob a následně by se měl postupně zvyšovat. Primární přebytek by měl mít obdobný průběh. Plánuje se dosáhnout zvýšení přebytku v období 2007 až 2010 pomocí snížení podílu výdajů na HDP o 0,9 procentního bodu, které více než vyrovná snížení podílu příjmů na HDP o 0,7 procentního bodu. S výjimkou roku 2008, pro který tyto údaje odrážejí opatření obsažená v rozpočtu, jde spíše o odhady za předpokladu neměnné politiky než cíle odrážející provádění politických opatření.

| (6) | Rizika zatěžující rozpočtové výhledy uvedené v programu se jeví jako víceméně vyrovnaná. Výhledy jsou založeny na věrohodném makroekonomickém scénáři a zdají se dosažitelné. Výsledky by ve skutečnosti mohly být dokonce o něco lepší, než jsou údaje plánované v programu, zejména s ohledem na skutečnost, že prognózy příjmů byly stanoveny opatrně a země tradičně vykazuje dobré rozpočtové výsledky. |
| --- | --- |

(6)

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy uvedené v programu se jeví jako víceméně vyrovnaná. Výhledy jsou založeny na věrohodném makroekonomickém scénáři a zdají se dosažitelné. Výsledky by ve skutečnosti mohly být dokonce o něco lepší, než jsou údaje plánované v programu, zejména s ohledem na skutečnost, že prognózy příjmů byly stanoveny opatrně a země tradičně vykazuje dobré rozpočtové výsledky.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle s velkou rezervou po celé dané období, jak se v programu předpokládá. Orientace rozpočtové politiky uvedená v programu je po celé období v souladu s Paktem stability a růstu. Rada bere na vědomí, že je také v souladu s hlavními směry stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle s velkou rezervou po celé dané období, jak se v programu předpokládá. Orientace rozpočtové politiky uvedená v programu je po celé období v souladu s Paktem stability a růstu. Rada bere na vědomí, že je také v souladu s hlavními směry stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007.

| (8) | Zdá se, že riziko ohrožení udržitelnosti veřejných financí je v Lucembursku středně vysoké. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi podstatným plánovaným zvýšením výdajů na důchody. V programu odhadovaná rozpočtová situace v roce 2007, jež je lepší než výchozí pozice v předchozím programu, nízká míra zadlužení, významné finanční prostředky nashromážděné v systému sociálního zabezpečení a strukturální primární přebytek přispívají k vyrovnání odhadovaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Tyto faktory však nepostačují k pokrytí značného nárůstu výdajů způsobeného stárnutím obyvatelstva. Pokud ve střednědobém horizontu dojde k dosažení vysokých primárních přebytků a, jak uznávají státní orgány, pokud se provedou další opatření určená ke snižování významného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, přispěje to ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že riziko ohrožení udržitelnosti veřejných financí je v Lucembursku středně vysoké. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi podstatným plánovaným zvýšením výdajů na důchody. V programu odhadovaná rozpočtová situace v roce 2007, jež je lepší než výchozí pozice v předchozím programu, nízká míra zadlužení, významné finanční prostředky nashromážděné v systému sociálního zabezpečení a strukturální primární přebytek přispívají k vyrovnání odhadovaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Tyto faktory však nepostačují k pokrytí značného nárůstu výdajů způsobeného stárnutím obyvatelstva. Pokud ve střednědobém horizontu dojde k dosažení vysokých primárních přebytků a, jak uznávají státní orgány, pokud se provedou další opatření určená ke snižování významného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, přispěje to ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Program stability se zdá být do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Opatření v programu stability jsou zejména v souladu s národním programem reforem z roku 2005 a se zprávou o provádění tohoto programu z října roku 2007, např. plánovaná zvýšení výdajů na výzkum a vývoj a nové investiční projekty v oblasti železniční a silniční infrastruktury. Rozpočtové důsledky těch reforem obsažených v národním programu reforem, jež mají přímý dopad na rozpočet, jsou zohledněny v rozpočtových prognózách programu stability. |
| --- | --- |

(9)

Program stability se zdá být do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Opatření v programu stability jsou zejména v souladu s národním programem reforem z roku 2005 a se zprávou o provádění tohoto programu z října roku 2007, např. plánovaná zvýšení výdajů na výzkum a vývoj a nové investiční projekty v oblasti železniční a silniční infrastruktury. Rozpočtové důsledky těch reforem obsažených v národním programu reforem, jež mají přímý dopad na rozpočet, jsou zohledněny v rozpočtových prognózách programu stability.

| (10) | Rozpočtová strategie obsažená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky daného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech a s hlavními směry pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtových politik vydanými v souvislosti s lisabonskou strategií. Zejména nebyla do dnešního dne zahájena žádná reforma důchodového systému s cílem posílit udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie obsažená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky daného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech a s hlavními směry pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtových politik vydanými v souvislosti s lisabonskou strategií. Zejména nebyla do dnešního dne zahájena žádná reforma důchodového systému s cílem posílit udržitelnost veřejných financí.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (4).

Celkovým závěrem je, že veřejné finance se v souvislosti se silným růstem HDP a zaměstnanosti navrátily do přebytku. Údaje zveřejněné v poslední době naznačují, že zhoršení stavu veřejných financí bylo výrazně menší, než se dříve odhadovalo. V důsledku této skutečnosti Lucembursko trvale dosahovalo svých střednědobých cílů a postup k saldu veřejných financí obsažený v programu je ve všech letech alespoň o 1 % HDP lepší než v minulé aktualizaci programu. I když se v roce 2008 přebytek rozpočtu v důsledku daňových škrtů mírně sníží, je program zaměřen na udržení přebytku v průměrné výši 1 % HDP po celé období. Makroekonomický scénář a rozpočtové cíle programu se zdají být realistické, a výsledky rozpočtu by mohly být dokonce mírně lepší, než bylo plánováno. Lucembursko však v následujících desetiletích bude muset nést obzvláště těžké břímě vyplývající ze stárnutí obyvatelstva a ze skutečnosti, že doposud nebyla přijata žádná nápravná opatření. Tato skutečnost vysvětluje, proč je země považována za středně ohroženou, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost jejích veřejných financí, a to i přes současný příznivý stav rozpočtu.

S ohledem na výše uvedené posouzení a prognózu velmi silného zvýšení výdajů spojených se stárnutím populace v následujících desetiletích se Lucembursko vyzývá, aby zlepšilo svou dlouhodobou udržitelnost veřejných financí provedením strukturálních reformních opatření, zejména v oblasti důchodů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| KOM list. 2007 | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | neuv. |
| PS list. 2006 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS list. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| KOM list. 2007 | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | neuv. |
| PS list. 2006 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| KOM list. 2007 (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | neuv. |
| PS list. 2006 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2007 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| KOM list. 2007 | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | neuv. |
| PS list. 2006 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| KOM list. 2007 | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | neuv. |
| PS list. 2006 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM list. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | neuv. |
| PS list. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM list. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | neuv. |
| PS list. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| KOM list. 2007 | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | neuv. |
| PS list. 2006 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

KOM list. 2007

6,1

5,2

4,7

4,5

neuv.

PS list. 2006

5,5

4,0

5,0

4,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS list. 2007

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

KOM list. 2007

3,0

2,5

2,8

2,3

neuv.

PS list. 2006

2,9

1,4

2,0

2,0

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

KOM list. 2007 (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

neuv.

PS list. 2006

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM list. 2007

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2006

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

KOM list. 2007

0,7

1,2

1,0

1,4

neuv.

PS list. 2006

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

KOM list. 2007

0,9

1,3

1,2

1,5

neuv.

PS list. 2006

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS list. 2007

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM list. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

neuv.

PS list. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS list. 2007

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM list. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

neuv.

PS list. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

KOM list. 2007

6,6

6,6

6,0

5,4

neuv.

PS list. 2006

7,5

8,2

8,5

8,5

neuv.

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 24.

(4)  Zejména nejsou k dispozici údaje o odvětvových saldech, s výjimkou salda veřejných financí.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % a 4,9 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. V posledním programu a prognóze útvarů Komise z podzimu nejsou pro období 2007–2010 obsažena žádná jednorázová a jiná dočasná opatření.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/5

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému programu stability Finska na období 2007–2011

(2008/C 49/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Finska na období 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Finska na období 2007 až 2011.

| (2) | Makroekonomická výkonnost Finska je v posledních letech silná a vyrovnaná, s hospodářským růstem značně přesahujícím dřívější očekávání. Nynějšího období hospodářské konjunktury bylo patřičně využito k vytváření rozpočtových přebytků a k přípravě na důsledky stárnutí populace, čímž se významně oslabují rizika pro udržitelnost veřejných financí. Blížící se demografické změny však podle předpovědí povedou ke zmírnění hospodářského růstu již na konci programového období a k menším fiskálním přebytkům, což vyžaduje stálou kontrolu nad veřejnými výdaji. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomická výkonnost Finska je v posledních letech silná a vyrovnaná, s hospodářským růstem značně přesahujícím dřívější očekávání. Nynějšího období hospodářské konjunktury bylo patřičně využito k vytváření rozpočtových přebytků a k přípravě na důsledky stárnutí populace, čímž se významně oslabují rizika pro udržitelnost veřejných financí. Blížící se demografické změny však podle předpovědí povedou ke zmírnění hospodářského růstu již na konci programového období a k menším fiskálním přebytkům, což vyžaduje stálou kontrolu nad veřejnými výdaji.

| (3) | Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by růst reálného HDP během programového měl mírně zpomalit: zatímco v letech 2008–2009 se udrží na úrovni 3 %, do roku 2011 poklesne na úroveň těsně nad 2 %. Na základě v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že tento scénář je založen na realistických, pro roky 2010 a 2011 spíše opatrných předpokladech růstu. V programu uvedené projekce týkající se inflace se jeví reálně. |
| --- | --- |

(3)

Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by růst reálného HDP během programového měl mírně zpomalit: zatímco v letech 2008–2009 se udrží na úrovni 3 %, do roku 2011 poklesne na úroveň těsně nad 2 %. Na základě v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že tento scénář je založen na realistických, pro roky 2010 a 2011 spíše opatrných předpokladech růstu. V programu uvedené projekce týkající se inflace se jeví reálně.

| (4) | Pro rok 2007 je ve stávající aktualizaci programu přebytek veřejných financí odhadován na 4,5 % HDP, což v podstatě odpovídá prognóze útvarů Komise z podzimu 2007, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci programu stability činil 2,8 % HDP. Tato skutečnost je dána přenesením lepšího výsledku z roku 2006, než se kterým se původně počítalo, a překvapivým růstem v roce 2007, což zvýšilo státní příjmy, zatímco výdaje vesměs odpovídaly dřívějším plánům. Plnění rozpočtu na rok 2007 všeobecně probíhalo v souladu se stanoviskem Rady k předchozímu programu (3). Rada rovněž konstatuje, že rozpočet na rok 2007 byl obecně v souladu se zaměřením rozpočtové politiky Euroskupiny. |
| --- | --- |

(4)

Pro rok 2007 je ve stávající aktualizaci programu přebytek veřejných financí odhadován na 4,5 % HDP, což v podstatě odpovídá prognóze útvarů Komise z podzimu 2007, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci programu stability činil 2,8 % HDP. Tato skutečnost je dána přenesením lepšího výsledku z roku 2006, než se kterým se původně počítalo, a překvapivým růstem v roce 2007, což zvýšilo státní příjmy, zatímco výdaje vesměs odpovídaly dřívějším plánům. Plnění rozpočtu na rok 2007 všeobecně probíhalo v souladu se stanoviskem Rady k předchozímu programu (3). Rada rovněž konstatuje, že rozpočet na rok 2007 byl obecně v souladu se zaměřením rozpočtové politiky Euroskupiny.

| (5) | Hlavním cílem programu je zajistit udržitelnost veřejných financí s ohledem na stárnutí populace. Střednědobým rozpočtovým cílem Finska je stejně jako v předchozím programu strukturální přebytek veřejných financí ve výši 2 % HDP, tj. přebytek očištěný o cyklické vlivy a jednorázová a jiná dočasná opatření. Celkové a primární saldo se má ale každý rok snižovat, i když z vysoké výchozí hodnoty v roce 2007. V programu se po celé programové období předpokládá zachování strukturálních přebytků vyšších, než stanovuje střednědobý cíl. Ve srovnání s předchozím programem předpokládá aktualizovaný program strukturální přebytek, vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky, o 1,5 procentního bodu vyšší než v roce 2007, ale do roku 2010 předpokládají obě aktualizace stejné strukturální saldo. Poněkud rychlejší pokles přebytku v nejnovější aktualizaci se vysvětluje tím, že podíl výdajů klesá jen nepatrně, zatímco pokles v příjmech je výraznější. Tento pokles příjmů vyplývá jednak z ohlášeného postupného snižování daní, jednak z opatrně odhadovaných příjmů v souvislosti s vývojem růstu HDP. Méně výrazný pokles výdajů ve srovnání s předchozím programem odráží skokové zvýšení víceletých rozpočtových stropů pro ústřední vládní instituce, přičemž nárůst výdajů se soustředí do roku 2008, prvního roku funkčního období nové vlády. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem programu je zajistit udržitelnost veřejných financí s ohledem na stárnutí populace. Střednědobým rozpočtovým cílem Finska je stejně jako v předchozím programu strukturální přebytek veřejných financí ve výši 2 % HDP, tj. přebytek očištěný o cyklické vlivy a jednorázová a jiná dočasná opatření. Celkové a primární saldo se má ale každý rok snižovat, i když z vysoké výchozí hodnoty v roce 2007. V programu se po celé programové období předpokládá zachování strukturálních přebytků vyšších, než stanovuje střednědobý cíl. Ve srovnání s předchozím programem předpokládá aktualizovaný program strukturální přebytek, vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky, o 1,5 procentního bodu vyšší než v roce 2007, ale do roku 2010 předpokládají obě aktualizace stejné strukturální saldo. Poněkud rychlejší pokles přebytku v nejnovější aktualizaci se vysvětluje tím, že podíl výdajů klesá jen nepatrně, zatímco pokles v příjmech je výraznější. Tento pokles příjmů vyplývá jednak z ohlášeného postupného snižování daní, jednak z opatrně odhadovaných příjmů v souvislosti s vývojem růstu HDP. Méně výrazný pokles výdajů ve srovnání s předchozím programem odráží skokové zvýšení víceletých rozpočtových stropů pro ústřední vládní instituce, přičemž nárůst výdajů se soustředí do roku 2008, prvního roku funkčního období nové vlády.

| (6) | Rizika pro rozpočtové projekce se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. S ohledem na značně opatrné odhady daňových příjmů pro rok 2008 by rozpočtový výsledek v tomto roce mohl být lepší, než je plánováno. Určitá rizika mohou vyplývat z rychlého růstu mezd ve veřejném sektoru, což zvětší tlak na výdaje. Tato rizika jsou však vyvážena opatrnými odhady růstu na další roky a konzervativními předpověďmi ohledně příjmů. |
| --- | --- |

(6)

Rizika pro rozpočtové projekce se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. S ohledem na značně opatrné odhady daňových příjmů pro rok 2008 by rozpočtový výsledek v tomto roce mohl být lepší, než je plánováno. Určitá rizika mohou vyplývat z rychlého růstu mezd ve veřejném sektoru, což zvětší tlak na výdaje. Tato rizika jsou však vyvážena opatrnými odhady růstu na další roky a konzervativními předpověďmi ohledně příjmů.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik umožňuje stav rozpočtu uvedený v programu dodržet s velkou rezervou střednědobý cíl po celé programové období, jak se v programu předpokládá. To je také v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Na rok 2008 je však plánována fiskální expanze, naznačená poklesem strukturálního přebytku o 0,5 procentního bodu HDP podle podzimní prognózy útvarů Komise a o 1 procentní bod podle programu. I když se během roku 2008 očekává změna ekonomické situace z příznivé na neutrální, není vyloučeno, že příznivé hospodářské podmínky z předchozích let budou v roce 2008 přetrvávat. Z tohoto důvodu existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2008 stát procyklickou. Tyto možné procyklické podněty by však pravděpodobně působily jen v omezené míře a již v následujícím roce by byla nastolena fiskální politika v podstatě neutrální. Značný rozpočtový přebytek by však přesto zůstal zachován. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik umožňuje stav rozpočtu uvedený v programu dodržet s velkou rezervou střednědobý cíl po celé programové období, jak se v programu předpokládá. To je také v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Na rok 2008 je však plánována fiskální expanze, naznačená poklesem strukturálního přebytku o 0,5 procentního bodu HDP podle podzimní prognózy útvarů Komise a o 1 procentní bod podle programu. I když se během roku 2008 očekává změna ekonomické situace z příznivé na neutrální, není vyloučeno, že příznivé hospodářské podmínky z předchozích let budou v roce 2008 přetrvávat. Z tohoto důvodu existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2008 stát procyklickou. Tyto možné procyklické podněty by však pravděpodobně působily jen v omezené míře a již v následujícím roce by byla nastolena fiskální politika v podstatě neutrální. Značný rozpočtový přebytek by však přesto zůstal zachován.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Finsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Třebaže dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je větší než průměr v EU, přijatá důchodová reforma pomohla zmírnit předpokládaný nárůst výdajů na důchody v dalších desetiletích. V programu odhadovaný výsledek rozpočtového hospodaření v roce 2007, tedy rozpočet s vysokým strukturálním přebytkem, významně přispívá k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo zmírnit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Finsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Třebaže dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je větší než průměr v EU, přijatá důchodová reforma pomohla zmírnit předpokládaný nárůst výdajů na důchody v dalších desetiletích. V programu odhadovaný výsledek rozpočtového hospodaření v roce 2007, tedy rozpočet s vysokým strukturálním přebytkem, významně přispívá k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo zmírnit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Jde zejména o opatření ke zmírnění rizik spojených se stárnutím populace, jež jsou uvedená ve zprávě o provádění národního programu reforem a jež jsou i nedílnou součástí strategie programu stability. Předpokládá se, že pevný závazek přijímat opatření zvyšující produktivitu v oblasti veřejných služeb, a zmírňující tak výdajové tlaky bude zachován. Zároveň budou víceleté výdajové stropy ústředních vládních institucí, které tvoří základ pro projekce v programu stability, představovat pevný limit pro náklady opatření národního programu reforem. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Jde zejména o opatření ke zmírnění rizik spojených se stárnutím populace, jež jsou uvedená ve zprávě o provádění národního programu reforem a jež jsou i nedílnou součástí strategie programu stability. Předpokládá se, že pevný závazek přijímat opatření zvyšující produktivitu v oblasti veřejných služeb, a zmírňující tak výdajové tlaky bude zachován. Zároveň budou víceleté výdajové stropy ústředních vládních institucí, které tvoří základ pro projekce v programu stability, představovat pevný limit pro náklady opatření národního programu reforem.

| (10) | Rozpočtová strategie v programu se vesměs shoduje s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky a stanovenými v kontextu Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie v programu se vesměs shoduje s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky a stanovenými v kontextu Lisabonské strategie.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4).

Na závěr lze obecně konstatovat, že program v rámci programového období předpokládá pokračování vysokých, i když snižujících se přebytků. Přestože jsou rizika plnění rozpočtových cílů vyrovnaná, fiskální projekce na rok 2008 se jeví jako poněkud opatrné. Z hlediska střednědobého je rozpočtová situace zdravá a měla by oslabovat rizika pro dlouhodobou udržitelnost. Omezování výdajů bude mít i nadále zásadní význam pro odvracení rizika procyklické fiskální politiky v roce 2008 a přizpůsobení se nižšímu růstu a z toho vyplývajícímu pomalejšímu nárůstu daňových příjmů v průběhu programového období.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| KOM list. 2007 | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | neuv. |
| Inflace HISC (8)

  (%) | PS list. 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list. 2007 | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| KOM list. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| KOM list. 2007 | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| KOM list. 2007 | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| KOM list. 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM list. 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM list. 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| KOM list. 2007 | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | neuv. |
| Program stability (PS), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

KOM list. 2007

5,0

4,3

3,4

2,8

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

neuv.

Inflace HISC (8)

(%)

PS list. 2007

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

KOM list. 2007

1,3

1,5

2,4

2,1

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

KOM list. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

KOM list. 2007

5,9

5,3

5,2

5,1

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

KOM list. 2007

3,8

4,6

4,2

4,0

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

KOM list. 2007

5,3

6,0

5,6

5,3

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS list. 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM list. 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS list. 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM list. 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

KOM list. 2007

39,2

35,7

32,4

29,8

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

neuv.

Program stability (PS), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zohledňuje zejména podzimní prognózu útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 71, 28.3.2007, s. 1.

(4)  Jde především o chybějící vnější předpoklady pro další roky a projekce inflace, jejíž míra není měřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC), nýbrž indexem spotřebitelských cen (ISC). V tabulkách nejsou výslovně uvedeny údaje o „jednorázových a jiných dočasných opatřeních“ (jež nejsou zmíněna ani nikde v textu).

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 3,4 %, 3,4 % a 3,2 % a s 3,2 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. V nejnovějším programu ani v podzimní prognóze útvarů Komise nebyla uvedena žádná jednorázová opatření.

(8)  Nejnovější program obsahuje odhady inflace měřené indexem spotřebitelských cen (ISC), nikoli harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC). Inflace měřená ISC byla v roce 2007 značně vyšší než inflace měřená HISC. Finské orgány uvedly, že příslušná inflace měřená HISC se pro jednotlivé roky období 2006–2008 odhaduje na 1,3 %, 1,6 % a 2,3 % a že ve zbývajících letech by mezi oběma řadami neměl být rozdíl.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/8

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2007–2010

(2008/C 49/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2007–2010.

| (2) | Růst nizozemského HDP od roku 2006 značně překračuje potenciální růst. Současný vzestup je obecně hodnocen jako obvyklý vývoj konjunktury a nikoli mylně považován za vyšší potenciální růst, jako tomu bylo během dosti dlouhého období hospodářského růstu koncem devadesátých let 20. století. Ve větší míře se také opírá jak o domácí, tak i vnější zdroje růstu. S ohledem na tuto dobrou výchozí pozici by však napětí na pracovním trhu mohlo již záhy vést ke tlaku na zvyšování mezd a cen. |
| --- | --- |

(2)

Růst nizozemského HDP od roku 2006 značně překračuje potenciální růst. Současný vzestup je obecně hodnocen jako obvyklý vývoj konjunktury a nikoli mylně považován za vyšší potenciální růst, jako tomu bylo během dosti dlouhého období hospodářského růstu koncem devadesátých let 20. století. Ve větší míře se také opírá jak o domácí, tak i vnější zdroje růstu. S ohledem na tuto dobrou výchozí pozici by však napětí na pracovním trhu mohlo již záhy vést ke tlaku na zvyšování mezd a cen.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP klesne z úrovně 2,75 % v roce 2007 na 2,5 % v roce 2008 a na 1,75 % ve zbývající části programového období. Podle v současnosti dostupných informací (2) se jeví, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu do roku 2008 a z opatrných předpokladů v následujících letech. Jelikož již na nizozemském pracovním trhu existují náznaky přehřátí, na jejichž základě lze očekávat tlak na zvyšování mezd, odhad inflace od roku 2009 na úrovni 2 % se pohybuje spíš u spodní hranice. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP klesne z úrovně 2,75 % v roce 2007 na 2,5 % v roce 2008 a na 1,75 % ve zbývající části programového období. Podle v současnosti dostupných informací (2) se jeví, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu do roku 2008 a z opatrných předpokladů v následujících letech. Jelikož již na nizozemském pracovním trhu existují náznaky přehřátí, na jejichž základě lze očekávat tlak na zvyšování mezd, odhad inflace od roku 2009 na úrovni 2 % se pohybuje spíš u spodní hranice.

| (4) | Na rok 2007 je schodek veřejných financí v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007 a v programu odhadován na 0,4 % HDP (ačkoli v programu je rovněž uváděn nejnovější oficiální odhad ve výši 0,2 % HDP a podle posledních informací by výsledek mohl být ještě lepší). Cílem předchozí aktualizace programu stability byl přebytek ve výši 0,2 % HDP. Toto zhoršení bylo způsobeno především překročením výdajů (zejména ve zdravotnictví) a nižšími příjmy z těžby zemního plynu, zatímco daňové příjmy byly vyšší, než se očekávalo. Přestože rozpočtová politika v roce 2007 byla ještě v souladu se svým střednědobým cílem, neodpovídala stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (3), ve kterém je Nizozemsko vyzýváno, aby v roce 2007 (a v následujících letech) udrželo silnou strukturální pozici a vyhnulo se tak procyklické fiskální politice v hospodářsky příznivém období. Rada bere na vědomí, že, pokud jde o rok 2007, neodpovídala rozpočtová politika ani hlavním směrům, které pro rozpočtovou politiku stanovila v dubnu roku 2007 euroskupina, neboť se nezabránilo překročení výdajů a neočekávané mimořádné příjmy byly jen částečně využity ke snížení veřejného schodku a dluhu. |
| --- | --- |

(4)

Na rok 2007 je schodek veřejných financí v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007 a v programu odhadován na 0,4 % HDP (ačkoli v programu je rovněž uváděn nejnovější oficiální odhad ve výši 0,2 % HDP a podle posledních informací by výsledek mohl být ještě lepší). Cílem předchozí aktualizace programu stability byl přebytek ve výši 0,2 % HDP. Toto zhoršení bylo způsobeno především překročením výdajů (zejména ve zdravotnictví) a nižšími příjmy z těžby zemního plynu, zatímco daňové příjmy byly vyšší, než se očekávalo. Přestože rozpočtová politika v roce 2007 byla ještě v souladu se svým střednědobým cílem, neodpovídala stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (3), ve kterém je Nizozemsko vyzýváno, aby v roce 2007 (a v následujících letech) udrželo silnou strukturální pozici a vyhnulo se tak procyklické fiskální politice v hospodářsky příznivém období. Rada bere na vědomí, že, pokud jde o rok 2007, neodpovídala rozpočtová politika ani hlavním směrům, které pro rozpočtovou politiku stanovila v dubnu roku 2007 euroskupina, neboť se nezabránilo překročení výdajů a neočekávané mimořádné příjmy byly jen částečně využity ke snížení veřejného schodku a dluhu.

| (5) | Hlavním cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je dosažení strukturálního přebytku, tj. salda očištěného od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši 1 % HDP ke konci plánovaného funkčního období vlády v roce 2011. Nizozemsko proto plánuje během celého programového období plně dodržet svůj střednědobý cíl pro stav rozpočtu, tedy strukturální schodek v rozmezí od 0,5 do 1 % HDP. Po značném zhoršení v roce 2007 program předpokládá návrat k malým, v zásadě stabilním přebytkům. Primární saldo, které se má v období 2008–2010 ustálit na 2,75 % HDP, bude mít obdobný průběh. V předchozí aktualizaci programu stability se počítalo s poklesem růstu spíše v roce 2008 než v roce 2009, s dosažením vcelku vyrovnaného rozpočtu do roku 2008 a s přebytkem téměř 1 % HDP v roce 2009. V nejnovější aktualizaci se celková úprava během programového období týká výlučně příjmů a má proběhnout na počátku programového období, tedy v roce 2008. Je založená především na vyšších příjmech z těžby zemního plynu, volně uváženém zvýšení sociálních příspěvků a příznivých výhledech hospodářského růstu. Pro vládní výdaje jsou naplánovány horní hranice, které byly v návrhu rozpočtu na rok 2008 stanoveny v reálných hodnotách pro celé funkční období vlády. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je dosažení strukturálního přebytku, tj. salda očištěného od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši 1 % HDP ke konci plánovaného funkčního období vlády v roce 2011. Nizozemsko proto plánuje během celého programového období plně dodržet svůj střednědobý cíl pro stav rozpočtu, tedy strukturální schodek v rozmezí od 0,5 do 1 % HDP. Po značném zhoršení v roce 2007 program předpokládá návrat k malým, v zásadě stabilním přebytkům. Primární saldo, které se má v období 2008–2010 ustálit na 2,75 % HDP, bude mít obdobný průběh. V předchozí aktualizaci programu stability se počítalo s poklesem růstu spíše v roce 2008 než v roce 2009, s dosažením vcelku vyrovnaného rozpočtu do roku 2008 a s přebytkem téměř 1 % HDP v roce 2009. V nejnovější aktualizaci se celková úprava během programového období týká výlučně příjmů a má proběhnout na počátku programového období, tedy v roce 2008. Je založená především na vyšších příjmech z těžby zemního plynu, volně uváženém zvýšení sociálních příspěvků a příznivých výhledech hospodářského růstu. Pro vládní výdaje jsou naplánovány horní hranice, které byly v návrhu rozpočtu na rok 2008 stanoveny v reálných hodnotách pro celé funkční období vlády.

| (6) | Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se do roku 2008 jeví jako víceméně vyvážená, zatímco výsledky by od roku 2009 mohly být z důvodu neočekávaně silného hospodářského růstu lepší, než se v programu očekávalo. Na druhé straně by ještě měly být plně uvedeny podrobnosti týkající se plánovaných opatření. Pokud bude hospodářský růst vyšší, než se předpokládá v programu, mělo by se to od roku 2009 projevit lepším rozpočtovým výsledkem, aby se předešlo procyklickému zaměření fiskální politiky. |
| --- | --- |

(6)

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se do roku 2008 jeví jako víceméně vyvážená, zatímco výsledky by od roku 2009 mohly být z důvodu neočekávaně silného hospodářského růstu lepší, než se v programu očekávalo. Na druhé straně by ještě měly být plně uvedeny podrobnosti týkající se plánovaných opatření. Pokud bude hospodářský růst vyšší, než se předpokládá v programu, mělo by se to od roku 2009 projevit lepším rozpočtovým výsledkem, aby se předešlo procyklickému zaměření fiskální politiky.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu zajistí udržení střednědobého cíle s velkou rezervou během celého programového období, jak se v programu předpokládá. Přístup k rozpočtové politice uvedený v programu je během celého období v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Rada rovněž bere na vědomí, že rozpočet na rok 2008 je v souladu s hlavními směry euroskupiny v oblasti rozpočtové politiky z dubna roku 2007. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu zajistí udržení střednědobého cíle s velkou rezervou během celého programového období, jak se v programu předpokládá. Přístup k rozpočtové politice uvedený v programu je během celého období v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Rada rovněž bere na vědomí, že rozpočet na rok 2008 je v souladu s hlavními směry euroskupiny v oblasti rozpočtové politiky z dubna roku 2007.

| (8) | Zdá se, že udržitelnost veřejných financí v Nizozemsku je vystavena střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je nad průměrem EU, což je způsobeno především poměrně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Plánované zvýšení daňových příjmů v poměru k HDP spojené s odloženým zdaněním soukromých důchodů by částečně vyrovnalo dlouhodobé zvýšení veřejných výdajů. V programu odhadovaný stav rozpočtu v roce 2007, který je horší, než jeho výchozí stav v programu předchozím, přispívá k vyrovnávání odhadovaných dlouhodobých dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet, avšak nepostačuje – zejména s ohledem na zhoršení strukturálního primárního salda v roce 2007 ve srovnání s rokem 2006 – k úplnému pokrytí výrazného nárůstu výdajů v důsledku stárnutí obyvatel. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je již předpokládáno v programu, nebo provádění reformních opatření, jež omezí plánované zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že udržitelnost veřejných financí v Nizozemsku je vystavena střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je nad průměrem EU, což je způsobeno především poměrně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Plánované zvýšení daňových příjmů v poměru k HDP spojené s odloženým zdaněním soukromých důchodů by částečně vyrovnalo dlouhodobé zvýšení veřejných výdajů. V programu odhadovaný stav rozpočtu v roce 2007, který je horší, než jeho výchozí stav v programu předchozím, přispívá k vyrovnávání odhadovaných dlouhodobých dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet, avšak nepostačuje – zejména s ohledem na zhoršení strukturálního primárního salda v roce 2007 ve srovnání s rokem 2006 – k úplnému pokrytí výrazného nárůstu výdajů v důsledku stárnutí obyvatel. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je již předpokládáno v programu, nebo provádění reformních opatření, jež omezí plánované zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Přestože program neobsahuje kvalitativní hodnocení celkového dopadu národního programu reforem, v obou dokumentech se diskutuje o příslušných dílčích oblastech opatření obsažených ve vládní „strategii šesti pilířů“, která zastřešuje obecnou politiku v současném funkčním období vlády. Oba dokumenty se zaměřují na opatření s přímým dopadem na rozpočet a zmiňují postupné ukončení převoditelnosti obecného daňového dobropisu během období 15 let, a to počínaje rokem 2009. Program stability dále odkazuje na plány snížit v roce 2009 příspěvky pro případ nezaměstnanosti od zaměstnavatelů a zaměstnanců, které budou vyrovnány zvýšením sazby DPH v témže roce. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Přestože program neobsahuje kvalitativní hodnocení celkového dopadu národního programu reforem, v obou dokumentech se diskutuje o příslušných dílčích oblastech opatření obsažených ve vládní „strategii šesti pilířů“, která zastřešuje obecnou politiku v současném funkčním období vlády. Oba dokumenty se zaměřují na opatření s přímým dopadem na rozpočet a zmiňují postupné ukončení převoditelnosti obecného daňového dobropisu během období 15 let, a to počínaje rokem 2009. Program stability dále odkazuje na plány snížit v roce 2009 příspěvky pro případ nezaměstnanosti od zaměstnavatelů a zaměstnanců, které budou vyrovnány zvýšením sazby DPH v témže roce.

| (10) | Rozpočtová strategie programu je obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky zahrnuté do integrovaných hlavních směrů pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydanými v souvislosti s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie programu je obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky zahrnuté do integrovaných hlavních směrů pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydanými v souvislosti s Lisabonskou strategií.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů.

Celkově lze dospět k závěru, že cílem programu je dosáhnout a udržet v zásadě stabilní přebytek, a tak zajistit zdravý stav rozpočtu v průběhu celého programového období. Zatímco fiskální politika byla za příznivých hospodářských podmínek v roce 2007 procyklická, rozpočtová strategie uvedená v programu pro období od roku 2008 je v souladu s Paktem. Zdá se, že rizika spojená s rozpočtovými cíli jsou v roce 2008 víceméně vyrovnaná. Pokud bude hospodářský růst od roku 2009 silnější, než se předpokládá v opatrném ekonomickém scénáři programu, mělo by se to projevit lepším rozpočtovým výsledkem. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Nizozemsku hrozí středně vysoké riziko.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a ve světle předpokládaného zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva, jakož i nedávného zhoršení strukturálního salda, se Nizozemsko vyzývá, aby zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že zajistí rozpočtovou konsolidaci tak, jak je plánováno v programu.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| KOM list. 2007 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | neuv. |
| PS list. 2006 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS list. 2007 | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| KOM list. 2007 | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | neuv. |
| PS list. 2006 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Mezera výstupu (4)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| KOM list. 2007 (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| PS list. 2006 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| KOM list. 2007 | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | neuv. |
| PS list. 2006 | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| KOM list. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | neuv. |
| PS list. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| KOM list. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | neuv. |
| PS list. 2006 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (4)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| KOM list. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | neuv. |
| PS list. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (6)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| KOM list. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | neuv. |
| PS list. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| KOM list. 2007 | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | neuv. |
| PS list. 2006 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

KOM list. 2007

3,0

2,7

2,6

2,5

neuv.

PS list. 2006

3,25

3

1,75

1,75

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS list. 2007

1,7

1,5

2,25

2

2

KOM list. 2007

1,7

1,6

2,3

2,7

neuv.

PS list. 2006

1,5

1,75

1,75

1,75

neuv.

Mezera výstupu (4)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

KOM list. 2007 (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

neuv.

PS list. 2006

– 0,5

0,6

0,6

0,3

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

KOM list. 2007

7,3

6,6

7,2

7,9

neuv.

PS list. 2006

6,9

6,7

7,1

7,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

KOM list. 2007

0,6

– 0,4

0,5

1,3

neuv.

PS list. 2006

0,1

0,2

0,3

0,9

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

KOM list. 2007

2,8

1,8

2,7

3,3

neuv.

PS list. 2006

2,4

2,4

2,4

2,9

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (4)

(v % HDP)

PS list. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

KOM list. 2007

1,1

– 0,2

0,5

1,1

neuv.

PS list. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,7

neuv.

Strukturální saldo (6)

(v % HDP)

PS list. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

KOM list. 2007

1,1

– 0,2

0,5

0,7

neuv.

PS list. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,4

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

47,9

46,8

45

43

41,2

KOM list. 2007

47,9

46,8

44,8

41,7

neuv.

PS list. 2006

50,2

47,9

46,3

44,2

neuv.

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 21.

(4)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(5)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % a 2,2 %.

(6)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle poslední aktualizace programu a podzimní prognózy útvarů Komise sníží v roce 2009 jednorázová a jiná dočasná opatření schodek o 0,3 % HDP.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/12

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému programu stability Německa, 2007–2011

(2008/C 49/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Německa na období 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Německa na období 2007 až 2011.

| (2) | Hospodářský růst v Německu byl v letech 2006 a 2007 podstatně silnější než v první polovině desetiletí. Dlouhodobě omezený růst mezd a strukturální reformy pomohly obnovit konkurenceschopnost a podpořily růst zaměstnanosti. Podstatné zlepšení situace na trhu práce podporuje perspektivu postupného oživení domácí poptávky a pomáhá vykompenzovat nižší očekávaný vliv čisté vnější poptávky na růst.
  Rychlost rozpočtové konsolidace je pozoruhodná. Saldo veřejných financí se ze schodku ve výši téměř 3,5 % HDP v roce 2005 přehouplo do malého přebytku v roce 2007. Také strukturální deficit mezi roky 2005 a 2007 poklesl o 2,5 procentního bodu HDP. Pro konsolidaci byla zásadní kontrola vládních výdajů. Ty poklesly z téměř 47 % HDP v roce 2005 na méně než 44 % v roce 2007. To je jednak výsledkem konsolidačních opatření přijatých od roku 2005, avšak také skutečnosti, že nečekávaně vysoké daňové příjmy nebyly utraceny, ale použity na snížení schodku. |
| --- | --- |

(2)

Hospodářský růst v Německu byl v letech 2006 a 2007 podstatně silnější než v první polovině desetiletí. Dlouhodobě omezený růst mezd a strukturální reformy pomohly obnovit konkurenceschopnost a podpořily růst zaměstnanosti. Podstatné zlepšení situace na trhu práce podporuje perspektivu postupného oživení domácí poptávky a pomáhá vykompenzovat nižší očekávaný vliv čisté vnější poptávky na růst.

Rychlost rozpočtové konsolidace je pozoruhodná. Saldo veřejných financí se ze schodku ve výši téměř 3,5 % HDP v roce 2005 přehouplo do malého přebytku v roce 2007. Také strukturální deficit mezi roky 2005 a 2007 poklesl o 2,5 procentního bodu HDP. Pro konsolidaci byla zásadní kontrola vládních výdajů. Ty poklesly z téměř 47 % HDP v roce 2005 na méně než 44 % v roce 2007. To je jednak výsledkem konsolidačních opatření přijatých od roku 2005, avšak také skutečnosti, že nečekávaně vysoké daňové příjmy nebyly utraceny, ale použity na snížení schodku.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP poklesne z 2,4 % v roce 2007 na 2 % v roce 2008 a během zbytku programového období dosáhne v průměru 1,5 %. Na základě v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že scénář vývoje hospodářského růstu je realistický do roku 2008 a opatrný pro období po tomto roce. Růst HDP pravděpodobně v letech 2009 až 2011 zůstane pod úrovní potenciálního růstu, zaměstnanost by však podle předpokladů měla průběžně růst. Růst mezd by podle prognóz měl zůstat mírný, a neměl by tedy vyvolávat inflační tlaky. Trend zvyšování cenové konkurenceschopnosti, který byl zaznamenán během posledního desetiletí, však pravděpodobně skončí. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP poklesne z 2,4 % v roce 2007 na 2 % v roce 2008 a během zbytku programového období dosáhne v průměru 1,5 %. Na základě v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že scénář vývoje hospodářského růstu je realistický do roku 2008 a opatrný pro období po tomto roce. Růst HDP pravděpodobně v letech 2009 až 2011 zůstane pod úrovní potenciálního růstu, zaměstnanost by však podle předpokladů měla průběžně růst. Růst mezd by podle prognóz měl zůstat mírný, a neměl by tedy vyvolávat inflační tlaky. Trend zvyšování cenové konkurenceschopnosti, který byl zaznamenán během posledního desetiletí, však pravděpodobně skončí.

| (4) | Pro rok 2007 předpokládá aktualizovaný program vyrovnaný rozpočet, což obecně odpovídá prognóze útvarů Komise z podzimu 2007, která předpokládala přebytek ve výši 0,1 % HDP, zatímco v předchozí aktualizaci programu stability byl jako cíl stanoven schodek ve výši 1,5 % HDP. Značné zlepšení rozpočtové situace oproti původním předpokladům bylo výsledkem změn ve srovnávací základně díky nižšímu schodku, než jaký se předpokládal pro rok 2006, a dále silnějších cyklických vlivů a restriktivnější orientace fiskální politiky. Plnění rozpočtu pro rok 2007 odpovídalo navrhovaným postupům, které byly obsaženy ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (3). Rada bere na vědomí, že jelikož byly neočekávané daňové příjmy plně využity ke snížení schodku, bylo plnění rozpočtu rovněž v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu roku 2007 schválila euroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Pro rok 2007 předpokládá aktualizovaný program vyrovnaný rozpočet, což obecně odpovídá prognóze útvarů Komise z podzimu 2007, která předpokládala přebytek ve výši 0,1 % HDP, zatímco v předchozí aktualizaci programu stability byl jako cíl stanoven schodek ve výši 1,5 % HDP. Značné zlepšení rozpočtové situace oproti původním předpokladům bylo výsledkem změn ve srovnávací základně díky nižšímu schodku, než jaký se předpokládal pro rok 2006, a dále silnějších cyklických vlivů a restriktivnější orientace fiskální politiky. Plnění rozpočtu pro rok 2007 odpovídalo navrhovaným postupům, které byly obsaženy ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (3). Rada bere na vědomí, že jelikož byly neočekávané daňové příjmy plně využity ke snížení schodku, bylo plnění rozpočtu rovněž v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu roku 2007 schválila euroskupina.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v rozpočtové konsolidaci a zlepšovat podmínky pro růst a zaměstnanost. Střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření), byl v roce 2007 obecně naplněn. Program předpokládá, že strukturální saldo vykáže v roce 2008 mírně horší výsledky, ovšem následně se opět zlepší a v roce 2010 znovu dosáhne střednědobého cíle a v roce 2011 dokonce strukturálního přebytku (při výpočtu pomocí společně dohodnuté metodiky). Předchozí program nepředpokládal dosažení střednědobého cíle v daném programovém období. Hospodářské podmínky jsou navíc podle všeho příznivé k tomu, aby se účty veřejných financí přesunuly do mírného přebytku. Zlepšení primárního salda kopíruje stejný scénář s tím, že do roku 2011 dosáhne přebytku ve výši 3,5 % HDP. Předpokládaná konsolidace se zaměřuje výhradně na stranu výdajů. Výdajová omezení jsou větší než pokles příjmů, ke kterému dojde zejména v důsledku reformy daně z příjmů právnických osob a snížení výše příspěvků na pojištění proti nezaměstnanosti v roce 2008. Podíl výdajů by měl do roku 2011 klesnout o 2,5 procentního bodu na 41,5 % HDP a předpokládá se, že toho bude dosaženo zejména omezením sociálních výdajů. Hrubý veřejný dluh podle odhadů za rok 2007 poklesne na 65 % HDP, stále se však drží nad 60 % referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Během programového období by se měl dále snížit o 7,5 procentních bodů. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v rozpočtové konsolidaci a zlepšovat podmínky pro růst a zaměstnanost. Střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření), byl v roce 2007 obecně naplněn. Program předpokládá, že strukturální saldo vykáže v roce 2008 mírně horší výsledky, ovšem následně se opět zlepší a v roce 2010 znovu dosáhne střednědobého cíle a v roce 2011 dokonce strukturálního přebytku (při výpočtu pomocí společně dohodnuté metodiky). Předchozí program nepředpokládal dosažení střednědobého cíle v daném programovém období. Hospodářské podmínky jsou navíc podle všeho příznivé k tomu, aby se účty veřejných financí přesunuly do mírného přebytku. Zlepšení primárního salda kopíruje stejný scénář s tím, že do roku 2011 dosáhne přebytku ve výši 3,5 % HDP. Předpokládaná konsolidace se zaměřuje výhradně na stranu výdajů. Výdajová omezení jsou větší než pokles příjmů, ke kterému dojde zejména v důsledku reformy daně z příjmů právnických osob a snížení výše příspěvků na pojištění proti nezaměstnanosti v roce 2008. Podíl výdajů by měl do roku 2011 klesnout o 2,5 procentního bodu na 41,5 % HDP a předpokládá se, že toho bude dosaženo zejména omezením sociálních výdajů. Hrubý veřejný dluh podle odhadů za rok 2007 poklesne na 65 % HDP, stále se však drží nad 60 % referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Během programového období by se měl dále snížit o 7,5 procentních bodů.

| (6) | Rizika ovlivňující projekce vývoje rozpočtu se v programu jeví jako vyrovnaná. Perspektiva makroekonomického vývoje je realistická pro rok 2008 a opatrná pro období po tomto roce. Rovněž je vhodné zmínit, že během posledních dvou let byly výsledky rozpočtového hospodaření vždy lepší než původní cíle. Program zřejmě vychází z toho, že v důsledku reforem na trhu práce se bude strukturální situace zlepšovat během celého programového období. Jelikož nejsou plánovány žádné další reformy, předpokládaný výsledek rozpočtového hospodaření vyžaduje dlouhodobé úsilí o přísnou kontrolu výdajů. Rovněž se zdá, že rizika ohrožující vývoj míry zadlužení jsou vyvážená. |
| --- | --- |

(6)

Rizika ovlivňující projekce vývoje rozpočtu se v programu jeví jako vyrovnaná. Perspektiva makroekonomického vývoje je realistická pro rok 2008 a opatrná pro období po tomto roce. Rovněž je vhodné zmínit, že během posledních dvou let byly výsledky rozpočtového hospodaření vždy lepší než původní cíle. Program zřejmě vychází z toho, že v důsledku reforem na trhu práce se bude strukturální situace zlepšovat během celého programového období. Jelikož nejsou plánovány žádné další reformy, předpokládaný výsledek rozpočtového hospodaření vyžaduje dlouhodobé úsilí o přísnou kontrolu výdajů. Rovněž se zdá, že rizika ohrožující vývoj míry zadlužení jsou vyvážená.

| (7) | S ohledem na toto hodnocení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v tomto programu je postačující k dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak je programu uvedeno. Po celou dobu trvání programu bude při běžných makroekonomických výkyvech pravděpodobně zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP. Plánované fiskální uvolnění o zhruba 0,5 % HDP bude znamenat odchylku od střednědobého cíle až v roce 2008. Orientace fiskální politiky popsaná v tomto programu tak možná nebude zcela v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Rada konstatuje, že rozpočtové plány pro rok 2008 zůstávají v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila euroskupina. Vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, se zdá, že míra zadlužení se během programového období dostatečným tempem snižuje směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto hodnocení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v tomto programu je postačující k dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak je programu uvedeno. Po celou dobu trvání programu bude při běžných makroekonomických výkyvech pravděpodobně zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP. Plánované fiskální uvolnění o zhruba 0,5 % HDP bude znamenat odchylku od střednědobého cíle až v roce 2008. Orientace fiskální politiky popsaná v tomto programu tak možná nebude zcela v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Rada konstatuje, že rozpočtové plány pro rok 2008 zůstávají v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila euroskupina. Vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, se zdá, že míra zadlužení se během programového období dostatečným tempem snižuje směrem k referenční hodnotě.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Německo je vystaveno střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet se blíží průměru EU s tím, že v důsledku již uzákoněných důchodových reforem vykazují výdaje na důchody poněkud pomalejší růst než v mnoha jiných zemích. V důsledku nedávné reformy důchodového systému (2007) postupně poroste zákonný věk odchodu do důchodu až na 67 let od roku 2012, což by mělo dále zpomalit očekávané zvyšování výdajů související se stárnutím populace. Rozpočtová situace v roce 2007, tak jak je naznačena v programu, je lepší než výchozí pozice z předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet. Není však dostačující k tomu, aby plně pokryla rizika ohrožující stranu výdajů. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí by přispělo, kdyby se ve střednědobém horizontu podařilo udržet vysoké primární přebytky a kdyby se míra zadlužení snížila pod referenční úroveň stanovenou ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Německo je vystaveno střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet se blíží průměru EU s tím, že v důsledku již uzákoněných důchodových reforem vykazují výdaje na důchody poněkud pomalejší růst než v mnoha jiných zemích. V důsledku nedávné reformy důchodového systému (2007) postupně poroste zákonný věk odchodu do důchodu až na 67 let od roku 2012, což by mělo dále zpomalit očekávané zvyšování výdajů související se stárnutím populace. Rozpočtová situace v roce 2007, tak jak je naznačena v programu, je lepší než výchozí pozice z předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet. Není však dostačující k tomu, aby plně pokryla rizika ohrožující stranu výdajů. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí by přispělo, kdyby se ve střednědobém horizontu podařilo udržet vysoké primární přebytky a kdyby se míra zadlužení snížila pod referenční úroveň stanovenou ve Smlouvě.

| (9) | Ačkoliv program stability přesně nepopisuje přímý dopad, jaký bude na rozpočet mít zpráva o provádění národního programu reforem vydaná na podzim 2007, rozpočtové strategie popsané v obou dokumentech jsou podle všeho konzistentní. Hlavní opatření s přímým vlivem na rozpočet předložená ve zprávě o provádění národního programu reforem jsou uvedena i v programu stability – například reforma daně z příjmů právnických osob, zvýšení zákonného věku pro odchod do důchodu, snížení příspěvků na sociální zabezpečení, zařízení pro péči o děti a druhá etapa reformy spolkového systému s přehodnocením fiskálních vztahů mezi jednotlivými úrovněmi státní správy tak, aby se zajistila rozpočtová disciplína. |
| --- | --- |

(9)

Ačkoliv program stability přesně nepopisuje přímý dopad, jaký bude na rozpočet mít zpráva o provádění národního programu reforem vydaná na podzim 2007, rozpočtové strategie popsané v obou dokumentech jsou podle všeho konzistentní. Hlavní opatření s přímým vlivem na rozpočet předložená ve zprávě o provádění národního programu reforem jsou uvedena i v programu stability – například reforma daně z příjmů právnických osob, zvýšení zákonného věku pro odchod do důchodu, snížení příspěvků na sociální zabezpečení, zařízení pro péči o děti a druhá etapa reformy spolkového systému s přehodnocením fiskálních vztahů mezi jednotlivými úrovněmi státní správy tak, aby se zajistila rozpočtová disciplína.

| (10) | Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Německo, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Německo, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (4).

Celkově lze konstatovat, že Německo využilo pokračujícího silného růstu a použilo neočekávané příjmy na snížení schodku, čímž obecně dosáhlo střednědobého cíle již v roce 2007, tedy podstatně dříve, než se předpokládalo v předchozím programu, což je chvályhodný výsledek. V roce 2008 by však veřejné finance mohly vykázat strukturální schodek. Pro následující období rozpočtová strategie předpokládá postupný návrat ke střednědobému cíli, a to díky dlouhodobé zdrženlivosti na straně výdajů. Rizika ohrožující projekce vývoje rozpočtu jsou neutrální; základní makroekonomický scénář je pro období po roce 2008 opatrný, předpokládaný výsledek rozpočtového hospodaření nicméně vyžaduje dlouhodobé úsilí o přísnou kontrolu výdajů. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, čelí Německo střednímu riziku.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Německo vyzývá, aby:

| i) | udrželo příznivé výsledky, kterých dosáhlo v roce 2007, pomocí přísné kontroly výdajů v souladu s cíli programu stability a také tím, že využije veškeré mimořádné příjmy na snížení dluhu, |
| --- | --- |

i)

udrželo příznivé výsledky, kterých dosáhlo v roce 2007, pomocí přísné kontroly výdajů v souladu s cíli programu stability a také tím, že využije veškeré mimořádné příjmy na snížení dluhu,

| ii) | zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že bude i nadále provádět přijaté hospodářské reformy posilující růst a zaměstnanost a že podpoří dosaženou úroveň fiskální konsolidace tím, že posílí rozpočtové orgány, zejména při probíhajícím přehodnocení spolkových fiskálních vztahů. |
| --- | --- |

ii)

zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že bude i nadále provádět přijaté hospodářské reformy posilující růst a zaměstnanost a že podpoří dosaženou úroveň fiskální konsolidace tím, že posílí rozpočtové orgány, zejména při probíhajícím přehodnocení spolkových fiskálních vztahů.

Rada rovněž konstatuje, že tato opatření by byla v souladu s hlavními směry fiskální politiky stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2007 | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM list. 2007 | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2007 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2007 | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| KOM list. 2007 (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM list. 2007 | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| KOM list. 2007 | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| KOM list. 2007 | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| KOM list. 2007 | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| KOM list. 2007 | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| KOM list. 2007 | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2006 | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2007

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

KOM list. 2007

2,9

2,5

2,1

2,2

neuv.

neuv.

PS list. 2006

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2007

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM list. 2007

1,8

2,2

2

1,8

neuv.

neuv.

PS list. 2006

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2007

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

KOM list. 2007 (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

neuv.

neuv.

PS list. 2006

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS pros. 2007

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

KOM list. 2007

5,2

5,8

5,8

6,1

neuv.

neuv.

PS list. 2006

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

KOM list. 2007

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

neuv.

neuv.

PS list. 2006

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros. 2007

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

KOM list. 2007

1,2

2,8

2,6

2,8

neuv.

neuv.

PS list. 2006

0,5

1

1

1,5

2

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

KOM list. 2007

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

neuv.

neuv.

PS list. 2006

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

KOM list. 2007

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

neuv.

neuv.

PS list. 2006

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS pros. 2007

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

KOM list. 2007

67,5

64,7

62,6

60,3

neuv.

neuv.

PS list. 2006

68

67

66,5

65,5

64,5

neuv.

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 5.

(4)  Zejména údaje o inflaci měřené pomocí harmonizovaného indexu spotřebitelských cen a o sociálních transferech nejsou v programu poskytnuty a rovněž nejsou jasně popsány všechny základní předpoklady, z nichž vychází scénář makroekonomického vývoje.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 1,2 %, 1,6 % a 1,8 % a 1,9 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření navyšují podle posledního programu schodek o 0,1 % HDP v letech 2008 a 2009. Na základě údajů z podzimní prognózy útvarů Komise představuje vliv těchto opatření v letech 2007 a 2009 také navýšení schodku o 0,1 % HDP.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/16

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2007–2010

(2008/C 49/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Švédska na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Švédska na období 2007–2010.

| (2) | Švédské hospodářství v posledních letech vykazuje dobré výsledky. V roce 2007 vstoupila ekonomika do zralejší fáze, která se projevuje silnou domácí poptávkou podpořenou silnými investicemi a růstem soukromé spotřeby. S ohledem na tyto souvislosti jsou silné také švédské veřejné finance vykazující trvalý a značný přebytek.
  Zdravé veřejné finance podporuje také makroekonomický rámec orientovaný na stabilitu, zdravý hospodářský růst a národní rozpočtový rámec založený na pravidlech. I když se má podle prognózy hospodářská aktivita v následujících letech postupně zpomalit, očekává se, že hospodářské základy a fiskální situace zůstanou příznivé. V této souvislosti je důležité, aby manévrovací prostor poskytovaný silnými veřejnými financemi nebyl použit k trvalému navyšování výdajů na veřejnou spotřebu. Zejména pokud by místní samosprávy v příznivých obdobích zvyšovaly výdaje, mohlo by to vést k trvalému navýšení výdajů na veřejnou spotřebu v budoucnu, což by mohlo narušit plány na mírné snížení poměru výdajů k HDP v průběhu času a strategii vlády snížit daně za účelem posílení pracovních pobídek. |
| --- | --- |

(2)

Švédské hospodářství v posledních letech vykazuje dobré výsledky. V roce 2007 vstoupila ekonomika do zralejší fáze, která se projevuje silnou domácí poptávkou podpořenou silnými investicemi a růstem soukromé spotřeby. S ohledem na tyto souvislosti jsou silné také švédské veřejné finance vykazující trvalý a značný přebytek.

Zdravé veřejné finance podporuje také makroekonomický rámec orientovaný na stabilitu, zdravý hospodářský růst a národní rozpočtový rámec založený na pravidlech. I když se má podle prognózy hospodářská aktivita v následujících letech postupně zpomalit, očekává se, že hospodářské základy a fiskální situace zůstanou příznivé. V této souvislosti je důležité, aby manévrovací prostor poskytovaný silnými veřejnými financemi nebyl použit k trvalému navyšování výdajů na veřejnou spotřebu. Zejména pokud by místní samosprávy v příznivých obdobích zvyšovaly výdaje, mohlo by to vést k trvalému navýšení výdajů na veřejnou spotřebu v budoucnu, což by mohlo narušit plány na mírné snížení poměru výdajů k HDP v průběhu času a strategii vlády snížit daně za účelem posílení pracovních pobídek.

| (3) | Program obsahuje tři různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové výhledy: „základní“ scénář, scénář „nízkého růstu“ a scénář „vysokého růstu“. „Základní“ scénář se pro posuzování rozpočtových výhledů považuje za referenční, přestože se vzhledem k momentálně dostupným informacím (2) zdá být založen na mírně optimistických předpokladech růstu. Předpokládá, že se růst reálného HDP zpomalí z 3,2 % v roce 2007 na průměrnou hodnotu 2,6 % po zbývající období programu. Výhledy programu, pokud jde o inflaci, s předpokládaným zvýšením nad 2 % cíl banky Riksbank, se také jeví jako realistické. Vyšší růst mezd ve spojení s nižším růstem produktivity by měl podle předpokladů oproti předchozím letům zvýšit jednotkové náklady práce, což přispěje k vyšším inflačním tlakům. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje tři různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové výhledy: „základní“ scénář, scénář „nízkého růstu“ a scénář „vysokého růstu“. „Základní“ scénář se pro posuzování rozpočtových výhledů považuje za referenční, přestože se vzhledem k momentálně dostupným informacím (2) zdá být založen na mírně optimistických předpokladech růstu. Předpokládá, že se růst reálného HDP zpomalí z 3,2 % v roce 2007 na průměrnou hodnotu 2,6 % po zbývající období programu. Výhledy programu, pokud jde o inflaci, s předpokládaným zvýšením nad 2 % cíl banky Riksbank, se také jeví jako realistické. Vyšší růst mezd ve spojení s nižším růstem produktivity by měl podle předpokladů oproti předchozím letům zvýšit jednotkové náklady práce, což přispěje k vyšším inflačním tlakům.

| (4) | Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2007 na úrovni 3,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu činil 1,2 % HDP. Tento výsledek, který je lepší než původní cíl, je dán zejména výchozí pozicí (odrážející vyšší výsledek v roce 2006, než byl předpokládán v předchozím programu) a oproti předpokladům silnějším trhem práce v roce 2007, což se projevilo příznivějším dopadem na příjmy a v menší míře i na výdaje, než se předpokládalo.
  V souladu s implicitní politickou výzvou uvedenou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu (3) se za rok 2007 očekává značné zlepšení strukturálního salda ukazující na proticyklickou fiskální politiku v roce 2007. |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2007 na úrovni 3,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu činil 1,2 % HDP. Tento výsledek, který je lepší než původní cíl, je dán zejména výchozí pozicí (odrážející vyšší výsledek v roce 2006, než byl předpokládán v předchozím programu) a oproti předpokladům silnějším trhem práce v roce 2007, což se projevilo příznivějším dopadem na příjmy a v menší míře i na výdaje, než se předpokládalo.

V souladu s implicitní politickou výzvou uvedenou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu (3) se za rok 2007 očekává značné zlepšení strukturálního salda ukazující na proticyklickou fiskální politiku v roce 2007.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie stanovené v programu je dosáhnout průměrného nominálního přebytku rozpočtu ve výši 1 % HDP v průběhu celého cyklu s podporou víceletých výdajových stropů pro centrální vládu a s požadavkem vyrovnaného rozpočtu pro místní samosprávy. Tento cíl rozpočtového přebytku odpovídá střednědobému rozpočtovému cíli Švédska pro strukturální přebytek ve výši 1 % HDP (tj. výše cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření), který by měl být podle předpokladů se značnou rezervou dodržen po celé programové období. Střednědobý cíl byl snížen z hodnoty 2 % stanovené v předchozí aktualizaci v reakci na provádění rozhodnutí Eurostatu z března roku 2004 o evidenci penzijních fondů druhého pilíře mimo vládní sektor od dubna roku 2007 (4). Tato revize je čistě technická a nový cíl potvrzuje stejnou úroveň fiskální ambice. Očekává se, že přebytek veřejných financí v roce 2008 mírně poklesne z hodnoty 3,0 % HDP v roce 2007 na hodnotu 2,8 %. Poté se předpokládá postupný růst salda na 3,6 % v roce 2010. Oslabování v roce 2008 odráží významné daňové škrty pro zaměstnance s nízkými a středně vysokými příjmy prostřednictvím zvýšení zaměstnaneckých slev na dani, které jsou jen částečně financovány jinými opatřeními na zvýšení příjmů a snížení výdajů. Prognózy pro zbývající část programového období vycházejí z předpokladu nezměněné politiky, podle kterého budou poměry příjmů i výdajů vykazovat postupně klesající tendenci. S ohledem na výsledky let 2006 a 2007, které předčily očekávání, jsou tyto prognózy přebytku ve vztahu ke značně podobným makroekonomickým souvislostem mnohem vyšší než v předchozí aktualizaci. Primární saldo a strukturální saldo vykazují trend značně podobný celkovému saldu. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie stanovené v programu je dosáhnout průměrného nominálního přebytku rozpočtu ve výši 1 % HDP v průběhu celého cyklu s podporou víceletých výdajových stropů pro centrální vládu a s požadavkem vyrovnaného rozpočtu pro místní samosprávy. Tento cíl rozpočtového přebytku odpovídá střednědobému rozpočtovému cíli Švédska pro strukturální přebytek ve výši 1 % HDP (tj. výše cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření), který by měl být podle předpokladů se značnou rezervou dodržen po celé programové období. Střednědobý cíl byl snížen z hodnoty 2 % stanovené v předchozí aktualizaci v reakci na provádění rozhodnutí Eurostatu z března roku 2004 o evidenci penzijních fondů druhého pilíře mimo vládní sektor od dubna roku 2007 (4). Tato revize je čistě technická a nový cíl potvrzuje stejnou úroveň fiskální ambice. Očekává se, že přebytek veřejných financí v roce 2008 mírně poklesne z hodnoty 3,0 % HDP v roce 2007 na hodnotu 2,8 %. Poté se předpokládá postupný růst salda na 3,6 % v roce 2010. Oslabování v roce 2008 odráží významné daňové škrty pro zaměstnance s nízkými a středně vysokými příjmy prostřednictvím zvýšení zaměstnaneckých slev na dani, které jsou jen částečně financovány jinými opatřeními na zvýšení příjmů a snížení výdajů. Prognózy pro zbývající část programového období vycházejí z předpokladu nezměněné politiky, podle kterého budou poměry příjmů i výdajů vykazovat postupně klesající tendenci. S ohledem na výsledky let 2006 a 2007, které předčily očekávání, jsou tyto prognózy přebytku ve vztahu ke značně podobným makroekonomickým souvislostem mnohem vyšší než v předchozí aktualizaci. Primární saldo a strukturální saldo vykazují trend značně podobný celkovému saldu.

| (6) | Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou v zásadě vyrovnaná. Zatímco program předpokládá postupné zpomalování růstu HDP během programového období (5), struktura růstu zůstává z hlediska veřejných financí příznivá, zejména s ohledem na silný růst soukromé spotřeby. Rozpočtové prognózy navíc podporují i dobré výsledky v minulosti, částečně díky již výše zmíněným výdajovým stropům, přičemž prognózy daňových příjmů se jeví jako reálné. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou v zásadě vyrovnaná. Zatímco program předpokládá postupné zpomalování růstu HDP během programového období (5), struktura růstu zůstává z hlediska veřejných financí příznivá, zejména s ohledem na silný růst soukromé spotřeby. Rozpočtové prognózy navíc podporují i dobré výsledky v minulosti, částečně díky již výše zmíněným výdajovým stropům, přičemž prognózy daňových příjmů se jeví jako reálné.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová politika uvedená v programu je dostatečná ke splnění střednědobého cíle s dostatečnou rezervou po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Poněkud zhoršená rozpočtová pozice v roce 2008 je spojena s probíhajícími strukturálními reformami zaměřenými na podporu vyšší účasti na trhu práce prostřednictvím snížení daňového zatížení, které zvyšuje růstový potenciál hospodářství. Z nejnovějších informací naznačujících nižší růstové výhledy vyplývá, že riziko procyklické fiskální politiky v roce 2008 je velmi omezené. Rozpočtové zhoršení v roce 2008 by navíc bylo dočasné a neočekává se, že by přesáhlo do následujících let. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová politika uvedená v programu je dostatečná ke splnění střednědobého cíle s dostatečnou rezervou po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Poněkud zhoršená rozpočtová pozice v roce 2008 je spojena s probíhajícími strukturálními reformami zaměřenými na podporu vyšší účasti na trhu práce prostřednictvím snížení daňového zatížení, které zvyšuje růstový potenciál hospodářství. Z nejnovějších informací naznačujících nižší růstové výhledy vyplývá, že riziko procyklické fiskální politiky v roce 2008 je velmi omezené. Rozpočtové zhoršení v roce 2008 by navíc bylo dočasné a neočekává se, že by přesáhlo do následujících let.

| (8) | Zdá se, že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je nižší, než je průměr EU. Plánované výdaje na důchody vyjádřené jako podíl na HDP by přitom měly zůstat dlouhodobě relativně stabilní, přičemž jsou ovlivněny výrazným dopadem reformy důchodového systému přijaté v roce 1998, jež snižuje výdaje. Stav rozpočtu v roce 2007, s vysokým primárním přebytkem jak program předpokládá, přispívá ke snížení hrubého zadlužení. Udržení zdravého stavu veřejných financí s pokračujícími přebytky, jak je v programu plánováno, by přispělo k omezení rizik, pokud jde o udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je nižší, než je průměr EU. Plánované výdaje na důchody vyjádřené jako podíl na HDP by přitom měly zůstat dlouhodobě relativně stabilní, přičemž jsou ovlivněny výrazným dopadem reformy důchodového systému přijaté v roce 1998, jež snižuje výdaje. Stav rozpočtu v roce 2007, s vysokým primárním přebytkem jak program předpokládá, přispívá ke snížení hrubého zadlužení. Udržení zdravého stavu veřejných financí s pokračujícími přebytky, jak je v programu plánováno, by přispělo k omezení rizik, pokud jde o udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Konvergenční program je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V obou jsou obsažena zejména fiskální opatření pro posílení motivace k práci a zvýšení nabídky práce. Vzhledem k zaměření na opatření s přímým dopadem na rozpočet budou v roce 2008 dále sníženy daně z příjmu a bude provedena reforma systému podpory v nezaměstnanosti a systému nemocenského pojištění za účelem lepší integrace osob, které v současnosti stojí mimo trh práce. Aktualizovaný konvergenční program rovněž kvalitativně popisuje celkový dopad národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, zejména pokud jde o dopad zvýšení nabídky práce na celkovou situaci veřejných financí a růstový potenciál hospodářství. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenční program je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V obou jsou obsažena zejména fiskální opatření pro posílení motivace k práci a zvýšení nabídky práce. Vzhledem k zaměření na opatření s přímým dopadem na rozpočet budou v roce 2008 dále sníženy daně z příjmu a bude provedena reforma systému podpory v nezaměstnanosti a systému nemocenského pojištění za účelem lepší integrace osob, které v současnosti stojí mimo trh práce. Aktualizovaný konvergenční program rovněž kvalitativně popisuje celkový dopad národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, zejména pokud jde o dopad zvýšení nabídky práce na celkovou situaci veřejných financí a růstový potenciál hospodářství.

| (10) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program všechny požadované údaje a většinu nepovinných údajů (6). |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program všechny požadované údaje a většinu nepovinných údajů (6).

Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý, s vysokým celkovým přebytkem veřejných financí, a že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku. I když může být růst HDP v roce 2008 oproti předpokladům nižší, riziko procyklické fiskální politiky by bylo velmi omezené. Oslabení strukturální rozpočtové pozice v roce 2008 je spojeno s probíhajícími strukturálními reformami zaměřenými na podporu vyšší účasti na trhu práce a tím na zvýšení růstového potenciálu a nepředpokládá se, že by přesáhlo do následujících let.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP listopad 2007 | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| KOM listopad 2007 | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | neuv. |
| Inflace podle HICP
  (%) | KP listopad 2007 | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| KOM listopad 2007 | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | neuv. |
| Mezera výstupu (7)

  (% potenciálního HDP) | KP listopad 2007 | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| KOM listopad 2007 (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| KOM listopad 2007 | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| KOM listopad 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| KOM listopad 2007 | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (7)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| KOM listopad 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | neuv. |
| Strukturální saldo (9)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| KOM listopad 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP listopad 2007 | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| KOM listopad 2007 | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | neuv. |
| KP prosinec 2006 | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP listopad 2007

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

KOM listopad 2007

4,2

3,4

3,1

2,4

neuv.

KP prosinec 2006

4

3,3

3,1

2,7

neuv.

Inflace podle HICP

(%)

KP listopad 2007

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

KOM listopad 2007

1,5

1,6

2

2

neuv.

KP prosinec 2006

1,9

2,2

1,5

1,9

neuv.

Mezera výstupu (7)

(% potenciálního HDP)

KP listopad 2007

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

KOM listopad 2007 (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

neuv.

KP prosinec 2006

0

0,3

0,3

0,3

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP listopad 2007

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

KOM listopad 2007

6,3

7

6,9

7,2

neuv.

KP prosinec 2006

6,1

7,5

7,4

7,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP listopad 2007

2,5

3

2,8

3,1

3,6

KOM listopad 2007

2,5

3

2,8

3

neuv.

KP prosinec 2006

1,8

1,2

1,5

2

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP listopad 2007

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

KOM listopad 2007

4,2

4,7

4,3

4,5

neuv.

KP prosinec 2006

3,5

3

3,1

3,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (7)

(v % HDP)

KP listopad 2007

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

KOM listopad 2007

2,1

2,7

2,3

2,8

neuv.

KP prosinec 2006

1,8

1

1,3

1,9

neuv.

Strukturální saldo (9)

(v % HDP)

KP listopad 2007

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

KOM listopad 2007

2,1

2,7

2,3

2,6

neuv.

KP prosinec 2006

1,8

1

1,3

1,9

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP listopad 2007

47

39,7

34,8

29,8

24,5

KOM listopad 2007

47

41,1

35,7

30,5

neuv.

KP prosinec 2006

47

42

37,9

33,5

neuv.

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zohledňuje zejména prognózu útvarů Komise z podzimu roku 2007 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise. Nedávné ukazatele však naznačují, že růst bude v roce 2008 poněkud nižší.

(3)  Úř. věst. C 72, 29.3.2007, s. 17.

(4)  Viz tiskové prohlášení Eurostatu 30/2004 ze dne 2. března 2004 a 117/2004 ze dne 23. září 2004.

(5)  Nejnovější údaje naznačují poněkud slabší růst, než se předpokládá v programu, zejména pak v roce 2008.

(6)  Konkrétně nebyly poskytnuty údaje o veřejných výdajích členěné podle funkcí, údaje o členění úprav stavových a tokových ukazatelů a údaje o potenciálních vlivech na růst HDP, což činí hodnocení objektivně obtížnější.

(7)  Mezera výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % a 2,7 %.

(9)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí 0,5 % HDP v roce 2006, 0,4 % v roce 2007 a 0,3 % v roce 2008, podle nejnovějšího programu všechna snižující rozpočet, a 0,2 % HDP v roce 2009 snižující rozpočet podle podzimní prognózy útvarů Komise. Útvary Komise při svém hodnocení nebraly v úvahu dopad uvedený v programu pro roky 2006 a 2007, protože je nepovažují za jednorázová nebo jiná dočasná opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/20

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2007 až 2011

(2008/C 49/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Maďarska, který zahrnuje období 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Maďarska, který zahrnuje období 2007 až 2011.

| (2) | Během několika posledních let Maďarsko v porovnání se svými sousedy zaostalo v procesu dohánění hospodářské úrovně vyspělých zemí. Tento vývoj byl spojen s rostoucí uvolněností v oblasti veřejných financí, která významnou měrou přispěla k výrazné vnitřní i vnější nerovnováze a k poměrně restriktivní měnové politice. Od poloviny roku 2006 přijala vláda komplexní opatření ke konsolidaci veřejných financí.
  Díky těmto opatřením se snížil rozpočtový schodek z nejvyšší hodnoty 9 % HDP v roce 2006 na zhruba 6 % (a podle nejnovějších odhadů i níže) v roce 2007 a rovněž vnější saldo začalo vykazovat zlepšení. Současně způsobily zvýšené nepřímé daně a drastický nárůst regulovaných cen dočasný tlak na zvýšení inflace, který by však měl od roku 2008 opět klesat. Pokračující konsolidace veřejných financí podporovaná lepším rozpočtovým řízením a posílením strukturálních reforem by měla tvořit základ návratu k solidnímu a vyváženému růstu. Mohlo by to také přispět k tomu, že bude ponecháno více prostoru měnové politice a sníží se rizikové prémie. |
| --- | --- |

(2)

Během několika posledních let Maďarsko v porovnání se svými sousedy zaostalo v procesu dohánění hospodářské úrovně vyspělých zemí. Tento vývoj byl spojen s rostoucí uvolněností v oblasti veřejných financí, která významnou měrou přispěla k výrazné vnitřní i vnější nerovnováze a k poměrně restriktivní měnové politice. Od poloviny roku 2006 přijala vláda komplexní opatření ke konsolidaci veřejných financí.

Díky těmto opatřením se snížil rozpočtový schodek z nejvyšší hodnoty 9 % HDP v roce 2006 na zhruba 6 % (a podle nejnovějších odhadů i níže) v roce 2007 a rovněž vnější saldo začalo vykazovat zlepšení. Současně způsobily zvýšené nepřímé daně a drastický nárůst regulovaných cen dočasný tlak na zvýšení inflace, který by však měl od roku 2008 opět klesat. Pokračující konsolidace veřejných financí podporovaná lepším rozpočtovým řízením a posílením strukturálních reforem by měla tvořit základ návratu k solidnímu a vyváženému růstu. Mohlo by to také přispět k tomu, že bude ponecháno více prostoru měnové politice a sníží se rizikové prémie.

| (3) | Základní makroekonomický scénář očekává, že se růst reálného HDP v letech 2007 a 2008 sníží pod svůj dlouhodobý průměr a od roku 2009 se vrátí na 4 %, nebo je i překročí. Ve světle informací, které jsou v současnosti k dispozici (2), se předpoklady růstu zdají věrohodné pro roky 2007 a 2008, ale poněkud nadsazené pro pozdější období. Zejména pro období od roku 2009 očekává program spíše rychlé oživení hospodářství a tedy i spíše příznivý vývoj domácí poptávky současně s pouze mírným poklesem příspěvku čistého vývozu. Předpokládaný robustní růst po roce 2008 závisí na mírně optimistických předpokladech růstu produktivity práce a na očekávaném zrychlení růstu soukromé spotřeby a oživení investic. Očekávané zlepšení vnějšího salda je pravděpodobné, pokud bude konsolidace veřejných financí pokračovat podle plánu. Přestože je předpokládaný pokles inflace ze 7,9 % v roce 2007 na zhruba 3 % v dalších letech obecně pravděpodobný, mohou nad očekávání vysoké mzdy a trvalý tlak cen zboží ohrozit inflační křivku obsaženou v programu, a v důsledku toho dále zpozdit nominální konvergenci. V těchto souvislostech hraje důležitou roli pokračující provádění strukturálních reforem. |
| --- | --- |

(3)

Základní makroekonomický scénář očekává, že se růst reálného HDP v letech 2007 a 2008 sníží pod svůj dlouhodobý průměr a od roku 2009 se vrátí na 4 %, nebo je i překročí. Ve světle informací, které jsou v současnosti k dispozici (2), se předpoklady růstu zdají věrohodné pro roky 2007 a 2008, ale poněkud nadsazené pro pozdější období. Zejména pro období od roku 2009 očekává program spíše rychlé oživení hospodářství a tedy i spíše příznivý vývoj domácí poptávky současně s pouze mírným poklesem příspěvku čistého vývozu. Předpokládaný robustní růst po roce 2008 závisí na mírně optimistických předpokladech růstu produktivity práce a na očekávaném zrychlení růstu soukromé spotřeby a oživení investic. Očekávané zlepšení vnějšího salda je pravděpodobné, pokud bude konsolidace veřejných financí pokračovat podle plánu. Přestože je předpokládaný pokles inflace ze 7,9 % v roce 2007 na zhruba 3 % v dalších letech obecně pravděpodobný, mohou nad očekávání vysoké mzdy a trvalý tlak cen zboží ohrozit inflační křivku obsaženou v programu, a v důsledku toho dále zpozdit nominální konvergenci. V těchto souvislostech hraje důležitou roli pokračující provádění strukturálních reforem.

| (4) | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 uvádí celkový schodek veřejných financí v roce 2007 ve výši 6,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 6,8 % HDP. Program očekává dokonce ještě nižší schodek ve výši 6,2 % HDP v roce 2007, což, jak se zdá ve světle nejnovějších informací o plnění rozpočtu, bude dokonce překonáno. Vláda oznámila v půlce ledna ještě nižší odhad schodku ve výši 5,7 % HDP. Skutečnost, že byl v roce 2007 cílový schodek překonán, je zejména důsledkem příznivého výchozího účinku z roku 2006 a rovněž příjmů, jež byly vyšší, než se očekávalo, plynoucích ze zvýšení daní a provádění souboru opatření, jež měla za cíl zabránit vyhýbání se daňovým povinnostem. Snížení schodku by mohlo být ještě větší, kdyby část takto získaného dodatečného prostoru nebyla využita k většímu růstu výdajů, než bylo plánováno. Celkově bylo provádění rozpočtu v roce 2007 obecně v souladu s doporučením důsledně plnit rozpočet na rok 2007 obsaženým ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3). |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 uvádí celkový schodek veřejných financí v roce 2007 ve výši 6,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 6,8 % HDP. Program očekává dokonce ještě nižší schodek ve výši 6,2 % HDP v roce 2007, což, jak se zdá ve světle nejnovějších informací o plnění rozpočtu, bude dokonce překonáno. Vláda oznámila v půlce ledna ještě nižší odhad schodku ve výši 5,7 % HDP. Skutečnost, že byl v roce 2007 cílový schodek překonán, je zejména důsledkem příznivého výchozího účinku z roku 2006 a rovněž příjmů, jež byly vyšší, než se očekávalo, plynoucích ze zvýšení daní a provádění souboru opatření, jež měla za cíl zabránit vyhýbání se daňovým povinnostem. Snížení schodku by mohlo být ještě větší, kdyby část takto získaného dodatečného prostoru nebyla využita k většímu růstu výdajů, než bylo plánováno. Celkově bylo provádění rozpočtu v roce 2007 obecně v souladu s doporučením důsledně plnit rozpočet na rok 2007 obsaženým ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3).

| (5) | Hlavním účelem aktualizace je napravit nadměrný schodek do roku 2009 (tj. snížit schodek z 6,2 % HDP v roce 2007 na 3,2 % HDP v roce 2009 (4)), a to v souladu s předchozí aktualizací a podle víceméně podobného makroekonomického scénáře, a dále jej snížit na 2,2 % HDP v roce 2011. Protože se očekává, že se úrokové výdaje po roce 2008 budou postupně snižovat, mělo by se primární saldo o něco méně zlepšit, a to ze schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2007 na přebytek 1,1 % HDP v roce 2011. Aktualizace potvrzuje rozpočtový střednědobý cíl strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP (tj. vyjádřeného v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných dočasných opatřeních), přičemž se nepředpokládá, že tohoto cíle bude dosaženo do konce programového období.
  Plánuje se, že se rozpočtová konsolidace provede snížením poměru výdajů k HDP o zhruba 6 procentních bodů v programovém období, poté, co tento poměr poklesl o 1,5 procentního bodu v roce 2007. To by více než vyrovnalo pokles poměru příjmů k HDP o zhruba 2 procentní body od roku 2008 (způsobený zejména snížením daňové zátěže, jež je důsledkem růstu HDP se slabou daňovou složkou). Po ukončení zmrazení výdajů v roce 2009 bude dosaženo snížení poměru výdajů k HDP postupným zaváděním strukturálních reforem v oblastech veřejné správy, vzdělávání, zdravotnictví a důchodového systému a rovněž dalším omezením cenových dotací. Očekává se, že hrubý státní dluh odhadovaný na zhruba 65 % HDP v roce 2007, což je nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, poklesne během programového období o 3,6 procentní body. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním účelem aktualizace je napravit nadměrný schodek do roku 2009 (tj. snížit schodek z 6,2 % HDP v roce 2007 na 3,2 % HDP v roce 2009 (4)), a to v souladu s předchozí aktualizací a podle víceméně podobného makroekonomického scénáře, a dále jej snížit na 2,2 % HDP v roce 2011. Protože se očekává, že se úrokové výdaje po roce 2008 budou postupně snižovat, mělo by se primární saldo o něco méně zlepšit, a to ze schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2007 na přebytek 1,1 % HDP v roce 2011. Aktualizace potvrzuje rozpočtový střednědobý cíl strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP (tj. vyjádřeného v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných dočasných opatřeních), přičemž se nepředpokládá, že tohoto cíle bude dosaženo do konce programového období.

Plánuje se, že se rozpočtová konsolidace provede snížením poměru výdajů k HDP o zhruba 6 procentních bodů v programovém období, poté, co tento poměr poklesl o 1,5 procentního bodu v roce 2007. To by více než vyrovnalo pokles poměru příjmů k HDP o zhruba 2 procentní body od roku 2008 (způsobený zejména snížením daňové zátěže, jež je důsledkem růstu HDP se slabou daňovou složkou). Po ukončení zmrazení výdajů v roce 2009 bude dosaženo snížení poměru výdajů k HDP postupným zaváděním strukturálních reforem v oblastech veřejné správy, vzdělávání, zdravotnictví a důchodového systému a rovněž dalším omezením cenových dotací. Očekává se, že hrubý státní dluh odhadovaný na zhruba 65 % HDP v roce 2007, což je nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, poklesne během programového období o 3,6 procentní body.

| (6) | Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná díky očekávaným výsledkům v roce 2007, které jsou lepší, než bylo stanoveno v programu, a protože by rozpočtové rezervy mohly vyrovnat případné odchylky na straně výdajů. Od roku 2009 by mohly být rozpočtové výsledky horší, než předpokládá program. Rizika vyplývající z makroekonomického výhledu, která ohrožují nápravu schodku, jsou v roce 2008 neutrální. Od roku 2009 existuje riziko nižšího než očekávaného růstu HDP, což by vedlo k vyššímu schodku. Objevují se jisté známky uvolnění, pokud jde o dohled nad dodržováním opatření na straně výdajů, neboť výdaje od poloviny roku 2007 doháněly příjmy, které byly vyšší, než se očekávalo, a nominální zmrazení platů ve veřejném sektoru (které by mělo skončit v roce 2009) nebude v roce 2008 dodrženo (jelikož platy ve veřejném sektoru byly zvýšeny, a to částečně díky vyšší než očekávané inflaci). Mohla by se objevit další rizika na straně výdajů, pokud plánovaná reorganizace silně zadlužené státní železniční společnosti nepovede ke snížení příslušných vládních výdajů (5). Další plány a navazující kroky pro strukturální reformy veřejné správy, zdravotnictví, důchodového systému, cenových dotací a vzdělávacího systému hrají zásadní roli v omezování výdajů. Musí však být zcela upřesněny a přijaty.
  Důležitý reformní návrh na zlepšení rozpočtového řízení, který byl Parlamentu předložen v listopadu 2007, by měl pomoci zvýšit věrohodnost rozpočtové strategie a omezit rozpočtová rizika. To však bude vyžadovat přijetí kvalifikovanou většinou a je třeba ještě vyzkoušet účinnost návrhu, pokud jde o zvrácení dosavadního trendu rozpočtových schodků. Přestože jsou rozpočtové výsledky za poslední období lepší, než se očekávalo, počínaje rokem 2009 existuje na základě minulých zkušeností a oproti původním záměrům riziko uvolňování rozpočtové politiky. Rizika ohrožující rozpočtové cíle stejně tak platí i pro míru zadlužení, a proto by její vývoj předpokládaný od roku 2009 mohl být rovněž méně příznivý, než je předvídáno v programu. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná díky očekávaným výsledkům v roce 2007, které jsou lepší, než bylo stanoveno v programu, a protože by rozpočtové rezervy mohly vyrovnat případné odchylky na straně výdajů. Od roku 2009 by mohly být rozpočtové výsledky horší, než předpokládá program. Rizika vyplývající z makroekonomického výhledu, která ohrožují nápravu schodku, jsou v roce 2008 neutrální. Od roku 2009 existuje riziko nižšího než očekávaného růstu HDP, což by vedlo k vyššímu schodku. Objevují se jisté známky uvolnění, pokud jde o dohled nad dodržováním opatření na straně výdajů, neboť výdaje od poloviny roku 2007 doháněly příjmy, které byly vyšší, než se očekávalo, a nominální zmrazení platů ve veřejném sektoru (které by mělo skončit v roce 2009) nebude v roce 2008 dodrženo (jelikož platy ve veřejném sektoru byly zvýšeny, a to částečně díky vyšší než očekávané inflaci). Mohla by se objevit další rizika na straně výdajů, pokud plánovaná reorganizace silně zadlužené státní železniční společnosti nepovede ke snížení příslušných vládních výdajů (5). Další plány a navazující kroky pro strukturální reformy veřejné správy, zdravotnictví, důchodového systému, cenových dotací a vzdělávacího systému hrají zásadní roli v omezování výdajů. Musí však být zcela upřesněny a přijaty.

Důležitý reformní návrh na zlepšení rozpočtového řízení, který byl Parlamentu předložen v listopadu 2007, by měl pomoci zvýšit věrohodnost rozpočtové strategie a omezit rozpočtová rizika. To však bude vyžadovat přijetí kvalifikovanou většinou a je třeba ještě vyzkoušet účinnost návrhu, pokud jde o zvrácení dosavadního trendu rozpočtových schodků. Přestože jsou rozpočtové výsledky za poslední období lepší, než se očekávalo, počínaje rokem 2009 existuje na základě minulých zkušeností a oproti původním záměrům riziko uvolňování rozpočtové politiky. Rizika ohrožující rozpočtové cíle stejně tak platí i pro míru zadlužení, a proto by její vývoj předpokládaný od roku 2009 mohl být rovněž méně příznivý, než je předvídáno v programu.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie, která je uvedena v programu, v podstatě směřuje k trvalé opravě nadměrného schodku do roku 2009, jak doporučila Rada, budou-li se rozpočtová opatření a strukturální reformy uvedené v programu provádět plně a účinně. I když rozpočtové plány na rok 2009 zahrnují na straně výdajů zabudované rezervy, cílová hodnota schodku ve výši 3,2 % HDP nezaručuje přiměřené nárazníkové pásmo proti nepředvídanému nepříznivému rozpočtovému vývoji. Neočekává se, že se po celou dobu trvání programu udrží dostatečně bezpečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. V letech následujících po opravě nadměrného schodku je tempo úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů vyplývajících z programu nepřiměřené a není dostatečně podporováno konkrétními opatřeními. Konečně vzhledem k výše uvedeným rizikům, pokud jde o prognózy výše dluhu, se míra zadlužení nemusí během programového období dostatečně snížit a přiblížit se referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie, která je uvedena v programu, v podstatě směřuje k trvalé opravě nadměrného schodku do roku 2009, jak doporučila Rada, budou-li se rozpočtová opatření a strukturální reformy uvedené v programu provádět plně a účinně. I když rozpočtové plány na rok 2009 zahrnují na straně výdajů zabudované rezervy, cílová hodnota schodku ve výši 3,2 % HDP nezaručuje přiměřené nárazníkové pásmo proti nepředvídanému nepříznivému rozpočtovému vývoji. Neočekává se, že se po celou dobu trvání programu udrží dostatečně bezpečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. V letech následujících po opravě nadměrného schodku je tempo úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů vyplývajících z programu nepřiměřené a není dostatečně podporováno konkrétními opatřeními. Konečně vzhledem k výše uvedeným rizikům, pokud jde o prognózy výše dluhu, se míra zadlužení nemusí během programového období dostatečně snížit a přiblížit se referenční hodnotě.

| (8) | Přestože nejnovější reformy v letech 2006 a 2007 napomohly k omezení růstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, zdá se, že udržitelnost veřejných financí v Maďarsku je vystavena vysokému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet na straně hrubých veřejných výdajů je nad průměrem EU. Naplnění očekávaných rozpočtových úspor z plánovaného zavedení přímého zdanění důchodů od roku 2013 bude záviset na provedení tohoto zdanění.
  Ještě důležitější je skutečnost, že ačkoliv se stav rozpočtu v roce 2007, jak je odhadnut v programu, v porovnání s rokem 2006 podstatně zlepšil, stále představuje riziko pro udržitelné veřejné finance, a to i když se nezohlední dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Stávající míra hrubého dluhu navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Další rozpočtová konsolidace, která je v programu plánována, by přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Přestože nejnovější reformy v letech 2006 a 2007 napomohly k omezení růstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, zdá se, že udržitelnost veřejných financí v Maďarsku je vystavena vysokému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet na straně hrubých veřejných výdajů je nad průměrem EU. Naplnění očekávaných rozpočtových úspor z plánovaného zavedení přímého zdanění důchodů od roku 2013 bude záviset na provedení tohoto zdanění.

Ještě důležitější je skutečnost, že ačkoliv se stav rozpočtu v roce 2007, jak je odhadnut v programu, v porovnání s rokem 2006 podstatně zlepšil, stále představuje riziko pro udržitelné veřejné finance, a to i když se nezohlední dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Stávající míra hrubého dluhu navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Další rozpočtová konsolidace, která je v programu plánována, by přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Konvergenční program se jeví být do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z měsíce října 2007. Oba programy se zaměřují na opatření s přímým dopadem na rozpočet a zahrnují již přijaté a plánované kroky ke zkvalitnění institucionálního systému celého veřejného sektoru, včetně racionalizace kapacit ve veřejné správě a ve zdravotnictví, a rovněž nejrůznější opatření za účelem omezení předčasných odchodů do důchodu. Nová aktualizace poskytuje informace o přímých dopadech plánů strukturální reformy na rozpočet a o nedávno přijatých opatřeních uvedených v prováděcí zprávě. Nicméně ne všechna zamýšlená opatření jsou vyčíslena v rozpočtových výhledech konvergenčního programu a kromě toho není jejich začlenění do programu ani úplné, ani systematické. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenční program se jeví být do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z měsíce října 2007. Oba programy se zaměřují na opatření s přímým dopadem na rozpočet a zahrnují již přijaté a plánované kroky ke zkvalitnění institucionálního systému celého veřejného sektoru, včetně racionalizace kapacit ve veřejné správě a ve zdravotnictví, a rovněž nejrůznější opatření za účelem omezení předčasných odchodů do důchodu. Nová aktualizace poskytuje informace o přímých dopadech plánů strukturální reformy na rozpočet a o nedávno přijatých opatřeních uvedených v prováděcí zprávě. Nicméně ne všechna zamýšlená opatření jsou vyčíslena v rozpočtových výhledech konvergenčního programu a kromě toho není jejich začlenění do programu ani úplné, ani systematické.

| (10) | Rozpočtová strategie v programu je obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky příslušného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech v oblasti rozpočtové politiky, které byly vydány v rámci Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie v programu je obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky příslušného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech v oblasti rozpočtové politiky, které byly vydány v rámci Lisabonské strategie.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (6). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (6).

Závěrem lze obecně konstatovat, že program plánuje pokračovat ve snižování vysokého schodku z minulých let pomocí nezbytné snahy o nápravu v prvních letech programového období a že se po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2009 předpokládá mírný pokrok směrem k plnění střednědobých cílů. Díky konsolidačním opatřením a strukturálním reformám se předpokládá, že Maďarsko výrazně vylepší cílovou hodnotu schodku pro rok 2007 ve výši 6,8 % HDP a dosáhne většího pokroku směrem ke konvergenci. V porovnání s předchozím programem se také do určité míry zlepší cílová hodnota pro rok 2008 (4 % HDP) a s ohledem na očekávaný lepší výsledek v roce 2007 by mělo být reálné a žádoucí překonat ji. Nicméně nižší cílové hodnoty schodku jsou spojeny s vyššími výdaji, než se původně plánovalo, s ohledem na lepší příjmy, než se očekávalo, s nimiž po roce 2008 není možné počítat. Kromě toho je od roku 2009 dosažení rozpočtových cílů vystaveno větším rizikům, které vyplývají zejména z možného překračování výdajů v případě, že plánované rozsáhlé reformy nebudou plně provedeny. Trvanlivost a životnost plánovaných úprav tedy závisí na posílení rozpočtového řízení a rovněž na dokončení strukturálních reforem, které mají zásadní význam nejen pro přilákání zahraničních přímých investic, ale i pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, která zůstává v případě Maďarska vážně ohrožena. Dosažení pokroku v těchto oblastech je také nezbytným předpokladem pro zrychlení procesu dohánění hospodářské úrovně vyspělých zemí a konečně pro dosažení trvalé konvergence.

S ohledem na výše uvedené posouzení, na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 10. října 2006 a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci se Maďarsko vyzývá, aby:

| i) | důsledně plnilo rozpočet na rok 2008 a přijalo přiměřená opatření, pomocí nichž do roku 2009 zajistí nápravu nadměrného schodku, jak je plánováno, případně i přijalo další opatření; použilo příjmy, které jsou lepší, než se očekávalo, na další snížení schodku, také vzhledem k nedostatečné rezervě v roce 2009 s ohledem na rizika, a tím také přispělo ke zrychlení snižování veřejného dluhu směrem k referenční hodnotě 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

důsledně plnilo rozpočet na rok 2008 a přijalo přiměřená opatření, pomocí nichž do roku 2009 zajistí nápravu nadměrného schodku, jak je plánováno, případně i přijalo další opatření; použilo příjmy, které jsou lepší, než se očekávalo, na další snížení schodku, také vzhledem k nedostatečné rezervě v roce 2009 s ohledem na rizika, a tím také přispělo ke zrychlení snižování veřejného dluhu směrem k referenční hodnotě 60 % HDP;

| ii) | zajistilo trvalé omezení výdajů tím, že bude pokračovat v posilování fiskálních předpisů a institucionálního rámce a přijme a rychle provede zbývající oznámená racionalizační opatření v oblastech veřejné správy, zdravotnictví a vzdělávacího systému; |
| --- | --- |

ii)

zajistilo trvalé omezení výdajů tím, že bude pokračovat v posilování fiskálních předpisů a institucionálního rámce a přijme a rychle provede zbývající oznámená racionalizační opatření v oblastech veřejné správy, zdravotnictví a vzdělávacího systému;

| iii) | s ohledem na míru zadlužení a zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že dosáhne rychlého pokroku v plnění střednědobých cílů a bude pokračovat v reformě důchodového systému, jak bylo oznámeno po krocích, které již Maďarsko učinilo v letech 2006 až 2007. |
| --- | --- |

iii)

s ohledem na míru zadlužení a zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že dosáhne rychlého pokroku v plnění střednědobých cílů a bude pokračovat v reformě důchodového systému, jak bylo oznámeno po krocích, které již Maďarsko učinilo v letech 2006 až 2007.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP listopad 2007 | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| KOM list. 2007 | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP listopad 2007 | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| KOM list. 2007 | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | neuv. |
| Mezera výstupu (7)

  (% potenciálního HDP) | KP listopad 2007 | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM list. 2007 (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| KOM list. 2007 | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| KOM list. 2007 | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| KOM list. 2007 | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (7)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM list. 2007 | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | neuv. |
| Strukturální saldo (9)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM list. 2007 | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| KOM list. 2007 | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

KP listopad 2007

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

KOM list. 2007

3,9

2,0

2,6

3,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP listopad 2007

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

KOM list. 2007

4,0

7,7

4,9

2,8

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

neuv.

Mezera výstupu (7)

(% potenciálního HDP)

KP listopad 2007

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

KOM list. 2007 (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

KOM list. 2007

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

KOM list. 2007

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

KOM list. 2007

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (7)

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

KOM list. 2007

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

neuv.

Strukturální saldo (9)

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

KOM list. 2007

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP listopad 2007

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

KOM list. 2007

65,6

66,1

66,3

65,9

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

neuv.

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení bere zejména v úvahu předpověď útvarů Komise z podzimu 2007 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007 provedené Komisí.

(3)  Úř. věst. C 71, 28.3.2007, s. 23.

(4)  Cílová hodnota schodku ve výši 3,2 % HDP v roce 2009 by i tak překročila referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Stejně jako v předchozích aktualizacích program předpokládá, že Rada a Komise při přijímání rozhodnutí o zrušení postupu při nadměrném schodku pro Maďarsko zohlední každoroční zatížení rozpočtu ve výši 20 % v důsledku reformy důchodového systému (v tomto roce dosáhne hodnoty 0,3 % HDP), a to v souladu s čl. 2 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1467/97, ve znění pozdějších předpisů, který stanoví, že pokud schodek veřejných financí „... podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží doporučované hodnotě“, měly by Rada a Komise přihlížet k čistým nákladům na reformu důchodového systému zahrnující plně fondově financovaný pilíř na základě rovnoměrného snižování po přechodné období pěti let, s ohledem na prováděcí ustanovení obsažená v kodexu chování).

(5)  Skutečně se jeví, že program nepředpokládá možné převzetí dluhu MÁV, železniční společnosti vlastněné státem (přes 1 % HDP), ani dodatečné kapitálové příspěvky společnosti MÁV. Stejná domněnka byla výslovně uvedena v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007. Kromě toho ani jeden z dokumentů nepočítá s příjmy v souvislosti s privatizací nákladové divize společnosti MÁV, ani s důsledky plánované privatizace, pokud jde o odvětvovou klasifikaci společnosti.

(6)  Zejména chybí údaje týkající se nominálního efektivního směnného kurzu.

(7)  Mezeru výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % a 3,0 %.

(9)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření (0,7 % HDP v roce 2006 a 1,1 % v roce 2007), obojí zvyšující schodek, a 0,1 % HDP v roce 2008 a 0,1 % HDP v roce 2009, obojí podle posledního programu snižující schodek, a 0,3 % HDP v roce 2006 a 0,9 % v roce 2007, obojí zvyšující schodek, a 0,1 % HDP v roce 2008 a 0,1 % HDP v roce 2009. Obojí na základě údajů podzimní prognózy útvarů Komise snižující schodek.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/25

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2007/08 až 2012/13

(2008/C 49/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje období od rozpočtového roku 2007/08 do rozpočtového roku 2012/13 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje období od rozpočtového roku 2007/08 do rozpočtového roku 2012/13 (2).

| (2) | Hospodářství Spojeného království vykazuje v posledních deseti letech silný a pozoruhodně stabilní růst, přičemž v roce 2007 rostlo tempem vyšším, než je potenciální růst, i za cenu vznikajících nerovnováh, včetně nízké míry úspor domácností a většího schodku zahraničního obchodu. Příznivé podmínky růstu však doprovázelo zhoršení schodku veřejných financí v současném rozpočtovém roce 2007/08. Poté, co byl v roce 2006/07 vykázán schodek veřejných financí ve výši 2,6 % HDP, předpokládá se v programu, že v roce 2007/08 dosáhne tento schodek hodnoty okolo 3 % HDP, a tudíž nebude existovat žádná rezerva proti překročení referenční hodnoty.
  Kromě toho existuje nebezpečí dalšího zhoršení hospodářských vyhlídek po otřesech na finančních trzích a po oslabení na trhu s bydlením ve druhé polovině roku 2007. Tyto skutečnosti naznačují brzké zpomalení hospodářského růstu, v delším horizontu by pak mohly vést k omezení růstu příjmů, a tudíž k větší potřebě omezit výdaje, má-li Spojené království dosáhnout zlepšení svého rozpočtového salda. Inflační tlaky by mohly být rovněž posíleny nedávným, relativně silným oslabením směnného kurzu. Zvláštní makroekonomická rizika se týkají výrazně prudšího poklesu aktivity na trhu s bydlením, což by mohlo oslabit růst soukromé spotřeby, a větší než očekávané zpomalení růstu i zaměstnanosti v oblasti finančních služeb. |
| --- | --- |

(2)

Hospodářství Spojeného království vykazuje v posledních deseti letech silný a pozoruhodně stabilní růst, přičemž v roce 2007 rostlo tempem vyšším, než je potenciální růst, i za cenu vznikajících nerovnováh, včetně nízké míry úspor domácností a většího schodku zahraničního obchodu. Příznivé podmínky růstu však doprovázelo zhoršení schodku veřejných financí v současném rozpočtovém roce 2007/08. Poté, co byl v roce 2006/07 vykázán schodek veřejných financí ve výši 2,6 % HDP, předpokládá se v programu, že v roce 2007/08 dosáhne tento schodek hodnoty okolo 3 % HDP, a tudíž nebude existovat žádná rezerva proti překročení referenční hodnoty.

Kromě toho existuje nebezpečí dalšího zhoršení hospodářských vyhlídek po otřesech na finančních trzích a po oslabení na trhu s bydlením ve druhé polovině roku 2007. Tyto skutečnosti naznačují brzké zpomalení hospodářského růstu, v delším horizontu by pak mohly vést k omezení růstu příjmů, a tudíž k větší potřebě omezit výdaje, má-li Spojené království dosáhnout zlepšení svého rozpočtového salda. Inflační tlaky by mohly být rovněž posíleny nedávným, relativně silným oslabením směnného kurzu. Zvláštní makroekonomická rizika se týkají výrazně prudšího poklesu aktivity na trhu s bydlením, což by mohlo oslabit růst soukromé spotřeby, a větší než očekávané zpomalení růstu i zaměstnanosti v oblasti finančních služeb.

| (3) | Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a náhradní scénář, který je založen na předpokladu růstu nižšího o čtvrtinu procentního bodu než hlavní scénář. Projekce týkající se veřejných financí vycházejí z náhradního scénáře, jenž byl koncipován jako obezřetnější varianta hlavního scénáře. Oba scénáře však v důsledku nedávných otřesů na finančních trzích předpokládají určité zpřísnění podmínek pro poskytování úvěrů. Pro účely posouzení aktualizovaného programu se za referenční scénář považuje scénář náhradní. Podle něj se očekává zpomalení hospodářského růstu z 3,0 % v roce 2007/08 na 2,0 % v roce 2008/09. V roce 2009/10 program počítá s opětovným zrychlením růstu, který dosáhne 2,75 %. Na základě v současnosti dostupných informací (3), včetně rostoucích vyhlídek na výrazný pokles na trhu s bydlením a přetrvávajících potíží na finančních trzích, se zdá, že tento scénář vychází z předpokladů růstu, jež se až do roku 2009/10 jeví jako optimistické a po tomto roce jako realistické. V programu obsažené projekce vývoje inflace v krátkodobém horizontu se rovněž zdají být spíše nižší, zejména vzhledem k předpokládaným cenám ropy v příštím roce. Bezprostřední vyhlídka na pokles hospodářské aktivity oproti potenciálu by však měla vést k následnému zmírnění inflace, což by mělo udržet cenovou stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a náhradní scénář, který je založen na předpokladu růstu nižšího o čtvrtinu procentního bodu než hlavní scénář. Projekce týkající se veřejných financí vycházejí z náhradního scénáře, jenž byl koncipován jako obezřetnější varianta hlavního scénáře. Oba scénáře však v důsledku nedávných otřesů na finančních trzích předpokládají určité zpřísnění podmínek pro poskytování úvěrů. Pro účely posouzení aktualizovaného programu se za referenční scénář považuje scénář náhradní. Podle něj se očekává zpomalení hospodářského růstu z 3,0 % v roce 2007/08 na 2,0 % v roce 2008/09. V roce 2009/10 program počítá s opětovným zrychlením růstu, který dosáhne 2,75 %. Na základě v současnosti dostupných informací (3), včetně rostoucích vyhlídek na výrazný pokles na trhu s bydlením a přetrvávajících potíží na finančních trzích, se zdá, že tento scénář vychází z předpokladů růstu, jež se až do roku 2009/10 jeví jako optimistické a po tomto roce jako realistické. V programu obsažené projekce vývoje inflace v krátkodobém horizontu se rovněž zdají být spíše nižší, zejména vzhledem k předpokládaným cenám ropy v příštím roce. Bezprostřední vyhlídka na pokles hospodářské aktivity oproti potenciálu by však měla vést k následnému zmírnění inflace, což by mělo udržet cenovou stabilitu.

| (4) | V roce 2007/08 se podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 schodek veřejných financí odhaduje na 3,0 % HDP, zatímco odhad obsažený v předchozí aktualizaci konvergenčního programu uváděl 2,3 % HDP. Strukturální saldo, definované jako cyklicky očištěné rozpočtové saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, bude o 0,5 % vyšší než v předchozím rozpočtovém roce. Zhoršení rozpočtové situace je způsobeno v první řadě příjmy z daní právnických osob, které byly oproti očekávání nižší; i když při srovnání s předchozím programem je třeba zmínit reklasifikaci národních účtů, která schodek zvyšuje asi o 0,25 % HDP ročně. Aktuálnější údaje, včetně údajů o příjmech ústředních vládních institucí během roku, naznačují existenci zřejmého rizika, že schodek bude v roce 2007/08 vyšší, a tudíž překročí referenční hodnotu. V této souvislosti není očekávané zhoršení stavu veřejných financí v souladu s doporučením provést rozpočtovou konsolidaci podle stanoviska Rady ze dne 27. února 2007, které se týkalo předchozí aktualizace konvergenčního programu (4). |
| --- | --- |

(4)

V roce 2007/08 se podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 schodek veřejných financí odhaduje na 3,0 % HDP, zatímco odhad obsažený v předchozí aktualizaci konvergenčního programu uváděl 2,3 % HDP. Strukturální saldo, definované jako cyklicky očištěné rozpočtové saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, bude o 0,5 % vyšší než v předchozím rozpočtovém roce. Zhoršení rozpočtové situace je způsobeno v první řadě příjmy z daní právnických osob, které byly oproti očekávání nižší; i když při srovnání s předchozím programem je třeba zmínit reklasifikaci národních účtů, která schodek zvyšuje asi o 0,25 % HDP ročně. Aktuálnější údaje, včetně údajů o příjmech ústředních vládních institucí během roku, naznačují existenci zřejmého rizika, že schodek bude v roce 2007/08 vyšší, a tudíž překročí referenční hodnotu. V této souvislosti není očekávané zhoršení stavu veřejných financí v souladu s doporučením provést rozpočtovou konsolidaci podle stanoviska Rady ze dne 27. února 2007, které se týkalo předchozí aktualizace konvergenčního programu (4).

| (5) | Aktualizovaný program neobsahuje kvantitativní vyjádření střednědobého cíle stavu rozpočtu. Projekce uvedené v programu vycházejí z neměnné politiky, přičemž se počítá s postupným snižováním schodku veřejných financí. Plánovaný podíl schodku na HDP je v roce 2008/09 jen mírně nižší než v roce předchozím. V průběhu téhož roku by mělo dojít ke zlepšení strukturálního schodku asi o 0,3 procentního bodu. Očekává se, že primární schodek vzroste, neboť poklesem úrokových plateb se nárůst primárních výdajů vyrovná jen zčásti. Následkem toho program předpokládá snížení schodku veřejných financí o 0,5 procentního bodu v roce 2009/10 a v průměru o 0,25 procentního bodu ročně během následujících tří rozpočtových let. Očekává se, že primární saldo se ze schodku ve výši 0,9 % HDP v roce 2008/09 zlepší a v roce 2010/11 dosáhne vyrovnaného stavu. Kromě toho se očekává, že v průběhu programového období přispěje zvýšení podílu příjmů na HDP k nápravě schodku přibližně ze tří pětin a snížení podílu výdajů přibližně ze dvou pětin. Zvyšování podílu příjmů je rozloženo rovnoměrně na celé programové období, při čemž se uplatní daňová progrese u daní z příjmu fyzických osob a v menší míře již ohlášená opatření na zvýšení příjmů.
  Pokud jde o výdaje, v komplexním hodnocení výdajů z roku 2007, které uvádí celkový objem výdajů, se mezi lety 2008/09 a 2010/11 předpokládá výrazné snížení růstu ročních průměrných výdajů oproti průměrným hodnotám za posledních deset let. Z hlediska cílů efektivnosti dosáhla ministerstva velkého pokroku v období SR04 (končícím v rozpočtovém roce 2007/8) a zveřejnila shrnutí navržených úspor pro období komplexního hodnocení výdajů. Přesto se v roce 2008/09 stále předpokládá rychlejší růst celkových výdajů než nominálního HDP, což přispěje ke zvýšení podílu schodku na HDP. Ve srovnání s předchozím programem, i když je to částečně způsobeno výše zmíněnou reklasifikací národních účtů, předpokládá aktualizovaný program zhoršení rozpočtového výhledu, a to zejména v prvních letech programového období. Poměr hrubého dluhu k HDP se udrží hluboko pod referenční hodnotou (60 % HDP), i když má podle projekcí až do roku 2010/11 stále vzrůstat. |
| --- | --- |

(5)

Aktualizovaný program neobsahuje kvantitativní vyjádření střednědobého cíle stavu rozpočtu. Projekce uvedené v programu vycházejí z neměnné politiky, přičemž se počítá s postupným snižováním schodku veřejných financí. Plánovaný podíl schodku na HDP je v roce 2008/09 jen mírně nižší než v roce předchozím. V průběhu téhož roku by mělo dojít ke zlepšení strukturálního schodku asi o 0,3 procentního bodu. Očekává se, že primární schodek vzroste, neboť poklesem úrokových plateb se nárůst primárních výdajů vyrovná jen zčásti. Následkem toho program předpokládá snížení schodku veřejných financí o 0,5 procentního bodu v roce 2009/10 a v průměru o 0,25 procentního bodu ročně během následujících tří rozpočtových let. Očekává se, že primární saldo se ze schodku ve výši 0,9 % HDP v roce 2008/09 zlepší a v roce 2010/11 dosáhne vyrovnaného stavu. Kromě toho se očekává, že v průběhu programového období přispěje zvýšení podílu příjmů na HDP k nápravě schodku přibližně ze tří pětin a snížení podílu výdajů přibližně ze dvou pětin. Zvyšování podílu příjmů je rozloženo rovnoměrně na celé programové období, při čemž se uplatní daňová progrese u daní z příjmu fyzických osob a v menší míře již ohlášená opatření na zvýšení příjmů.

Pokud jde o výdaje, v komplexním hodnocení výdajů z roku 2007, které uvádí celkový objem výdajů, se mezi lety 2008/09 a 2010/11 předpokládá výrazné snížení růstu ročních průměrných výdajů oproti průměrným hodnotám za posledních deset let. Z hlediska cílů efektivnosti dosáhla ministerstva velkého pokroku v období SR04 (končícím v rozpočtovém roce 2007/8) a zveřejnila shrnutí navržených úspor pro období komplexního hodnocení výdajů. Přesto se v roce 2008/09 stále předpokládá rychlejší růst celkových výdajů než nominálního HDP, což přispěje ke zvýšení podílu schodku na HDP. Ve srovnání s předchozím programem, i když je to částečně způsobeno výše zmíněnou reklasifikací národních účtů, předpokládá aktualizovaný program zhoršení rozpočtového výhledu, a to zejména v prvních letech programového období. Poměr hrubého dluhu k HDP se udrží hluboko pod referenční hodnotou (60 % HDP), i když má podle projekcí až do roku 2010/11 stále vzrůstat.

| (6) | Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než předpokládá program, zejména vlivem nižších daňových příjmů a možných závazků plynoucích z hlubšího a trvalejšího oslabení aktivity ve finančním sektoru. V důsledku delší doby, během níž se bude novým podmínkám přizpůsobovat trh s bydlením, by mohlo také dojít k poklesu výdajů, jež jsou významným zdrojem daňových příjmů, především spotřeba domácností. Překročení referenční hodnoty schodku v roce 2007/08 zapříčiněné příjmovou stranou rozpočtu by mohlo vést k vyšší hodnotě schodku i v roce 2008/09. Vzhledem k rizikům, která budou makroekonomickou výkonnost v roce 2008 provázet, se prognóza konvergenčního programu, podle níž se má hospodářství Spojeného království v roce 2009/10 rychle zotavit a dosáhnout úrovně potenciálního růstu, jeví jako optimistická, a představuje tudíž riziko, že schodek bude vyšší než odhadovaná hodnota. Kromě toho prudké zpomalení růstu výdajů, na které je kladen důraz v posledním komplexním hodnocení výdajů, je spojeno se záměrem podstatně zvýšit efektivitu při poskytování veřejných služeb. Pokud se tento záměr nenaplní, může v důsledku toho vzniknout tlak na vyšší výdaje, než jaké jsou stanoveny v komplexním hodnocení. Podle projekcí má v letech 2011/12 a 2012/13 (tedy v období následujícím po období, pro které bylo vypracováno komplexní hodnocení výdajů) pokračovat mírný nárůst výdajů, avšak tyto projekce už jsou nad rámec podrobných plánů výdajů sestavených ministerstvy pro roky předcházející. |
| --- | --- |

(6)

Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než předpokládá program, zejména vlivem nižších daňových příjmů a možných závazků plynoucích z hlubšího a trvalejšího oslabení aktivity ve finančním sektoru. V důsledku delší doby, během níž se bude novým podmínkám přizpůsobovat trh s bydlením, by mohlo také dojít k poklesu výdajů, jež jsou významným zdrojem daňových příjmů, především spotřeba domácností. Překročení referenční hodnoty schodku v roce 2007/08 zapříčiněné příjmovou stranou rozpočtu by mohlo vést k vyšší hodnotě schodku i v roce 2008/09. Vzhledem k rizikům, která budou makroekonomickou výkonnost v roce 2008 provázet, se prognóza konvergenčního programu, podle níž se má hospodářství Spojeného království v roce 2009/10 rychle zotavit a dosáhnout úrovně potenciálního růstu, jeví jako optimistická, a představuje tudíž riziko, že schodek bude vyšší než odhadovaná hodnota. Kromě toho prudké zpomalení růstu výdajů, na které je kladen důraz v posledním komplexním hodnocení výdajů, je spojeno se záměrem podstatně zvýšit efektivitu při poskytování veřejných služeb. Pokud se tento záměr nenaplní, může v důsledku toho vzniknout tlak na vyšší výdaje, než jaké jsou stanoveny v komplexním hodnocení. Podle projekcí má v letech 2011/12 a 2012/13 (tedy v období následujícím po období, pro které bylo vypracováno komplexní hodnocení výdajů) pokračovat mírný nárůst výdajů, avšak tyto projekce už jsou nad rámec podrobných plánů výdajů sestavených ministerstvy pro roky předcházející.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik nemusí být rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná, má-li být zajištěna omezená konsolidace, kterou program přepokládá. Hrozí zřejmé riziko, že schodek bude v krátkodobém horizontu vyšší, a tudíž dojde k překročení referenční hodnoty. Navíc není pravděpodobné, že se v rámci programového období podaří dosáhnout úrovně schodku, která by při běžných hospodářských výkyvech (jež jsou odhadovány ve výši 1,5 % HDP) poskytla dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Tempo fiskální konsolidace je třeba v programovém období posílit. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik nemusí být rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná, má-li být zajištěna omezená konsolidace, kterou program přepokládá. Hrozí zřejmé riziko, že schodek bude v krátkodobém horizontu vyšší, a tudíž dojde k překročení referenční hodnoty. Navíc není pravděpodobné, že se v rámci programového období podaří dosáhnout úrovně schodku, která by při běžných hospodářských výkyvech (jež jsou odhadovány ve výši 1,5 % HDP) poskytla dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Tempo fiskální konsolidace je třeba v programovém období posílit.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, jeví se rizika pro Spojené království jako středně závažná. Dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet v dlouhodobém horizontu se blíží průměru EU, přičemž výdaje na důchody vykazují poněkud omezenější růst, než je průměr v EU, částečně v důsledku skutečnosti, že se Spojené království opírá více o systémy soukromého důchodového pojištění, než je tomu v ostatních zemích EU. Reformy z roku 2007 zaměřené na řešení možné nedostatečnosti důchodového zabezpečení v budoucnosti budou pravděpodobně spojeny s mírně zvýšeným nárůstem výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva. Stav rozpočtu v roce 2007 podle odhadů uvedených v programu, který je výrazně horší, než byla výchozí situace předchozího programu, představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí dokonce i bez zahrnutí dlouhodobého dopadu, který má na rozpočet stárnutí obyvatelstva. Rizika spojená s udržitelností veřejných financí by se částečně snížila, kdyby se podařilo dosáhnout vysokých primárních přebytků. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, jeví se rizika pro Spojené království jako středně závažná. Dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet v dlouhodobém horizontu se blíží průměru EU, přičemž výdaje na důchody vykazují poněkud omezenější růst, než je průměr v EU, částečně v důsledku skutečnosti, že se Spojené království opírá více o systémy soukromého důchodového pojištění, než je tomu v ostatních zemích EU. Reformy z roku 2007 zaměřené na řešení možné nedostatečnosti důchodového zabezpečení v budoucnosti budou pravděpodobně spojeny s mírně zvýšeným nárůstem výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva. Stav rozpočtu v roce 2007 podle odhadů uvedených v programu, který je výrazně horší, než byla výchozí situace předchozího programu, představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí dokonce i bez zahrnutí dlouhodobého dopadu, který má na rozpočet stárnutí obyvatelstva. Rizika spojená s udržitelností veřejných financí by se částečně snížila, kdyby se podařilo dosáhnout vysokých primárních přebytků.

| (9) | Konvergenční program se zdá být v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem ze září roku 2007. Oba programy zahrnují komplexní hodnocení výdajů z roku 2007, včetně postupné realizace vládních záměrů týkajících se zvýšení efektivity, hospodárnosti a účelnosti v oblasti veřejných služeb. Rozpočtové výhledy uvedené v konvergenčním programu berou v úvahu přímé rozpočtové důsledky důležitých reformních prvků zdůrazněných ve zprávě o provádění národního programu reforem, včetně zvyšování hodnoty a pokrytí státních důchodů a nedávných iniciativ zaměřených na zvýšení nabídky bydlení, podporu výzkumu, vývoje a inovací a na zvyšování kvalifikace pracovních sil. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenční program se zdá být v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem ze září roku 2007. Oba programy zahrnují komplexní hodnocení výdajů z roku 2007, včetně postupné realizace vládních záměrů týkajících se zvýšení efektivity, hospodárnosti a účelnosti v oblasti veřejných služeb. Rozpočtové výhledy uvedené v konvergenčním programu berou v úvahu přímé rozpočtové důsledky důležitých reformních prvků zdůrazněných ve zprávě o provádění národního programu reforem, včetně zvyšování hodnoty a pokrytí státních důchodů a nedávných iniciativ zaměřených na zvýšení nabídky bydlení, podporu výzkumu, vývoje a inovací a na zvyšování kvalifikace pracovních sil.

| (10) | Rozpočtová strategie uvedená v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro oblast rozpočtové politiky jednotlivých států, jež byly vydány v kontextu Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie uvedená v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro oblast rozpočtové politiky jednotlivých států, jež byly vydány v kontextu Lisabonské strategie.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje daný program i nadále značné nedostatky v poskytování povinných i nepovinných údajů (5), přičemž k žádnému zlepšení na základě předchozích výzev Rady prokazatelně nedošlo. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje daný program i nadále značné nedostatky v poskytování povinných i nepovinných údajů (5), přičemž k žádnému zlepšení na základě předchozích výzev Rady prokazatelně nedošlo.

Celkovým závěrem je, že daný program potvrzuje výrazné zhoršení stavu rozpočtu Spojeného království, a ve spojení s makroekonomickým kontextem, jenž bude pravděpodobně oproti očekávání méně příznivý, vzniká zřejmé riziko, že schodek veřejných financí v brzké budoucnosti přesáhne referenční hodnotu 3 % HDP. I když program předpokládá od roku 2008/09 jisté zpřísnění fiskální politiky prostřednictvím progresivního zvyšování daňových příjmů a snižováním původně rychlého růstu běžných výdajů, dosažení předpokládané konsolidace je ohroženo. Rizika pramení v prvé řadě ze zhoršených makroekonomických vyhlídek a z toho, že je ohroženo dosažení cílů v oblasti výdajů. Plánované tempo konsolidace samo o sobě není dostatečně ambiciózní. Míra zadlužení zůstává výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP, mírně vzrůstá a klesat by měla začít až do roku 2010/11. Ve srovnání s předcházejícím programem se dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Spojeného království zhoršila, a to především v důsledku horší výchozí situace, i když riziko, jemuž je Spojené království vystaveno, zůstává na střední úrovni.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení Rada vyzývá Spojené království:

| i) | aby provedlo opatření, jež jsou nezbytná k tomu, aby schodek nepřekročil referenční hodnotu 3 % HDP; |
| --- | --- |

i)

aby provedlo opatření, jež jsou nezbytná k tomu, aby schodek nepřekročil referenční hodnotu 3 % HDP;

| ii) | aby v průběhu programového období urychlilo tempo zlepšování fiskální situace, a mohlo tak snáze čelit také zvýšeným rizikům v souvislosti s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. |
| --- | --- |

ii)

aby v průběhu programového období urychlilo tempo zlepšování fiskální situace, a mohlo tak snáze čelit také zvýšeným rizikům v souvislosti s dlouhodobou udržitelností veřejných financí.

Spojené království se opětovně vybízí, aby zlepšilo plnění požadavků na poskytování údajů, jež stanoví kodex chování.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP list. 2007 (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM list. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP list. 2007 (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM list. 2007 (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu (8)

  (% potenciálního HDP) | KP list. 2007 (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM list. 2007 (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | neuv. |
| Saldo veřejných financí (10)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| KOM list. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | neuv. |
| Primární saldo (10)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| KOM list. 2007 | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (8)
   (10)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM list. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | neuv. |
| Strukturální saldo (11)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM list. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh (12)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| KOM list. 2007 | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2007(KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

Reálný HDP

(změna v %)

KP list. 2007 (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

KOM list. 2007

3

3

2

2,5

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006 (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP list. 2007 (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

KOM list. 2007 (7)

2,3

2,4

2,2

2

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006 (6)

2,5

2

2

2

2

2

neuv.

Mezera výstupu (8)

(% potenciálního HDP)

KP list. 2007 (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM list. 2007 (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006 (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

neuv.

Saldo veřejných financí (10)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

KOM list. 2007

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

neuv.

Primární saldo (10)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

KOM list. 2007

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (8)
   (10)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM list. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

neuv.

Strukturální saldo (11)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM list. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

neuv.

Hrubý veřejný dluh (12)

(v % HDP)

KP list. 2007

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

KOM list. 2007

42,6

43,3

44,5

45,2

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

neuv.

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2007(KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Rozpočtový rok ve Spojeném království trvá od dubna do března.

(3)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(4)  Úř. věst. C 72, 29.3.2007, s. 20.

(5)  Nebyly poskytnuty zejména údaje o prognóze zaměstnanosti, nezaměstnanosti, mzdové inflace a podrobný rozpis příjmů a výdajů veřejných financí na základě harmonizovaného systému ESA 95.

(6)  Hospodářské odhady, z nichž vycházejí prognózy příslušných orgánů týkající se veřejných financí. Hospodářské odhady jsou založeny na scénáři, který předpokládá růst, jenž je o čtvrtinu procenta nižší než neutrální vládní scénář.

(7)  Na základě kalendářního roku. Údaje v sloupci pro rok 2006/07 se vztahují ke kalendářnímu roku 2006.

(8)  Mezery výstupu a cyklicky očištěného salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu ve výši 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % a 2,6 % v jednotlivých letech období 2006 až 2009.

(10)  Údaje uvedené v konvergenčním programu týkající se primárního salda upravené za použití hrubých, nikoli čistých úrokových plateb.

(11)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. V daném programovém období nejsou uvedena žádná jednorázová ani jiná dočasná opatření.

(12)  Údaje uvedené v konvergenčním programu jsou odvozeny za použití HDP bez úpravy o FISIM, což oproti prognóze útvarů Komise z podzimu 2007 zvyšuje míru zadlužení asi o 0,8 procentního bodu.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2007(KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/29

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému programu stability Itálie, 2007–2011

(2008/C 49/08)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Itálie na období 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Itálie na období 2007 až 2011.

| (2) | Růst reálného HDP byl v Itálii od devadesátých let pod průměrem eurozóny a potenciální růst podle odhadů klesl během posledních patnácti let z více než 2 % na začátku devadesátých let na zhruba 1,5 %. Na druhé straně v Itálii od přelomu století silně roste zaměstnanost a výrazně klesla míra nezaměstnanosti, což je také způsobeno vlivem reforem na trhu práce.
  Přesto musí Itálie ještě urazit dlouhou cestu, než dosáhne průměrné úrovně zaměstnanosti v EU. Zvláštní kombinace dynamického růstu zaměstnanosti a pomalého růstu HDP poukazuje na problémy s produktivitou. Přes nedávné zotavení hospodářství zůstávají střednědobé výhledy italského hospodářství vzhledem k zásadním strukturálním nedostatkům nepříznivé. Tyto nedostatky zahrnují zejména omezenou vnitrostátní hospodářskou soutěž na trzích služeb, která se začala řešit až v posledních letech. Strukturální nedostatky přispěly k nízkému růstu produktivity, trvalému poklesu vnější konkurenceschopnosti a donedávna i ke kladnému inflačnímu diferenciálu ve vztahu k průměru v eurozóně. Poměr veřejného dluhu k HDP nad 100 % a stále poměrně vysoký, i když klesající rozpočtový schodek, zvyšují hospodářskou nejistotu a vedou k vysokým nákladům na dluhovou službu, čímž se Itálie stává zranitelnější vůči zvyšování úrokových sazeb. Brání také produktivnějšímu využívání veřejných zdrojů a omezují schopnost fiskální politiky umožnit automatickým stabilizátorům, aby účinně působily. Aby se rychle snížila míra zadlužení a veřejné finance nasměrovaly k udržitelnosti, je zásadní další snížení strukturálního podílu primárních výdajů poté, co byl nedávno stabilizován, a zvýšení potencionálního růstu také v důsledku zlepšení kvality veřejných financí. |
| --- | --- |

(2)

Růst reálného HDP byl v Itálii od devadesátých let pod průměrem eurozóny a potenciální růst podle odhadů klesl během posledních patnácti let z více než 2 % na začátku devadesátých let na zhruba 1,5 %. Na druhé straně v Itálii od přelomu století silně roste zaměstnanost a výrazně klesla míra nezaměstnanosti, což je také způsobeno vlivem reforem na trhu práce.

Přesto musí Itálie ještě urazit dlouhou cestu, než dosáhne průměrné úrovně zaměstnanosti v EU. Zvláštní kombinace dynamického růstu zaměstnanosti a pomalého růstu HDP poukazuje na problémy s produktivitou. Přes nedávné zotavení hospodářství zůstávají střednědobé výhledy italského hospodářství vzhledem k zásadním strukturálním nedostatkům nepříznivé. Tyto nedostatky zahrnují zejména omezenou vnitrostátní hospodářskou soutěž na trzích služeb, která se začala řešit až v posledních letech. Strukturální nedostatky přispěly k nízkému růstu produktivity, trvalému poklesu vnější konkurenceschopnosti a donedávna i ke kladnému inflačnímu diferenciálu ve vztahu k průměru v eurozóně. Poměr veřejného dluhu k HDP nad 100 % a stále poměrně vysoký, i když klesající rozpočtový schodek, zvyšují hospodářskou nejistotu a vedou k vysokým nákladům na dluhovou službu, čímž se Itálie stává zranitelnější vůči zvyšování úrokových sazeb. Brání také produktivnějšímu využívání veřejných zdrojů a omezují schopnost fiskální politiky umožnit automatickým stabilizátorům, aby účinně působily. Aby se rychle snížila míra zadlužení a veřejné finance nasměrovaly k udržitelnosti, je zásadní další snížení strukturálního podílu primárních výdajů poté, co byl nedávno stabilizován, a zvýšení potencionálního růstu také v důsledku zlepšení kvality veřejných financí.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se postupně zpomalí z 1,9 % v roce 2007 na 1,5 % v roce 2008. Poté bude následovat mírné, avšak trvalé zrychlení během zbývající části programového období, přičemž se očekává, že v roce 2011 dosáhne růst 1,8 %. S ohledem na nedávný vývoj se předpoklady růstu pro rok 2008, které jsou obsaženy v programu, jeví spíše jako optimistické (2), neboť podle očekávání bude růst reálného HDP v roce 2008 zjevně nižší, než je stanoveno v programu, což může mít vliv na úroveň ekonomické aktivity i po roce 2008. Také projekce inflace uvedené v programu se zdají být pro rok 2008 spíše nízké, ale reálné pro pozdější období. Tyto výhledy, pokud jde o inflaci, a rovněž omezení růstu jednotkových pracovních nákladů, z něhož tyto výhledy vyplývají, by mohly přispět ke zmírnění poklesu konkurenceschopnosti italského hospodářství. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se postupně zpomalí z 1,9 % v roce 2007 na 1,5 % v roce 2008. Poté bude následovat mírné, avšak trvalé zrychlení během zbývající části programového období, přičemž se očekává, že v roce 2011 dosáhne růst 1,8 %. S ohledem na nedávný vývoj se předpoklady růstu pro rok 2008, které jsou obsaženy v programu, jeví spíše jako optimistické (2), neboť podle očekávání bude růst reálného HDP v roce 2008 zjevně nižší, než je stanoveno v programu, což může mít vliv na úroveň ekonomické aktivity i po roce 2008. Také projekce inflace uvedené v programu se zdají být pro rok 2008 spíše nízké, ale reálné pro pozdější období. Tyto výhledy, pokud jde o inflaci, a rovněž omezení růstu jednotkových pracovních nákladů, z něhož tyto výhledy vyplývají, by mohly přispět ke zmírnění poklesu konkurenceschopnosti italského hospodářství.

| (4) | V aktualizaci programu stability z roku 2007 je schodek veřejných financí pro rok 2007 odhadován na 2,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci představoval 2,8 % HDP. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 se očekával schodek 2,3 % HDP. Tyto nižší projekce schodku vycházely z růstu nominálního HDP, který byl v roce 2007 o 1,8 procentního bodu vyšší, než bylo stanoveno v programu z roku 2006 a z účinného provádění nápravných opatření v letech 2006 a 2007, což však bylo částečně vyrovnáno dodatečnými výdaji ve výši 0,9 % HDP (zejména sociální transfery a kapitálové výdaje), o kterých bylo rozhodnuto v průběhu roku 2007. Podle novějších informací by mohl být výsledný schodek v roce 2007 výrazně nižší, než bylo odhadnuto v podzimní prognóze, a tedy i zřetelně nižší než referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě. Plnění rozpočtu v roce 2007 je v souladu s výzvou ve stanovisku Rady ze dne 27. února k předchozí aktualizaci programu stability (3), která se týkala nápravy nadměrného schodku. Pravděpodobně velmi příznivý výsledek rozpočtu v roce 2007 by mohl býval být ještě lepší, kdyby během roku nebyly během roku odsouhlaseny uvedené dodatečné výdaje. Není tedy zcela v souladu s výzvou využít lepšího než předpokládaného rozpočtového vývoje ke snížení schodku. Rada bere na vědomí, že plnění rozpočtu za rok 2007 rovněž není zcela v souladu s hlavními směry rozpočtových politik stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

V aktualizaci programu stability z roku 2007 je schodek veřejných financí pro rok 2007 odhadován na 2,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci představoval 2,8 % HDP. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 se očekával schodek 2,3 % HDP. Tyto nižší projekce schodku vycházely z růstu nominálního HDP, který byl v roce 2007 o 1,8 procentního bodu vyšší, než bylo stanoveno v programu z roku 2006 a z účinného provádění nápravných opatření v letech 2006 a 2007, což však bylo částečně vyrovnáno dodatečnými výdaji ve výši 0,9 % HDP (zejména sociální transfery a kapitálové výdaje), o kterých bylo rozhodnuto v průběhu roku 2007. Podle novějších informací by mohl být výsledný schodek v roce 2007 výrazně nižší, než bylo odhadnuto v podzimní prognóze, a tedy i zřetelně nižší než referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě. Plnění rozpočtu v roce 2007 je v souladu s výzvou ve stanovisku Rady ze dne 27. února k předchozí aktualizaci programu stability (3), která se týkala nápravy nadměrného schodku. Pravděpodobně velmi příznivý výsledek rozpočtu v roce 2007 by mohl býval být ještě lepší, kdyby během roku nebyly během roku odsouhlaseny uvedené dodatečné výdaje. Není tedy zcela v souladu s výzvou využít lepšího než předpokládaného rozpočtového vývoje ke snížení schodku. Rada bere na vědomí, že plnění rozpočtu za rok 2007 rovněž není zcela v souladu s hlavními směry rozpočtových politik stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007.

| (5) | Cílem rozpočtové strategie programu je pokračovat ve fiskální konsolidaci směřující k dosažení střednědobého cíle, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiné dočasná opatření), jehož má být podle plánu dosaženo do roku 2011. Protože se v jednom z předchozích programů vychází z podobného hospodářského výhledu, zůstávají cílové hodnoty schodku na období 2008 až 2011 v zásadě nezměněny. Přesto je plánovaná náprava v roce 2008 o 0,5 procentního bodu HDP nižší, než bylo stanoveno v předchozí aktualizaci, protože je nezměněný cíl naplánován z lepší výchozí pozice. Schodek veřejných financí by měl v roce 2008 klesnout pouze o 0,2 procentního bodu HDP, ale poté by měl klesat zhruba o 0,75 procentního bodu za rok až k vyrovnanému stavu v roce 2011. Struktura nápravy rozpočtu je uvedena pouze na rok 2008, kdy je snížení schodku o 0,2 procentního bodu HDP plánováno zejména na straně výdajů.
  Pro období po roce 2008 uvádí program pouze celkový rozsah konsolidačního balíčku, který je každý rok nezbytný k dosažení příslušných rozpočtových cílů za předpokladu stejného legislativního scénáře, aniž obsahuje informace o jeho struktuře. Plánuje se, že poměr hrubého dluhu k HDP odhadovaný na 105 % v roce 2007, tj. vysoko nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, by měl během programového období klesnout o 10 procentních bodů. |
| --- | --- |

(5)

Cílem rozpočtové strategie programu je pokračovat ve fiskální konsolidaci směřující k dosažení střednědobého cíle, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiné dočasná opatření), jehož má být podle plánu dosaženo do roku 2011. Protože se v jednom z předchozích programů vychází z podobného hospodářského výhledu, zůstávají cílové hodnoty schodku na období 2008 až 2011 v zásadě nezměněny. Přesto je plánovaná náprava v roce 2008 o 0,5 procentního bodu HDP nižší, než bylo stanoveno v předchozí aktualizaci, protože je nezměněný cíl naplánován z lepší výchozí pozice. Schodek veřejných financí by měl v roce 2008 klesnout pouze o 0,2 procentního bodu HDP, ale poté by měl klesat zhruba o 0,75 procentního bodu za rok až k vyrovnanému stavu v roce 2011. Struktura nápravy rozpočtu je uvedena pouze na rok 2008, kdy je snížení schodku o 0,2 procentního bodu HDP plánováno zejména na straně výdajů.

Pro období po roce 2008 uvádí program pouze celkový rozsah konsolidačního balíčku, který je každý rok nezbytný k dosažení příslušných rozpočtových cílů za předpokladu stejného legislativního scénáře, aniž obsahuje informace o jeho struktuře. Plánuje se, že poměr hrubého dluhu k HDP odhadovaný na 105 % v roce 2007, tj. vysoko nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, by měl během programového období klesnout o 10 procentních bodů.

| (6) | Zdá se, že rizika zatěžující projekce schodku v programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná, ale pro pozdější období by rozpočtové výsledky mohly být horší, než se v programu očekává. Přestože by pravděpodobný dobrý výsledek v roce 2007 mohl zajistit příznivou výchozí pozici pro rok 2008, zákon o rozpočtu na rok 2008 předpokládá, že po dosažení rozpočtového cíle mohou být trvalé příjmy, které budou vyšší než očekávané, využity na financování daňových škrtů. Vzhledem k nejnovějšímu hospodářskému vývoji je výsledný schodek v roce 2008 ohrožen také výrazně nižším růstem HDP. Dosažení cílového schodku 2,2 % HDP v roce 2008 by mohlo znamenat zhoršení celkového i strukturálního salda za rok 2007 (4). Předpoklad neměnné legislativy má za následek výrazné podhodnocení výdajových trendů. To spolu s chybějícími informacemi o struktuře nezbytného konsolidačního balíčku vycházejícího z tohoto předpokladu představuje značná rizika. Zejména je třeba jasně popsat přiměřená opatření s cílem omezit výdaje. Vzhledem k těmto rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle může být vývoj míry zadlužení od roku 2009 méně příznivý, než je stanoveno v programu. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika zatěžující projekce schodku v programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná, ale pro pozdější období by rozpočtové výsledky mohly být horší, než se v programu očekává. Přestože by pravděpodobný dobrý výsledek v roce 2007 mohl zajistit příznivou výchozí pozici pro rok 2008, zákon o rozpočtu na rok 2008 předpokládá, že po dosažení rozpočtového cíle mohou být trvalé příjmy, které budou vyšší než očekávané, využity na financování daňových škrtů. Vzhledem k nejnovějšímu hospodářskému vývoji je výsledný schodek v roce 2008 ohrožen také výrazně nižším růstem HDP. Dosažení cílového schodku 2,2 % HDP v roce 2008 by mohlo znamenat zhoršení celkového i strukturálního salda za rok 2007 (4). Předpoklad neměnné legislativy má za následek výrazné podhodnocení výdajových trendů. To spolu s chybějícími informacemi o struktuře nezbytného konsolidačního balíčku vycházejícího z tohoto předpokladu představuje značná rizika. Zejména je třeba jasně popsat přiměřená opatření s cílem omezit výdaje. Vzhledem k těmto rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle může být vývoj míry zadlužení od roku 2009 méně příznivý, než je stanoveno v programu.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik směřuje orientace rozpočtové politiky uvedená v programu k nápravě nadměrného schodku v roce 2007, jak doporučila Rada. Nicméně před rokem 2010 možná nebude zajištěna dostatečná rezerva proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech a orientace rozpočtové politiky nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle do konce programového období, jak se plánuje v programu. Pokud se nepodaří udržet nad očekávání dobrou výchozí pozici v roce 2007 i během dalších let, hrozí, že se v roce 2008 podstatně zhorší strukturální saldo. Pro rok 2008 nejsou změny vedoucí k dosažení střednědobého cíle programu přiměřené a měly by se zvýšit, aby byly v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v členských státech eurozóny a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP. Kromě toho Rada konstatuje, že orientace rozpočtové politiky v roce 2008 není v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila euroskupina a které vyzývají k pečlivé tvorbě fiskální politiky pro rok 2008 tak, aby se urychlilo plnění střednědobého cíle. Pro období po roce 2009 by měla být orientace rozpočtové politiky v programu podepřena konkrétními opatřeními. Vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, se míra zadlužení během programového období možná nebude dostatečným tempem snižovat směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik směřuje orientace rozpočtové politiky uvedená v programu k nápravě nadměrného schodku v roce 2007, jak doporučila Rada. Nicméně před rokem 2010 možná nebude zajištěna dostatečná rezerva proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech a orientace rozpočtové politiky nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle do konce programového období, jak se plánuje v programu. Pokud se nepodaří udržet nad očekávání dobrou výchozí pozici v roce 2007 i během dalších let, hrozí, že se v roce 2008 podstatně zhorší strukturální saldo. Pro rok 2008 nejsou změny vedoucí k dosažení střednědobého cíle programu přiměřené a měly by se zvýšit, aby byly v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v členských státech eurozóny a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP. Kromě toho Rada konstatuje, že orientace rozpočtové politiky v roce 2008 není v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila euroskupina a které vyzývají k pečlivé tvorbě fiskální politiky pro rok 2008 tak, aby se urychlilo plnění střednědobého cíle. Pro období po roce 2009 by měla být orientace rozpočtové politiky v programu podepřena konkrétními opatřeními. Vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, se míra zadlužení během programového období možná nebude dostatečným tempem snižovat směrem k referenční hodnotě.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, čelí Itálie střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je nižší než průměr EU, neboť v důsledku přijatých důchodových reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU a projekce vycházejí z předpokladu, že nedávno přijaté reformy budou provedeny v plném rozsahu, a zejména že se od roku 2010 provede úprava pojistně-matematických koeficientů, jak stanoví současné právní předpisy, přičemž nedojde k odklonu od příspěvkového principu, na kterém je reformovaný důchodový systém založen. Rozpočtová situace je v roce 2007, tak jak je předpokládána v programu, lepší než výchozí pozice z předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet, ale stále nepostačuje k úplnému pokrytí tlaků na budoucí výdaje, a to ani při pravděpodobném lepším rozpočtovém výsledku. Kromě toho je současná úroveň hrubého zadlužení vysoko nad referenční hodnotou uvedenou ve Smlouvě a k jejímu snížení bude nutné dosáhnout vysokých primárních přebytků, jež bude nezbytné také dlouho udržet. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, čelí Itálie střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je nižší než průměr EU, neboť v důsledku přijatých důchodových reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU a projekce vycházejí z předpokladu, že nedávno přijaté reformy budou provedeny v plném rozsahu, a zejména že se od roku 2010 provede úprava pojistně-matematických koeficientů, jak stanoví současné právní předpisy, přičemž nedojde k odklonu od příspěvkového principu, na kterém je reformovaný důchodový systém založen. Rozpočtová situace je v roce 2007, tak jak je předpokládána v programu, lepší než výchozí pozice z předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet, ale stále nepostačuje k úplnému pokrytí tlaků na budoucí výdaje, a to ani při pravděpodobném lepším rozpočtovém výsledku. Kromě toho je současná úroveň hrubého zadlužení vysoko nad referenční hodnotou uvedenou ve Smlouvě a k jejímu snížení bude nutné dosáhnout vysokých primárních přebytků, jež bude nezbytné také dlouho udržet.

| (9) | Program stability je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Zejména rozpočtový vývoj a strategie fiskální politiky obsažené ve zprávě jsou v souladu s těmi, které jsou podrobněji popsány v programu stability. Rozpočtové projekce v programu berou výslovně, i když ne systematicky, v úvahu opatření v rámci strukturální reformy s přímým dopadem na rozpočet, jež jsou stanovena ve zprávě, a jejich dopad na veřejné finance, zejména balíček obsažený ve Smlouvě o sociálním zabezpečení, konkurenceschopnosti a trhu práce ze dne 23. července 2007 a rovněž některá opatření v oblasti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Zejména rozpočtový vývoj a strategie fiskální politiky obsažené ve zprávě jsou v souladu s těmi, které jsou podrobněji popsány v programu stability. Rozpočtové projekce v programu berou výslovně, i když ne systematicky, v úvahu opatření v rámci strukturální reformy s přímým dopadem na rozpočet, jež jsou stanovena ve zprávě, a jejich dopad na veřejné finance, zejména balíček obsažený ve Smlouvě o sociálním zabezpečení, konkurenceschopnosti a trhu práce ze dne 23. července 2007 a rovněž některá opatření v oblasti výzkumu a vývoje.

| (10) | Rozpočtová strategie popsaná v programu částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Itálii, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. Vzhledem k příznivému cyklickému a rozpočtovému vývoji by Itálie bývala měla provádět ambicióznější konsolidační strategii. Opatření směřující ke zlepšení kvality veřejných financí, která byla přijata, zahrnují reklasifikaci rozpočtu a přezkum výdajů. Je rovněž třeba vysvětlit další opatření zaměřená na omezení vzestupného trendu současných primárních výdajů a zvýšení účinnosti a účelnosti nákladů. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie popsaná v programu částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Itálii, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. Vzhledem k příznivému cyklickému a rozpočtovému vývoji by Itálie bývala měla provádět ambicióznější konsolidační strategii. Opatření směřující ke zlepšení kvality veřejných financí, která byla přijata, zahrnují reklasifikaci rozpočtu a přezkum výdajů. Je rovněž třeba vysvětlit další opatření zaměřená na omezení vzestupného trendu současných primárních výdajů a zvýšení účinnosti a účelnosti nákladů.

| (11) | Pokud jde o požadavky vyjmenované v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (5). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky vyjmenované v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (5).

Závěrem lze obecně konstatovat, že program odpovídá požadavku na nápravu nadměrného schodku v roce 2007, které by mělo být dosaženo s dostatečnou rezervou. Rozpočtový výsledek v roce 2007 díky příznivému cyklickému a rozpočtovému vývoji pravděpodobně překoná očekávání. Tento výsledek by mohl být ještě lepší, kdyby nebylo dodatečných výdajů schválených během roku. Pokud se nepodaří udržet nad očekávání dobrou výchozí pozici z roku 2007 i během dalších let, hrozí, že se v roce 2008 podstatně zhorší strukturální saldo. Plánované úpravy směřující k dosažení střednědobého cíle jsou odloženy až na pozdější roky programového období. Program neobsahuje informace o struktuře fiskální konsolidační strategie po roce 2008, což brání jeho řádnému zhodnocení. Zejména je třeba jasně stanovit přiměřená opatření s cílem omezit výdaje. Vzhledem k těmto rizikům nebude zřejmě střednědobých cílů do roku 2011 dosaženo, jak se plánuje v programu, a míra zadlužení možná nebude v průběhu programového období dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, čelí Itálie střednímu riziku, ale toto hodnocení předpokládá úplné provedení penzijních reforem.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 28. července 2005 se Itálie vyzývá, aby:

| i) | posílila rozpočtový cíl na rok 2008 tím, že využije příznivých výsledků v roce 2007, aby zajistila ambiciózní úpravy, a poté prováděla plánovanou fiskální konsolidaci s tím, že přijme stanovená opatření, která zajistí řádný pokrok vedoucí k dosažení střednědobého cíle nejpozději do konce programového období, a tím zrychlila tempo snižování dluhu; |
| --- | --- |

i)

posílila rozpočtový cíl na rok 2008 tím, že využije příznivých výsledků v roce 2007, aby zajistila ambiciózní úpravy, a poté prováděla plánovanou fiskální konsolidaci s tím, že přijme stanovená opatření, která zajistí řádný pokrok vedoucí k dosažení střednědobého cíle nejpozději do konce programového období, a tím zrychlila tempo snižování dluhu;

| ii) | ohledem na vysokou úroveň veřejného dluhu plně provedla přijaté důchodové reformy, včetně plánované periodické pojistně-matematické úpravy, a tím se vyhnula velkému nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel; a |
| --- | --- |

ii)

ohledem na vysokou úroveň veřejného dluhu plně provedla přijaté důchodové reformy, včetně plánované periodické pojistně-matematické úpravy, a tím se vyhnula velkému nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel; a

| iii) | stanovila střednědobou rozpočtovou strategii v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a kodexem chování, pokračovala v úsilí zlepšit kvalitu veřejných financí tím, že se zaměří na jejich strukturu, zvýšila transparentnost rozpočtového procesu a zavedla účinné prováděcí mechanismy pro monitorování a kontrolu výdajů. |
| --- | --- |

iii)

stanovila střednědobou rozpočtovou strategii v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a kodexem chování, pokračovala v úsilí zlepšit kvalitu veřejných financí tím, že se zaměří na jejich strukturu, zvýšila transparentnost rozpočtového procesu a zavedla účinné prováděcí mechanismy pro monitorování a kontrolu výdajů.

Rada rovněž konstatuje, že všechna tato opatření by byla v souladu s hlavními směry fiskální politiky stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS listopad 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| KOM list. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| Inflace HISC
  (%) | PS listopad 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| KOM list. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS listopad 2007 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM list. 2007 (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS listopad 2007 | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM list. 2007 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS listopad 2007 | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| KOM list. 2007 | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS listopad 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| KOM list. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (v % HDP) | PS listopad 2007 | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM list. 2007 | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Strukturální saldo (8)

  (v % HDP) | PS listopad 2007 | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| KOM list. 2007 | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS listopad 2007 | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| KOM list. 2007 | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS listopad 2007

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

KOM list. 2007

1,9

1,9

1,4

1,6

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

Inflace HISC

(%)

PS listopad 2007

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

KOM list. 2007

2,2

1,9

2,0

1,9

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS listopad 2007

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

KOM list. 2007 (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS listopad 2007

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

KOM list. 2007

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS listopad 2007

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

KOM list. 2007

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Primární saldo

(v % HDP)

PS listopad 2007

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

KOM list. 2007

0,1

2,5

2,4

2,5

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Cyklicky očištěné saldo (6)

(v % HDP)

PS listopad 2007

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM list. 2007

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Strukturální saldo (8)

(v % HDP)

PS listopad 2007

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

KOM list. 2007

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS listopad 2007

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

KOM list. 2007

106,8

104,3

102,9

101,2

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 17.

(4)  To platí zejména pro strukturální saldo.Opatření přijaté dne 31. prosince 2007, kterým byly subjekty vybírající daně zbaveny povinnosti zaplatit vládě předem určitou částku z daní, které mají být vybrány v následujícím roce, by mohlo mít negativní dopad (0,3 % HDP) na celkové saldo v roce 2007. Protože se však jedná o jednorázové opatření, nebude mít vliv na strukturální saldo v roce 2007.

(5)  Zejména chybí členění rozpočtu odpovídající cílům schodku stanoveným na období 2009 až 2011.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 1,5 %, 1,6 % a 1,5 % a 1,7 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle posledního programu a na základě údajů z podzimní prognózy útvarů Komise jednorázová a jiná dočasná opatření zvyšují schodek o 1,2 % HDP v roce 2006, snižují schodek o 0,2 % HDP v roce 2007 a o 0,1 % HDP za rok v období po roce 2008.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/34

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému programu stability Francie na období 2007–2012

(2008/C 49/09)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 Rada posoudila aktualizovaný program stability Francie na období 2007–2012, tedy o rok déle, než je požadovaná referenční doba kryjící se s vládním programem. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 Rada posoudila aktualizovaný program stability Francie na období 2007–2012, tedy o rok déle, než je požadovaná referenční doba kryjící se s vládním programem.

| (2) | V letech 2001 až 2005 vzrůstal roční reálný HDP v průměru o něco více než 1,5 %. Tato hodnota odpovídala průměrnému růstu v eurozóně, zatímco inflace byla jen mírně nižší než průměr eurozóny. Od roku 2006 se růst HDP ve Francii propadl pod průměr eurozóny a objevovaly se důkazy o strukturálních problémech a souvisejícím zhoršení konkurenceschopnosti. I když se míra nezaměstnanosti od roku 2005 snížila, zůstává stále značně nad průměrem eurozóny a míra zaměstnanosti a počet odpracovaných hodin jsou stále nízké.
  V tomto kontextu by přijatá opatření a širokosáhlé reformy v oblasti trhu práce a trhu zboží plánované vládou na následujících pět let, pokud by byly plně realizovány, zvýšily potenciální růst a konkurenceschopnost a zlepšily dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Na vysoké úrovni se i přes své snížení drží vládní schodek a míra zadlužení. Přestože byly v nedávné době učiněny pozitivní kroky směrem k omezení výdajů, především v oblasti sociálního zabezpečení, má Francie nejvyšší podíl výdajů k HDP v eurozóně a její schodek se stále udržuje poměrně blízko hranici 3 % HDP. Proto by plány Francie na provedení reforem s cílem zvýšit potenciální růst a zlepšit konkurenceschopnost francouzského hospodářství, napomoci zachovat proces rozpočtové konsolidace a rovněž značně omezit výdaje na všech vládních úrovních a zvýšit účinnost státní správy přispěly ke zvládnutí hlavních úkolů příštích let. |
| --- | --- |

(2)

V letech 2001 až 2005 vzrůstal roční reálný HDP v průměru o něco více než 1,5 %. Tato hodnota odpovídala průměrnému růstu v eurozóně, zatímco inflace byla jen mírně nižší než průměr eurozóny. Od roku 2006 se růst HDP ve Francii propadl pod průměr eurozóny a objevovaly se důkazy o strukturálních problémech a souvisejícím zhoršení konkurenceschopnosti. I když se míra nezaměstnanosti od roku 2005 snížila, zůstává stále značně nad průměrem eurozóny a míra zaměstnanosti a počet odpracovaných hodin jsou stále nízké.

V tomto kontextu by přijatá opatření a širokosáhlé reformy v oblasti trhu práce a trhu zboží plánované vládou na následujících pět let, pokud by byly plně realizovány, zvýšily potenciální růst a konkurenceschopnost a zlepšily dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Na vysoké úrovni se i přes své snížení drží vládní schodek a míra zadlužení. Přestože byly v nedávné době učiněny pozitivní kroky směrem k omezení výdajů, především v oblasti sociálního zabezpečení, má Francie nejvyšší podíl výdajů k HDP v eurozóně a její schodek se stále udržuje poměrně blízko hranici 3 % HDP. Proto by plány Francie na provedení reforem s cílem zvýšit potenciální růst a zlepšit konkurenceschopnost francouzského hospodářství, napomoci zachovat proces rozpočtové konsolidace a rovněž značně omezit výdaje na všech vládních úrovních a zvýšit účinnost státní správy přispěly ke zvládnutí hlavních úkolů příštích let.

| (3) | Program obsahuje dva různé scénáře makroekonomických a rozpočtových prognóz: „scénář nízkého růstu“ a „scénář vysokého růstu“. Pro účely posouzení prognóz v oblasti veřejných financí slouží scénář pomalého růstu jako scénář referenční. Tento scénář předpokládá, že růst reálného HDP se v roce 2008 zvýší z hodnoty 2 % dosažené v roce 2007 na 2–2,5 % a během zbývajícího programového období se udrží na úrovni 2,5 %, což představuje vyšší potenciální růst, než odhadují útvary Komise (mírně nad 2 %). Ohlášené reformy trhu práce a trhu zboží, které mají posílit růst, postupně přispějí k vyššímu růstovému potenciálu, jehož velikost a časové rozložení jsou však spojeny s určitou nejistotou. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se i tento scénář zdá být založen na předpokladu příznivého růstu, zvláště pro rok 2009. Méně výrazný růst ve střednědobém výhledu, než předpokládal program, je proto rizikem rovněž z důvodu poněkud optimistických předpokladů týkajících se mezinárodního prostředí. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva různé scénáře makroekonomických a rozpočtových prognóz: „scénář nízkého růstu“ a „scénář vysokého růstu“. Pro účely posouzení prognóz v oblasti veřejných financí slouží scénář pomalého růstu jako scénář referenční. Tento scénář předpokládá, že růst reálného HDP se v roce 2008 zvýší z hodnoty 2 % dosažené v roce 2007 na 2–2,5 % a během zbývajícího programového období se udrží na úrovni 2,5 %, což představuje vyšší potenciální růst, než odhadují útvary Komise (mírně nad 2 %). Ohlášené reformy trhu práce a trhu zboží, které mají posílit růst, postupně přispějí k vyššímu růstovému potenciálu, jehož velikost a časové rozložení jsou však spojeny s určitou nejistotou. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se i tento scénář zdá být založen na předpokladu příznivého růstu, zvláště pro rok 2009. Méně výrazný růst ve střednědobém výhledu, než předpokládal program, je proto rizikem rovněž z důvodu poněkud optimistických předpokladů týkajících se mezinárodního prostředí.

| (4) | Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 odhadovala celkový schodek veřejných financí v roce 2007 ve výši 2,6 % HDP, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci programu stability činil 2,5 % HDP. V nově aktualizované verzi se očekává, že schodek bude činit 2,4 % HDP. Náklady na fiskální balíček přijatý v létě s cílem podpořit růst (zejména snížením daní) a především neplánovaně silný růst výdajů (zejména ve zdravotnictví), k němuž došlo i přes nápravná opatření přijatá za účelem snížení cíle výdajů v národním systému zdravotního pojištění (ONDAM) v návaznosti na skluzy, které v červnu roku 2007 odhalil „Výbor pro včasné varování“, byly do velké míry zmírněny nečekanými výnosy vyplývajícími částečně z příznivého základního účinku neočekávaně vysokých příjmů v roce 2006. Z tohoto důvodu lze navzdory možnému splnění rozpočtového cíle stanoveného v předchozí aktualizaci konstatovat, že plnění rozpočtu v roce 2007 pouze částečně odpovídá politice, k níž Rada vyzvala ve svém stanovisku ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (3), a to aby Francie „využila předpokládaného silného růstu a pozitivního základního účinku v souvislosti s neočekávaně dobrým výsledkem za rok 2006 a dříve realizovala úpravy vedoucí k dosažení střednědobého cíle a pokračovala ... s cílem splnit střednědobý cíl do roku 2010, jak je plánováno, zejména aby byl plně a efektivně splněn rozpočet na rok 2007 a aby se využilo všech příležitostí k urychlení strukturálních úprav“. Rada rovněž konstatuje, že plnění rozpočtu se nezdá být v souladu se všemi hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu roku 2007 schválila euroskupina, jelikož neočekávané dodatečné příjmy byly částečně využity ke snížení daní a na neočekávaně vysoké výdaje. |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 odhadovala celkový schodek veřejných financí v roce 2007 ve výši 2,6 % HDP, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci programu stability činil 2,5 % HDP. V nově aktualizované verzi se očekává, že schodek bude činit 2,4 % HDP. Náklady na fiskální balíček přijatý v létě s cílem podpořit růst (zejména snížením daní) a především neplánovaně silný růst výdajů (zejména ve zdravotnictví), k němuž došlo i přes nápravná opatření přijatá za účelem snížení cíle výdajů v národním systému zdravotního pojištění (ONDAM) v návaznosti na skluzy, které v červnu roku 2007 odhalil „Výbor pro včasné varování“, byly do velké míry zmírněny nečekanými výnosy vyplývajícími částečně z příznivého základního účinku neočekávaně vysokých příjmů v roce 2006. Z tohoto důvodu lze navzdory možnému splnění rozpočtového cíle stanoveného v předchozí aktualizaci konstatovat, že plnění rozpočtu v roce 2007 pouze částečně odpovídá politice, k níž Rada vyzvala ve svém stanovisku ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (3), a to aby Francie „využila předpokládaného silného růstu a pozitivního základního účinku v souvislosti s neočekávaně dobrým výsledkem za rok 2006 a dříve realizovala úpravy vedoucí k dosažení střednědobého cíle a pokračovala ... s cílem splnit střednědobý cíl do roku 2010, jak je plánováno, zejména aby byl plně a efektivně splněn rozpočet na rok 2007 a aby se využilo všech příležitostí k urychlení strukturálních úprav“. Rada rovněž konstatuje, že plnění rozpočtu se nezdá být v souladu se všemi hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu roku 2007 schválila euroskupina, jelikož neočekávané dodatečné příjmy byly částečně využity ke snížení daní a na neočekávaně vysoké výdaje.

| (5) | Hlavním cílem rozpočtové strategie v aktualizovaném programu stability je výrazně omezit veřejné výdaje, a to v situaci, v níž by se měl růst dle předpokladů posílit díky přijatým a ohlášeným strukturálním reformám, s cílem dosáhnout strukturálně vyváženého střednědobého cíle (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření) nejpozději v roce 2012.
  Podle tohoto referenčního scénáře by se souhrnný schodek v roce 2008 nepatrně snížil na 2,3 % HDP ze 2,4 % HDP v roce 2007, a poté by se snižoval rychleji, a to o 0,6 procentního bodu ročně, až by v roce 2012 dosáhl vyrovnaného stavu. Zároveň by se zvýšily hodnoty primárního přebytku z 0,2 % HDP v roce 2007 na 2,5 % HDP v roce 2012. Navzdory příznivějším odhadům makroekonomického růstu a lepší výchozí rozpočtové situaci program odkládá úpravy plánované v předešlé aktualizaci, v níž byl jako rok pro dosažení střednědobého cíle uveden rok 2010. Strukturální úprava je v prvním roce programu velmi omezená a je rozložena do delšího období. Plánované snížení schodku vychází zcela ze snížení výdajů. Poměr výdajů by se měl dle plánu snížit o téměř 3 procentní body HDP. Poměr příjmů k HDP by se v letech 2008 a 2009 měl rovněž nepatrně snížit a později se stabilizovat. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, jehož výše v roce 2007 se v aktualizaci odhaduje na 64,2 % HDP, tj. nad referenční hodnotou 60 % HDP uváděnou ve Smlouvě), během doby trvání programu poklesne o 4 procentní body HDP a v roce 2012 dosáhne referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem rozpočtové strategie v aktualizovaném programu stability je výrazně omezit veřejné výdaje, a to v situaci, v níž by se měl růst dle předpokladů posílit díky přijatým a ohlášeným strukturálním reformám, s cílem dosáhnout strukturálně vyváženého střednědobého cíle (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření) nejpozději v roce 2012.

Podle tohoto referenčního scénáře by se souhrnný schodek v roce 2008 nepatrně snížil na 2,3 % HDP ze 2,4 % HDP v roce 2007, a poté by se snižoval rychleji, a to o 0,6 procentního bodu ročně, až by v roce 2012 dosáhl vyrovnaného stavu. Zároveň by se zvýšily hodnoty primárního přebytku z 0,2 % HDP v roce 2007 na 2,5 % HDP v roce 2012. Navzdory příznivějším odhadům makroekonomického růstu a lepší výchozí rozpočtové situaci program odkládá úpravy plánované v předešlé aktualizaci, v níž byl jako rok pro dosažení střednědobého cíle uveden rok 2010. Strukturální úprava je v prvním roce programu velmi omezená a je rozložena do delšího období. Plánované snížení schodku vychází zcela ze snížení výdajů. Poměr výdajů by se měl dle plánu snížit o téměř 3 procentní body HDP. Poměr příjmů k HDP by se v letech 2008 a 2009 měl rovněž nepatrně snížit a později se stabilizovat. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, jehož výše v roce 2007 se v aktualizaci odhaduje na 64,2 % HDP, tj. nad referenční hodnotou 60 % HDP uváděnou ve Smlouvě), během doby trvání programu poklesne o 4 procentní body HDP a v roce 2012 dosáhne referenční hodnoty.

| (6) | Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládají cíle v programu. Makroekonomický scénář, jenž vychází z příznivého mezinárodního prostředí, se zdá být příznivý po celou dobu trvání programu. To do určité míry souvisí se skutečností, že se scénář opírá o realizaci strukturálních reforem včetně reforem zvláštních důchodových systémů a přezkoumání již do velké míry sjednaných pracovních smluv, jakož i reforem, o nichž se má ještě rozhodnout. Aby se plně projevil účinek strukturálních opatření na potenciální růst, musí být tato opatření provedena s odhodláním. Na straně výdajů existují pro nejbližší dobu určitá konkrétní opatření na podporu omezení (např. zavedení minimálního poplatku účtovaného pacientům za určité zdravotnické úkony a jen částečné obsazování míst uvolněných po odchodu pracovníků veřejné správy do důchodu).
  Ve střednědobém horizontu, kdy se očekává větší konsolidace, by se měl projevit pozitivní vliv vyplývající zejména z „obecného přezkumu veřejných politik“, který by měl platit pro období 2009–2011 a vést ke strukturálním reformám ve všech oblastech veřejných výdajů a o kterém má být rozhodnuto na jaře roku 2008, ovšem konkrétní opatření ještě nejsou zcela vymezena, a proto je jejich dopad na rozpočet nejistý. Rozšíření pravidel pro výdaje státní správy o transfery do místní samosprávy by mohlo přispět k omezení výdajů. Výdaje místní samosprávy a výdaje v oblasti sociálního zabezpečení představují i nadále riziko pro celkové veřejné výdaje. S ohledem na tato rizika spojená s rozpočtovými cíli by mohla míra zadlužení dosáhnout vyšší úrovně, než program předvídá. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládají cíle v programu. Makroekonomický scénář, jenž vychází z příznivého mezinárodního prostředí, se zdá být příznivý po celou dobu trvání programu. To do určité míry souvisí se skutečností, že se scénář opírá o realizaci strukturálních reforem včetně reforem zvláštních důchodových systémů a přezkoumání již do velké míry sjednaných pracovních smluv, jakož i reforem, o nichž se má ještě rozhodnout. Aby se plně projevil účinek strukturálních opatření na potenciální růst, musí být tato opatření provedena s odhodláním. Na straně výdajů existují pro nejbližší dobu určitá konkrétní opatření na podporu omezení (např. zavedení minimálního poplatku účtovaného pacientům za určité zdravotnické úkony a jen částečné obsazování míst uvolněných po odchodu pracovníků veřejné správy do důchodu).

Ve střednědobém horizontu, kdy se očekává větší konsolidace, by se měl projevit pozitivní vliv vyplývající zejména z „obecného přezkumu veřejných politik“, který by měl platit pro období 2009–2011 a vést ke strukturálním reformám ve všech oblastech veřejných výdajů a o kterém má být rozhodnuto na jaře roku 2008, ovšem konkrétní opatření ještě nejsou zcela vymezena, a proto je jejich dopad na rozpočet nejistý. Rozšíření pravidel pro výdaje státní správy o transfery do místní samosprávy by mohlo přispět k omezení výdajů. Výdaje místní samosprávy a výdaje v oblasti sociálního zabezpečení představují i nadále riziko pro celkové veřejné výdaje. S ohledem na tato rizika spojená s rozpočtovými cíli by mohla míra zadlužení dosáhnout vyšší úrovně, než program předvídá.

| (7) | S ohledem na výše zmíněné posouzení rizika a na skutečnost, že strukturální saldo by se v roce 2008 prakticky nezlepšilo a poté by se zlepšovalo v průměru o téměř 0,5 procentního bodu HDP za rok, není rozpočtová politika uvedená v programu dostatečná k zajištění toho, aby bylo střednědobého cíle dosaženo do roku 2010, jak bylo naplánováno v předchozím programu, a nemusí být dostatečná ani k jeho dosažení do roku 2012, jak se předpokládá v tomto programu. Rada navíc konstatuje, že rozpočtová politika není v souladu s hlavními směry stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007. Podle programu by dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech bylo dosaženo v roce 2009. S ohledem na rizika rozpočtových cílů by jí mohlo být dosaženo později. Úprava uvedená v programu neodpovídá orientační hodnotě 0,5 % HDP uvedené v Paktu o stabilitě a růstu, a to zejména z důvodu nepřiměřené úpravy v roce 2008. Rada konstatuje, že toto není v souladu s hlavními směry euroskupiny z dubna roku 2007. S přihlédnutím k rizikům naplnění uvedených prognóz o rozpočtovém schodku nemůže míra zadlužení během doby trvání programu dostatečně klesat, aby se přiblížila referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na výše zmíněné posouzení rizika a na skutečnost, že strukturální saldo by se v roce 2008 prakticky nezlepšilo a poté by se zlepšovalo v průměru o téměř 0,5 procentního bodu HDP za rok, není rozpočtová politika uvedená v programu dostatečná k zajištění toho, aby bylo střednědobého cíle dosaženo do roku 2010, jak bylo naplánováno v předchozím programu, a nemusí být dostatečná ani k jeho dosažení do roku 2012, jak se předpokládá v tomto programu. Rada navíc konstatuje, že rozpočtová politika není v souladu s hlavními směry stanovenými euroskupinou v dubnu roku 2007. Podle programu by dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech bylo dosaženo v roce 2009. S ohledem na rizika rozpočtových cílů by jí mohlo být dosaženo později. Úprava uvedená v programu neodpovídá orientační hodnotě 0,5 % HDP uvedené v Paktu o stabilitě a růstu, a to zejména z důvodu nepřiměřené úpravy v roce 2008. Rada konstatuje, že toto není v souladu s hlavními směry euroskupiny z dubna roku 2007. S přihlédnutím k rizikům naplnění uvedených prognóz o rozpočtovém schodku nemůže míra zadlužení během doby trvání programu dostatečně klesat, aby se přiblížila referenční hodnotě.

| (8) | Zdá se, že udržitelnost veřejných financí ve Francii je vystavena střednímu stupni rizika. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Francii mírně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují v souvislosti s již přijatými důchodovými reformami omezenější růst. Ačkoli se stav rozpočtu v roce 2007 odhadovaný v programu v porovnání s rokem 2006 zlepšil, stále představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí, a to i před zohledněním dlouhodobých dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Současná úroveň hrubé zadluženosti navíc převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Pokračující rozpočtová konsolidace by přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že udržitelnost veřejných financí ve Francii je vystavena střednímu stupni rizika. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Francii mírně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují v souvislosti s již přijatými důchodovými reformami omezenější růst. Ačkoli se stav rozpočtu v roce 2007 odhadovaný v programu v porovnání s rokem 2006 zlepšil, stále představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí, a to i před zohledněním dlouhodobých dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Současná úroveň hrubé zadluženosti navíc převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Pokračující rozpočtová konsolidace by přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Program stability je do určité míry konzistentní se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Oba programy zejména představují plán širokosáhlých vládních reforem včetně reformy trhu práce, reorganizace veřejné správy a zlepšení rámcových podmínek hospodářské soutěže pro podniky. Vláda doposud přijala reformu vysokého školství a další iniciativy na podporu podnikového výzkumu, zrušení zdanění přesčasů a reformu maloobchodního odvětví (loi Galland) a dohodla se rovněž na reformě zvláštních důchodových systémů a na sloučení ANPE (úřadu práce) a fondu Unedic (fond pro vyplácení dávek v nezaměstnanosti). Projednávané reformy se navíc týkají velkého počtu oblastí, k nimž patří například další reforma důchodového systému a trhu práce, mimo jiné na základě přezkumu pracovních smluv, jakož i modernizace francouzského hospodářství s přihlédnutím k návrhům „Attaliho komise“. Zpráva o provádění se zabývá širším okruhem témat, zatímco program stability obsahuje více informací o posledním vývoji. Žádný z těchto programů neuvádí systematické informace o přímých rozpočtových nákladech (nebo úsporách) spojených s hlavními plánovanými reformami, ačkoli programy mají podporovat rozpočtovou konsolidaci programu stability. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je do určité míry konzistentní se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Oba programy zejména představují plán širokosáhlých vládních reforem včetně reformy trhu práce, reorganizace veřejné správy a zlepšení rámcových podmínek hospodářské soutěže pro podniky. Vláda doposud přijala reformu vysokého školství a další iniciativy na podporu podnikového výzkumu, zrušení zdanění přesčasů a reformu maloobchodního odvětví (loi Galland) a dohodla se rovněž na reformě zvláštních důchodových systémů a na sloučení ANPE (úřadu práce) a fondu Unedic (fond pro vyplácení dávek v nezaměstnanosti). Projednávané reformy se navíc týkají velkého počtu oblastí, k nimž patří například další reforma důchodového systému a trhu práce, mimo jiné na základě přezkumu pracovních smluv, jakož i modernizace francouzského hospodářství s přihlédnutím k návrhům „Attaliho komise“. Zpráva o provádění se zabývá širším okruhem témat, zatímco program stability obsahuje více informací o posledním vývoji. Žádný z těchto programů neuvádí systematické informace o přímých rozpočtových nákladech (nebo úsporách) spojených s hlavními plánovanými reformami, ačkoli programy mají podporovat rozpočtovou konsolidaci programu stability.

| (10) | Rozpočtová strategie obsažená v tomto programu částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky stanoveným pro Francii či hlavním směrům pro členské státy eurozóny vydaným v oblasti rozpočtových politik v souvislosti s Lisabonskou strategií. Francie především pravděpodobně nedosáhne svého střednědobého rozpočtového cíle do roku 2010 a úroveň veřejného dluhu zůstane i nadále neuspokojivě vysoká. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie obsažená v tomto programu částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky stanoveným pro Francii či hlavním směrům pro členské státy eurozóny vydaným v oblasti rozpočtových politik v souvislosti s Lisabonskou strategií. Francie především pravděpodobně nedosáhne svého střednědobého rozpočtového cíle do roku 2010 a úroveň veřejného dluhu zůstane i nadále neuspokojivě vysoká.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (4).

Závěrem lze obecně říci, že se tempo rozpočtové konsolidace a snižování zadluženosti v roce 2007 zpomalilo a v příští letech by podle plánu mělo být výrazně méně ambiciózní, než se předpokládalo v minulé aktualizaci programu stability, zejména pokud jde o rok 2008. Plánovaná konsolidace je odsunuta na konec programového období a střednědobého cíle by podle realističtějšího makroekonomického scénáře ze dvou plánů, které francouzské orgány předložily, mělo být prostřednictvím úpravy výdajů dosaženo až v roce 2012, namísto v roce 2010. I tato forma úpravy je však spojena se značnými riziky. Zatímco snížení daní přijatá v létě roku 2007 se ve veřejných financích již projevují, orgány rovněž přijaly opatření k omezení veřejných výdajů v roce 2008, především v oblasti sociálního zabezpečení, dále rozšířily oblast, na níž se vztahují pravidla pro státní výdaje, a zahájily strukturální reformy. Strukturální reformy budou hrát zásadní úlohu při zvyšování potenciálního růstu, zlepšování konkurenceschopnosti a udržování rozpočtové konsolidace. Opatření, na nichž je tento ambiciózní plán snižování poměru výdajů během programového období založen, však musí být dále specifikována a provedena. Na cíle programu se budou rovněž vztahovat rizika vyplývající z příznivých makroekonomických předpokladů a z předpokládaného dopadu strukturálních reforem na růst. S ohledem na úroveň zadluženosti a výši schodku a s ohledem na předpokládané zvyšování nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva se zdá, že udržitelnost veřejných financí ve Francii je vystavena střednímu stupni rizika.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Francie vyzývá, aby:

| i) | zvýšila tempo rozpočtové konsolidace a snižování dluhu, mimo jiné důsledným plněním rozpočtu na rok 2008, s cílem zajistit rychlejší dosažení dostatečné rezervy proti překročení 3 % hranice povoleného schodku, a pokud to podmínky hospodářského cyklu dovolí, aby usilovala o dosažení střednědobého cíle do roku 2010, a výrazně tak přispěla ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; |
| --- | --- |

i)

zvýšila tempo rozpočtové konsolidace a snižování dluhu, mimo jiné důsledným plněním rozpočtu na rok 2008, s cílem zajistit rychlejší dosažení dostatečné rezervy proti překročení 3 % hranice povoleného schodku, a pokud to podmínky hospodářského cyklu dovolí, aby usilovala o dosažení střednědobého cíle do roku 2010, a výrazně tak přispěla ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí;

| ii) | účinně uplatňovala stávající pravidla pro výdaje a přijala další opatření, která zajistí splnění ambiciózních víceletých cílů pro snížení veřejných výdajů všech dílčích sektorů, a přispějí tak ke snížení podílu výdajů na HDP; |
| --- | --- |

ii)

účinně uplatňovala stávající pravidla pro výdaje a přijala další opatření, která zajistí splnění ambiciózních víceletých cílů pro snížení veřejných výdajů všech dílčích sektorů, a přispějí tak ke snížení podílu výdajů na HDP;

| iii) | pokračovala ve strukturálních reformách a urychlila je, tak aby se zvýšil potenciální růst a omezily veřejné výdaje. |
| --- | --- |

iii)

pokračovala ve strukturálních reformách a urychlila je, tak aby se zvýšil potenciální růst a omezily veřejné výdaje.

Rada rovněž konstatuje, že tato opatření by byla v souladu s hlavními směry stanovenými v dubnu roku 2007 euroskupinou pro fiskální politiky.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM list. 2007 | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | neuv. | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS list. 2007 | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| KOM list. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM list. 2007 (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| KOM list. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM list. 2007 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | neuv. | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| KOM list. 2007 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM list. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM list. 2007 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| KOM list. 2007 | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2006 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | neuv. | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM list. 2007

2,0

1,9

2,0

1,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

neuv.

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS list. 2007

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

KOM list. 2007

1,9

1,5

1,7

1,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

KOM list. 2007 (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

KOM list. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

KOM list. 2007

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

neuv.

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

KOM list. 2007

0,0

0,0

0,0

– 0,1

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM list. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM list. 2007

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

KOM list. 2007

64,2

64,3

64,1

64,1

neuv.

neuv.

neuv.

PS pros. 2006

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

neuv.

neuv.

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení významně zohledňuje podzimní prognózy útvarů Komise a její hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007.

(3)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 13.

(4)  K dispozici nejsou především odhady krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazeb. V programu nejsou zahrnuty ani údaje za rok 2006, s výjimkou tabulky cyklického vývoje.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % a 2,1 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření podle posledního programu činí 0,1 % HDP v roce 2006 a ve zbývajícím období (2007–2012) 0 % HDP. Na základě údajů z podzimní prognózy útvarů Komise dosahuje vliv těchto opatření v letech 2006 hodnoty 0,3 % HDP, v roce 2007 0,05 % HDP a v roce 2008 0,1 % HDP.

(8)  Jelikož poslední program neuvádí údaje za rok 2006 (kromě cyklických změn), byly číselné hodnoty převzaty z prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2007.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/39

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2007 až 2010

(2008/C 49/10)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Rumunska na období 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Rumunska na období 2007 až 2010.

| (2) | Mezi lety 2003 a 2006 vykazovalo Rumunsko silný hospodářský růst, dosahující průměrné hodnoty 6,5 % ročně. Silná výkonnost ekonomiky již však jeví jasné známky přehřátí, neboť vykazuje vysoký a stále rostoucí vnější schodek (v předpokládané výši téměř 13 % HDP v roce 2007), jenž je stále méně kompenzován přímými zahraničními investicemi – navzdory trvalým investicím mimo privatizační projekty v roce 2007 –, avšak stále je zmírňován větším podílem přílivu střednědobého a dlouhodobého kapitálu, jak vyplývá ze zatím dostupných údajů za rok 2007.
  Dalšími známkami přehřátí je rostoucí nedostatek pracovních sil, silný růst mezd brzdící konkurenceschopnost a prudký nárůst zadluženosti domácností. Náhlé zvýšení inflace bylo po dlouhém období úspěšné dezinflace nastartováno především nabídkovými šoky způsobenými nízkými výkony zemědělského odvětví v roce 2007 v důsledku nepříznivého počasí. K tomu se přidaly ještě dopady, které na agregátní poptávku měly růst příjmů a úvěrů, nerestriktivní fiskální politika a platová politika ve veřejném sektoru a také oslabování rumunské měny od srpna roku 2007 (poté, co v předchozích letech posilovala). Zásadní důležitost pro to, aby Rumunsko udrželo rychlé tempo konvergence a dosáhlo průměru HDP na obyvatele v EU-27, bude mít vyrovnání rostoucích vnějších nerovnováh. V daném kontextu bude proto hrát důležitou roli fiskální politika snižující domácí poptávku při současném zlepšování kvality veřejných financí, zejména prostřednictvím přechodu k investicím zaměřeným na podporu růstu. |
| --- | --- |

(2)

Mezi lety 2003 a 2006 vykazovalo Rumunsko silný hospodářský růst, dosahující průměrné hodnoty 6,5 % ročně. Silná výkonnost ekonomiky již však jeví jasné známky přehřátí, neboť vykazuje vysoký a stále rostoucí vnější schodek (v předpokládané výši téměř 13 % HDP v roce 2007), jenž je stále méně kompenzován přímými zahraničními investicemi – navzdory trvalým investicím mimo privatizační projekty v roce 2007 –, avšak stále je zmírňován větším podílem přílivu střednědobého a dlouhodobého kapitálu, jak vyplývá ze zatím dostupných údajů za rok 2007.

Dalšími známkami přehřátí je rostoucí nedostatek pracovních sil, silný růst mezd brzdící konkurenceschopnost a prudký nárůst zadluženosti domácností. Náhlé zvýšení inflace bylo po dlouhém období úspěšné dezinflace nastartováno především nabídkovými šoky způsobenými nízkými výkony zemědělského odvětví v roce 2007 v důsledku nepříznivého počasí. K tomu se přidaly ještě dopady, které na agregátní poptávku měly růst příjmů a úvěrů, nerestriktivní fiskální politika a platová politika ve veřejném sektoru a také oslabování rumunské měny od srpna roku 2007 (poté, co v předchozích letech posilovala). Zásadní důležitost pro to, aby Rumunsko udrželo rychlé tempo konvergence a dosáhlo průměru HDP na obyvatele v EU-27, bude mít vyrovnání rostoucích vnějších nerovnováh. V daném kontextu bude proto hrát důležitou roli fiskální politika snižující domácí poptávku při současném zlepšování kvality veřejných financí, zejména prostřednictvím přechodu k investicím zaměřeným na podporu růstu.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož daný program vychází, předpokládá zrychlení růstu reálného HDP z 6,1 % v roce 2007 na 6,5 % v roce 2008 a jeho následné zpomalení směřující k hodnotě 5,8 % v roce 2010. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se plánovaný růst v letech 2008 a 2009 jeví jako poněkud vysoký. Zejména není jasné, jak bude docíleno snížení negativního vlivu čistého vývozu na růst vzhledem k růstu nákladů na jednotku pracovní síly a silným tlakům na straně poptávky, umocněným nerestriktivní fiskální politikou. Rozsah a rychlé zhoršování vnějších nerovnováh je důvodem k obavám, o čemž svědčí postupné oslabování leu od poloviny roku 2007, za současného všeobecného nového oceňování rizik na mezinárodních finančních trzích. Projekce inflace uvedené v programu se rovněž jeví jako dosti nízké. Silné inflační tlaky způsobené vývojem v oblasti mezd (včetně mezd ve veřejném sektoru), dále prudkým nárůstem mezinárodních cen potravin a komodit a slabším směnným kurzem (po dlouhém období jeho posilování), naznačují výraznější zpomalení rychlého dezinflačního procesu. Očekává se proto, že se inflační diferenciál (HISC) ve vztahu k zemím EU-27 v průběhu sledovaného období ustálí nebo pouze mírně sníží. Celkově vzato, kombinace politik uvedená v programu nemusí nutně vést k pokroku při dosahování nominální konvergence. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož daný program vychází, předpokládá zrychlení růstu reálného HDP z 6,1 % v roce 2007 na 6,5 % v roce 2008 a jeho následné zpomalení směřující k hodnotě 5,8 % v roce 2010. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se plánovaný růst v letech 2008 a 2009 jeví jako poněkud vysoký. Zejména není jasné, jak bude docíleno snížení negativního vlivu čistého vývozu na růst vzhledem k růstu nákladů na jednotku pracovní síly a silným tlakům na straně poptávky, umocněným nerestriktivní fiskální politikou. Rozsah a rychlé zhoršování vnějších nerovnováh je důvodem k obavám, o čemž svědčí postupné oslabování leu od poloviny roku 2007, za současného všeobecného nového oceňování rizik na mezinárodních finančních trzích. Projekce inflace uvedené v programu se rovněž jeví jako dosti nízké. Silné inflační tlaky způsobené vývojem v oblasti mezd (včetně mezd ve veřejném sektoru), dále prudkým nárůstem mezinárodních cen potravin a komodit a slabším směnným kurzem (po dlouhém období jeho posilování), naznačují výraznější zpomalení rychlého dezinflačního procesu. Očekává se proto, že se inflační diferenciál (HISC) ve vztahu k zemím EU-27 v průběhu sledovaného období ustálí nebo pouze mírně sníží. Celkově vzato, kombinace politik uvedená v programu nemusí nutně vést k pokroku při dosahování nominální konvergence.

| (4) | Podle aktualizovaného programu se v roce 2007 předpokládá celkový schodek veřejných financí ve výši 2,9 % HDP, což je o 0,2 procentního bodu více, než uvádí prognóza útvarů Komise z podzimu a než byla cílová hodnota předchozího programu. Pozitivní vliv, který měl na výchozí pozici nižší schodek za rok 2006, než jaký se předpokládal, byl kompenzován zvýšením výdajů, jež v roce 2007 převážilo nad zvýšením příjmů. Plnění rozpočtu v roce 2007 tedy není v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. března 2007 k předchozímu konvergenčnímu programu, aby Rumunsko „využilo příznivých podmínek k významnému posílení tempa úprav k dosažení střednědobého cíle zaměřením na náročnější rozpočtové cíle v roce 2007“ (3). |
| --- | --- |

(4)

Podle aktualizovaného programu se v roce 2007 předpokládá celkový schodek veřejných financí ve výši 2,9 % HDP, což je o 0,2 procentního bodu více, než uvádí prognóza útvarů Komise z podzimu a než byla cílová hodnota předchozího programu. Pozitivní vliv, který měl na výchozí pozici nižší schodek za rok 2006, než jaký se předpokládal, byl kompenzován zvýšením výdajů, jež v roce 2007 převážilo nad zvýšením příjmů. Plnění rozpočtu v roce 2007 tedy není v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. března 2007 k předchozímu konvergenčnímu programu, aby Rumunsko „využilo příznivých podmínek k významnému posílení tempa úprav k dosažení střednědobého cíle zaměřením na náročnější rozpočtové cíle v roce 2007“ (3).

| (5) | Tato aktualizace potvrzuje hlavní cíl předchozího konvergenčního programu dosáhnout střednědobého cíle stavu rozpočtu, strukturálního schodku (tj. schodku očištěného o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 0,9 % HDP do roku 2011, čili po ukončení programového období. Cílem programu je stabilizace celkového schodku v období 2007 až 2009 ve výši 2,9 % HDP a jeho snížení na 2,4 % HDP v roce 2010. Vývoj primárního salda bude mít obdobný průběh. Podle odhadu setrvá strukturální saldo mezi lety 2007 a 2009 na konstantní úrovni okolo 3,5 % HDP, aniž se předpokládá jakékoli úsilí ze strany fiskální politiky, a teprve v roce 2010 je plánována úprava o 0,75 % směrem k střednědobému cíli. Ve srovnání s předchozím konvergenčním programem, jehož cílem byla spíše postupná úprava vedoucí k dosažení střednědobého cíle a nikoli úprava soustředěná do závěrečných let programového období, jsou rozpočtové cíle méně ambiciózní, přestože předpoklady růstu na období 2008 až 2009 uvedené v programu jsou příznivější. Úprava podle aktualizace programu je založena na výrazném zvýšení poměru příjmů k HDP (o 3,5 procentního bodu, přičemž se opírá především o optimistické projekce týkající se příjmů), jež přesáhne významný nárůst poměru výdajů k HDP (téměř o 3 procentní body).
  Na zvýšení příjmů se budou nejvíce podílet daně (1,4 procentního bodu HDP) díky předpokládanému nárůstu přímých daní (očekává se zvýšení daní z příjmů v důsledku příznivého vývoje průměrné mzdy a počtu zaměstnanců, přičemž na zdanění příjmů právnických osob bude mít příznivý dopad snížení sociálních příspěvků zaměstnavatelů), ale rovněž díky opatřením v oblasti DPH (týkajícím se načasování některých příjmů z DPH), která však nejsou v programu dostatečně objasněna. O obdobnou částku vzrostou i „ostatní příjmy“, což rovněž odráží předpokládaný nárůst prostředků EU. Příspěvky na sociální zabezpečení budou v roce 2008 předmětem několika reformních opatření s předpokládaným čistým kladným účinkem (snížení sazeb o 6 procentních bodů, zavedení druhého pilíře důchodové reformy a rozšíření základny pro příspěvky na důchod tím, že se odstraní strop pětinásobku průměrné mzdy a do daňového základu budou zahrnuta určitá zvýhodnění). Na straně výdajů je změna ve značné míře zapříčiněna výrazným zvýšením veřejných investic v důsledku předpokládaného podstatného nárůstu čerpání finančních prostředků z EU, což se jeví jako ambiciózní. Rovněž se počítá s podstatným zvýšením sociálních plateb (zejména důchodů). Tento nárůst bude jen částečně vyrovnán prudkým poklesem náhrad zaměstnancům a subvencí (v programu v obou případech schází upřesnění). |
| --- | --- |

(5)

Tato aktualizace potvrzuje hlavní cíl předchozího konvergenčního programu dosáhnout střednědobého cíle stavu rozpočtu, strukturálního schodku (tj. schodku očištěného o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 0,9 % HDP do roku 2011, čili po ukončení programového období. Cílem programu je stabilizace celkového schodku v období 2007 až 2009 ve výši 2,9 % HDP a jeho snížení na 2,4 % HDP v roce 2010. Vývoj primárního salda bude mít obdobný průběh. Podle odhadu setrvá strukturální saldo mezi lety 2007 a 2009 na konstantní úrovni okolo 3,5 % HDP, aniž se předpokládá jakékoli úsilí ze strany fiskální politiky, a teprve v roce 2010 je plánována úprava o 0,75 % směrem k střednědobému cíli. Ve srovnání s předchozím konvergenčním programem, jehož cílem byla spíše postupná úprava vedoucí k dosažení střednědobého cíle a nikoli úprava soustředěná do závěrečných let programového období, jsou rozpočtové cíle méně ambiciózní, přestože předpoklady růstu na období 2008 až 2009 uvedené v programu jsou příznivější. Úprava podle aktualizace programu je založena na výrazném zvýšení poměru příjmů k HDP (o 3,5 procentního bodu, přičemž se opírá především o optimistické projekce týkající se příjmů), jež přesáhne významný nárůst poměru výdajů k HDP (téměř o 3 procentní body).

Na zvýšení příjmů se budou nejvíce podílet daně (1,4 procentního bodu HDP) díky předpokládanému nárůstu přímých daní (očekává se zvýšení daní z příjmů v důsledku příznivého vývoje průměrné mzdy a počtu zaměstnanců, přičemž na zdanění příjmů právnických osob bude mít příznivý dopad snížení sociálních příspěvků zaměstnavatelů), ale rovněž díky opatřením v oblasti DPH (týkajícím se načasování některých příjmů z DPH), která však nejsou v programu dostatečně objasněna. O obdobnou částku vzrostou i „ostatní příjmy“, což rovněž odráží předpokládaný nárůst prostředků EU. Příspěvky na sociální zabezpečení budou v roce 2008 předmětem několika reformních opatření s předpokládaným čistým kladným účinkem (snížení sazeb o 6 procentních bodů, zavedení druhého pilíře důchodové reformy a rozšíření základny pro příspěvky na důchod tím, že se odstraní strop pětinásobku průměrné mzdy a do daňového základu budou zahrnuta určitá zvýhodnění). Na straně výdajů je změna ve značné míře zapříčiněna výrazným zvýšením veřejných investic v důsledku předpokládaného podstatného nárůstu čerpání finančních prostředků z EU, což se jeví jako ambiciózní. Rovněž se počítá s podstatným zvýšením sociálních plateb (zejména důchodů). Tento nárůst bude jen částečně vyrovnán prudkým poklesem náhrad zaměstnancům a subvencí (v programu v obou případech schází upřesnění).

| (6) | Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Zejména vzhledem k nadhodnocené daňové elasticitě uvedené v programu a s ohledem na nejnovější údaje týkající se plnění rozpočtu není pravděpodobné, že bude v roce 2007 dosaženo plánované úrovně příjmů. To by během programového období znamenalo na straně příjmů negativní vliv na výchozí pozice, z čehož by vyplývaly horší rozpočtové výsledky, než bylo na období 2008 až 2010 plánováno. To by mohlo být dále umocněno příznivými předpoklady růstu na léta 2008 až 2009. Vzestupný trend zejména v případě příspěvků na sociální zabezpečení a nepřímých daní může být rovněž nadhodnocen. Na straně výdajů se zdá, že program i nadále vyčleňuje nadměrné zdroje na investice. Následkem toho vyvstávají rizika, že zdroje přidělené na investice budou přinejmenším zčásti přesměrovány na běžné výdaje, jak tomu již bylo v minulosti, a to zejména do položek, které se v programu jeví jako podhodnocené, což se týká především náhrad zaměstnancům, sociálních transferů a subvencí.
  Ačkoli program předpokládá v období 2008 až 2010 obezřetnější mzdovou politiku ve veřejném sektoru, není to v programu konkretizováno a o realističnosti tohoto předpokladu nesvědčí ani překročení mzdových výdajů veřejného sektoru v minulosti: v roce 2006 a 2007 bylo zvýšení výdajů za mzdy překročeno oproti původnímu plánu více než dvojnásobně. Při zohlednění tohoto posunu na straně výdajů může být poměr výdajů k HDP oproti plánu vyšší, a to zejména v období 2009 až 2010. Dalšími rizikovými faktory jsou nedostatky v plánování a plnění rozpočtu, tlaky na výdaje během volebních let 2008 a 2009 a nejistota ohledně výše náhrad vyplácených z veřejných rozpočtů vlastníkům majetku znárodněného v době komunistického režimu na základě tzv. „majetkového fondu“. Kromě toho zpřísnění fiskální politiky, které se předpokládá v roce 2010, není dostatečně podloženo konkrétními opatřeními. |
| --- | --- |

(6)

Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Zejména vzhledem k nadhodnocené daňové elasticitě uvedené v programu a s ohledem na nejnovější údaje týkající se plnění rozpočtu není pravděpodobné, že bude v roce 2007 dosaženo plánované úrovně příjmů. To by během programového období znamenalo na straně příjmů negativní vliv na výchozí pozice, z čehož by vyplývaly horší rozpočtové výsledky, než bylo na období 2008 až 2010 plánováno. To by mohlo být dále umocněno příznivými předpoklady růstu na léta 2008 až 2009. Vzestupný trend zejména v případě příspěvků na sociální zabezpečení a nepřímých daní může být rovněž nadhodnocen. Na straně výdajů se zdá, že program i nadále vyčleňuje nadměrné zdroje na investice. Následkem toho vyvstávají rizika, že zdroje přidělené na investice budou přinejmenším zčásti přesměrovány na běžné výdaje, jak tomu již bylo v minulosti, a to zejména do položek, které se v programu jeví jako podhodnocené, což se týká především náhrad zaměstnancům, sociálních transferů a subvencí.

Ačkoli program předpokládá v období 2008 až 2010 obezřetnější mzdovou politiku ve veřejném sektoru, není to v programu konkretizováno a o realističnosti tohoto předpokladu nesvědčí ani překročení mzdových výdajů veřejného sektoru v minulosti: v roce 2006 a 2007 bylo zvýšení výdajů za mzdy překročeno oproti původnímu plánu více než dvojnásobně. Při zohlednění tohoto posunu na straně výdajů může být poměr výdajů k HDP oproti plánu vyšší, a to zejména v období 2009 až 2010. Dalšími rizikovými faktory jsou nedostatky v plánování a plnění rozpočtu, tlaky na výdaje během volebních let 2008 a 2009 a nejistota ohledně výše náhrad vyplácených z veřejných rozpočtů vlastníkům majetku znárodněného v době komunistického režimu na základě tzv. „majetkového fondu“. Kromě toho zpřísnění fiskální politiky, které se předpokládá v roce 2010, není dostatečně podloženo konkrétními opatřeními.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je nedostatečná, má-li být dosaženo střednědobého cíle do roku 2011, jak daný program stanoví. Do konce programového období by nebyla zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP (která se odhaduje na 1,75 % HDP), a existuje proto vážné riziko, že bude tato referenční hodnota v krátkodobém horizontu překročena. Po prudkém zhoršení stavu schodku v roce 2007 nelze do roku 2010 očekávat žádnou úpravu směrem k dosažení střednědobého cíle, navzdory skutečnosti, že ekonomika vykazuje známky přehřátí, což není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Daná rozpočtová strategie nepřispívá k řešení uvedených makroekonomických nerovnováh, zejména vysokého a stále rostoucího vnějšího schodku a tlaků na straně domácí poptávky, čímž je ohrožena makroekonomická a finanční stabilita. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je nedostatečná, má-li být dosaženo střednědobého cíle do roku 2011, jak daný program stanoví. Do konce programového období by nebyla zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP (která se odhaduje na 1,75 % HDP), a existuje proto vážné riziko, že bude tato referenční hodnota v krátkodobém horizontu překročena. Po prudkém zhoršení stavu schodku v roce 2007 nelze do roku 2010 očekávat žádnou úpravu směrem k dosažení střednědobého cíle, navzdory skutečnosti, že ekonomika vykazuje známky přehřátí, což není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Daná rozpočtová strategie nepřispívá k řešení uvedených makroekonomických nerovnováh, zejména vysokého a stále rostoucího vnějšího schodku a tlaků na straně domácí poptávky, čímž je ohrožena makroekonomická a finanční stabilita.

| (8) | Bez dlouhodobých odhadů výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, které by byly založeny na společných makroekonomických předpokladech Výboru pro hospodářskou politiku a Komise, není v Rumunsku na rozdíl od ostatních členských států možné srovnatelným a spolehlivým způsobem vyhodnotit dopad stárnutí obyvatelstva. Vzhledem k současné demografické struktuře nelze vyloučit, že stárnutí obyvatelstva bude mít značný dopad na výdaje, a stav rozpočtu v roce 2007 uvedený v programu s významným strukturálním schodkem nepostačuje ke stabilizaci zadlužení, dokonce ani bez zohlednění dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Zlepšení strukturálního rozpočtu ve střednědobém horizontu by tak pomohlo snížit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Bez dlouhodobých odhadů výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, které by byly založeny na společných makroekonomických předpokladech Výboru pro hospodářskou politiku a Komise, není v Rumunsku na rozdíl od ostatních členských států možné srovnatelným a spolehlivým způsobem vyhodnotit dopad stárnutí obyvatelstva. Vzhledem k současné demografické struktuře nelze vyloučit, že stárnutí obyvatelstva bude mít značný dopad na výdaje, a stav rozpočtu v roce 2007 uvedený v programu s významným strukturálním schodkem nepostačuje ke stabilizaci zadlužení, dokonce ani bez zohlednění dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Zlepšení strukturálního rozpočtu ve střednědobém horizontu by tak pomohlo snížit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu s národním programem reforem z července roku 2007. Potvrzuje zejména hlavní priority vládní politiky, jako jsou např. zlepšení kvality a řízení veřejných výdajů, zlepšení podnikatelského prostředí a veřejné správy a hlavní reformy, které mají přímý vliv na veřejné finance, především v oblasti pracovního trhu, důchodového zabezpečení, zdravotnictví a vzdělávání. Potvrzuje rovněž priority týkající se výdajů v oblasti vzdělávání, výzkumu, zdravotnictví, infrastruktury, životního prostředí a zemědělství. Na druhé straně však konvergenční program neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v rámci národního programu reforem. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu s národním programem reforem z července roku 2007. Potvrzuje zejména hlavní priority vládní politiky, jako jsou např. zlepšení kvality a řízení veřejných výdajů, zlepšení podnikatelského prostředí a veřejné správy a hlavní reformy, které mají přímý vliv na veřejné finance, především v oblasti pracovního trhu, důchodového zabezpečení, zdravotnictví a vzdělávání. Potvrzuje rovněž priority týkající se výdajů v oblasti vzdělávání, výzkumu, zdravotnictví, infrastruktury, životního prostředí a zemědělství. Na druhé straně však konvergenční program neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v rámci národního programu reforem.

| (10) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje navzdory jistému pokroku určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje navzdory jistému pokroku určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů (4).

Závěrem lze obecně konstatovat, že rozpočtová strategie nastíněná v programu není v souladu s obezřetnou fiskální politikou, jíž je zapotřebí k snížení rostoucího vnějšího schodku a inflačních tlaků, které ohrožují makroekonomickou a finanční stabilitu a brzdí konvergenční proces. Program nepředpokládá snižování schodku, což představuje riziko vzniku nadměrného schodku. Pokrok směrem k dosažení střednědobého cíle je nedostatečný a plně soustředěný do závěru programového období, a to přes předpoklady silného růstu. S ohledem na rizika, jimž jsou rozpočtové cíle vystaveny, a vzhledem k značné úpravě, jíž by bylo zapotřebí až po ukončení programového období, není pravděpodobné, že bude střednědobého cíle dosaženo do roku 2011, jak bylo plánováno.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na potřebu zajistit udržitelnou konvergenci se Rumunsko vyzývá, aby:

| i) | výrazně posílilo tempo úprav k dosažení střednědobého cíle zaměřením na náročnější rozpočtové cíle v roce 2008 a v následujících letech za účelem snížení rizika nadměrného schodku, podpoření makroekonomické stability, zabránění dalšímu růstu vnějších nerovnováh a řešení rizik, která ohrožují dlouhodobou udržitelnost veřejných financí; |
| --- | --- |

i)

výrazně posílilo tempo úprav k dosažení střednědobého cíle zaměřením na náročnější rozpočtové cíle v roce 2008 a v následujících letech za účelem snížení rizika nadměrného schodku, podpoření makroekonomické stability, zabránění dalšímu růstu vnějších nerovnováh a řešení rizik, která ohrožují dlouhodobou udržitelnost veřejných financí;

| ii) | omezilo zamýšlené velké zvýšení veřejných výdajů a zlepšilo jejich strukturu tak, aby bylo zajištěno zvýšení růstového potenciálu a lepší plánování i provádění výdajů v závazném střednědobém rámci; |
| --- | --- |

ii)

omezilo zamýšlené velké zvýšení veřejných výdajů a zlepšilo jejich strukturu tak, aby bylo zajištěno zvýšení růstového potenciálu a lepší plánování i provádění výdajů v závazném střednědobém rámci;

| iii) | realizovalo politiky ke snížení inflačních tlaků, jako doplnění doporučené přísnější fiskální strategie, včetně náležité mzdové politiky ve veřejném sektoru a dalších strukturálních reforem. |
| --- | --- |

iii)

realizovalo politiky ke snížení inflačních tlaků, jako doplnění doporučené přísnější fiskální strategie, včetně náležité mzdové politiky ve veřejném sektoru a dalších strukturálních reforem.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2007 | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| KOM list. 2007 | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | neuv. |
| KP leden 2007 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2007 | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| KOM list. 2007 | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | neuv. |
| KP leden 2007 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2007 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| KOM list. 2007 (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | neuv. |
| KP leden 2007 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| KOM list. 2007 | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| KOM list. 2007 | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| KOM list. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | KP pros. 2007 | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| KOM list. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | KP pros. 2007 | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| KOM list. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| KOM list. 2007 | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | neuv. |
| KP leden 2007 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2007

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

KOM list. 2007

7,7

6,0

5,9

5,8

neuv.

KP leden 2007

8,0

6,5

6,3

5,9

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2007

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

KOM list. 2007

6,6

4,7

5,6

4,6

neuv.

KP leden 2007

6,6

4,5

4,3

3,2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2007

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

KOM list. 2007 (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

neuv.

KP leden 2007

2,1

2,2

1,9

1,1

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP pros. 2007

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

KOM list. 2007

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

neuv.

KP leden 2007

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP pros. 2007

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

KOM list. 2007

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

neuv.

KP leden 2007

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP pros. 2007

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

KOM list. 2007

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

neuv.

KP leden 2007

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

KP pros. 2007

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

KOM list. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

neuv.

KP leden 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

KP pros. 2007

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

KOM list. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

neuv.

KP leden 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP pros. 2007

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

KOM list. 2007

12,4

12,5

12,8

13,5

neuv.

KP leden 2007

12,8

13,5

12,6

11,7

neuv.

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení národního programu reforem, které provedla Komise v červenci roku 2007.

(3)  Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 19.

(4)  Scházejí zejména údaje týkající se krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazeb a veřejných výdajů podle účelu a podrobné údaje o projekcích dlouhodobé udržitelnosti.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % a 6,9 %.

(7)  Saldo očištěné od cyklických vlivů bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle posledního programu zvyšují jednorázová a jiná dočasná opatření schodek o 0,4 % HDP v roce 2006, o 0,2 % v roce 2007, o 0,2 % v roce 2008, o 0,1 % v roce 2009 a o 0,1 % v roce 2010. Prognóza útvarů Komise z podzimu neuvádí žádná jednorázová opatření, neboť útvary Komise nepovažují za jednorázové opatření náhrady na základě tzv. majetkového fondu.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/44

---

STANOVISKO RADY

ze dne 12. února 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2007–2010

(2008/C 49/11)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska na období 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. února 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska na období 2007 až 2010.

| (2) | Slovensko v současnosti zažívá období silného hospodářského růstu, který je založen na širokém spektru strukturálních reforem zahájených v minulých letech a na silném přílivu přímých zahraničních investic, zejména do zpracovatelského sektoru. Přestože díky tomuto růstu došlo k posílení zaměstnanosti a výrazně poklesla míra nezaměstnanosti, zdá se, že některé skupiny populace soustředěné ve východních regionech se na této hospodářské expanzi nepodílejí. Kromě toho, že tato skutečnost představuje zátěž pro veřejné finance a sociální problém, malá zaměstnatelnost některých segmentů pracovních sil omezuje růst potenciálního produktu Slovenska a je překážkou v procesu dohánění vyspělých ekonomik.
  Toto nerovnoměrné rozložení hospodářské aktivity v rámci jednotlivých regionů a skupin populace vyvolává potřebu zkvalitnění veřejného školství a určitého přesunu vládních výdajů ve prospěch školství, výzkumu a vývoje, inovací a rozvoje infrastruktury. Po období převážně restriktivní rozpočtové politiky se v roce 2006 orientace fiskální politiky změnila na expanzivní. Naopak se zvyšováním úrokových sazeb a s dlouhodobým posilováním kurzu došlo ke zpřísnění měnových podmínek. Toto posilování kurzu však zjevně neoslabuje vnější konkurenceschopnost slovenské ekonomiky, o čemž svědčí silný růst vývozu a klesající schodek běžného účtu. Slovensko by jako členský stát, na který se vztahuje výjimka, a jako účastník mechanismu ERM II mělo ve své makroekonomické a strukturální politice usilovat o dosažení udržitelné konvergence. Inflace v roce 2007 sice výrazně poklesla, nyní se však očekává její růst, a to v důsledku rostoucích cen potravin a energií, silného hospodářského růstu, zpřísňování podmínek na trhu práce a odeznívajícího vlivu posilování kurzu v letech 2006 a 2007. Aby země splnila inflační cíle stanovené v programu, který předpokládá vstup do eurozóny v roce 2009, a odolala případným inflačním tlakům po odeznění desinflačního vlivu dřívějšího výrazného posilování kurzu, jsou nezbytné další strukturální reformy a vláda by měla být připravena realizovat restriktivnější fiskální politiku, než jaká je nastíněna v programu. |
| --- | --- |

(2)

Slovensko v současnosti zažívá období silného hospodářského růstu, který je založen na širokém spektru strukturálních reforem zahájených v minulých letech a na silném přílivu přímých zahraničních investic, zejména do zpracovatelského sektoru. Přestože díky tomuto růstu došlo k posílení zaměstnanosti a výrazně poklesla míra nezaměstnanosti, zdá se, že některé skupiny populace soustředěné ve východních regionech se na této hospodářské expanzi nepodílejí. Kromě toho, že tato skutečnost představuje zátěž pro veřejné finance a sociální problém, malá zaměstnatelnost některých segmentů pracovních sil omezuje růst potenciálního produktu Slovenska a je překážkou v procesu dohánění vyspělých ekonomik.

Toto nerovnoměrné rozložení hospodářské aktivity v rámci jednotlivých regionů a skupin populace vyvolává potřebu zkvalitnění veřejného školství a určitého přesunu vládních výdajů ve prospěch školství, výzkumu a vývoje, inovací a rozvoje infrastruktury. Po období převážně restriktivní rozpočtové politiky se v roce 2006 orientace fiskální politiky změnila na expanzivní. Naopak se zvyšováním úrokových sazeb a s dlouhodobým posilováním kurzu došlo ke zpřísnění měnových podmínek. Toto posilování kurzu však zjevně neoslabuje vnější konkurenceschopnost slovenské ekonomiky, o čemž svědčí silný růst vývozu a klesající schodek běžného účtu. Slovensko by jako členský stát, na který se vztahuje výjimka, a jako účastník mechanismu ERM II mělo ve své makroekonomické a strukturální politice usilovat o dosažení udržitelné konvergence. Inflace v roce 2007 sice výrazně poklesla, nyní se však očekává její růst, a to v důsledku rostoucích cen potravin a energií, silného hospodářského růstu, zpřísňování podmínek na trhu práce a odeznívajícího vlivu posilování kurzu v letech 2006 a 2007. Aby země splnila inflační cíle stanovené v programu, který předpokládá vstup do eurozóny v roce 2009, a odolala případným inflačním tlakům po odeznění desinflačního vlivu dřívějšího výrazného posilování kurzu, jsou nezbytné další strukturální reformy a vláda by měla být připravena realizovat restriktivnější fiskální politiku, než jaká je nastíněna v programu.

| (3) | Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by růst reálného HDP měl postupně klesnout z 8,8 % v roce 2007 na 5,0 % v roce 2010. Na základě v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že tento scénář je založen na realistických předpokladech hospodářského růstu do roku 2009 a na opatrném předpokladu pro rok 2010. V této souvislosti se očekává, že mimořádné výsledky vývozu za rok 2007, které byly vyvolány otevřením nových výrobních kapacit ve zpracovatelském sektoru, se v nadcházejících letech nebudou opakovat. Projekce vývoje inflace obsažené v programu se zdají být spíše nižší, jelikož vycházejí z příznivějších předpokladů o vývoji vnějšího prostředí než prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 a jsou založeny na odlišných předpokladech ohledně odeznívání vlivu dřívějšího posilování kurzu. |
| --- | --- |

(3)

Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by růst reálného HDP měl postupně klesnout z 8,8 % v roce 2007 na 5,0 % v roce 2010. Na základě v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že tento scénář je založen na realistických předpokladech hospodářského růstu do roku 2009 a na opatrném předpokladu pro rok 2010. V této souvislosti se očekává, že mimořádné výsledky vývozu za rok 2007, které byly vyvolány otevřením nových výrobních kapacit ve zpracovatelském sektoru, se v nadcházejících letech nebudou opakovat. Projekce vývoje inflace obsažené v programu se zdají být spíše nižší, jelikož vycházejí z příznivějších předpokladů o vývoji vnějšího prostředí než prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 a jsou založeny na odlišných předpokladech ohledně odeznívání vlivu dřívějšího posilování kurzu.

| (4) | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 odhaduje schodek veřejných financí v roce 2007 na 2,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,9 % HDP a nynější aktualizace programu obsahuje cíl 2,5 % HDP. Lepší výsledný schodek je důsledkem nadměrných příjmů, které převážily nad zvýšením výdajů oproti předpokladům uvedeným v rozpočtu. Vzhledem k tomu, že předpokládaný výsledný schodek za rok 2007 je nižší (o 0,2 % HDP) než původní cíl, a to jak v nominálním tak i strukturálním vyjádření (tedy po cyklickém očištění a očištění o jednorázové a dočasné vlivy), slovenské orgány se částečně řídily výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3), která navrhovala výraznější strukturální úpravy, aby se zajistila náprava nadměrného schodku v roce 2007 s větší rezervou. |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 odhaduje schodek veřejných financí v roce 2007 na 2,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,9 % HDP a nynější aktualizace programu obsahuje cíl 2,5 % HDP. Lepší výsledný schodek je důsledkem nadměrných příjmů, které převážily nad zvýšením výdajů oproti předpokladům uvedeným v rozpočtu. Vzhledem k tomu, že předpokládaný výsledný schodek za rok 2007 je nižší (o 0,2 % HDP) než původní cíl, a to jak v nominálním tak i strukturálním vyjádření (tedy po cyklickém očištění a očištění o jednorázové a dočasné vlivy), slovenské orgány se částečně řídily výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3), která navrhovala výraznější strukturální úpravy, aby se zajistila náprava nadměrného schodku v roce 2007 s větší rezervou.

| (5) | Hlavním cílem rozpočtové strategie je dosažení střednědobého cíle, kterým je rozpočet se strukturálním schodkem těsně pod 1 % HDP, do roku 2010. Program předpokládá, že schodek veřejných financí poklesne v nominálním vyjádření z 2,5 % HDP v roce 2007 na 0,8 % HDP v roce 2010 a že primární saldo se přehoupne ze schodku ve výši 1,0 % HDP v roce 2007 do přebytku 0,5 % HDP v roce 2010. Úpravy (ve strukturálním i nominálním vyjádření) jsou odsunuty až na konec programového období. Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program obecně potvrzuje plánované změny na pozadí poněkud příznivějšího makroekonomického scénáře. Fiskální konsolidace se podle předpokladů zaměří na výdajovou stránku (zejména na škrty v sociálních platbách a v odměnách zaměstnanců veřejného sektoru), přičemž poměr výdajů k HDP by se měl během programového období snížit o 3 procentní body HDP, zatímco příjmy by se měly snižovat zhruba v polovičním rozsahu. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem rozpočtové strategie je dosažení střednědobého cíle, kterým je rozpočet se strukturálním schodkem těsně pod 1 % HDP, do roku 2010. Program předpokládá, že schodek veřejných financí poklesne v nominálním vyjádření z 2,5 % HDP v roce 2007 na 0,8 % HDP v roce 2010 a že primární saldo se přehoupne ze schodku ve výši 1,0 % HDP v roce 2007 do přebytku 0,5 % HDP v roce 2010. Úpravy (ve strukturálním i nominálním vyjádření) jsou odsunuty až na konec programového období. Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program obecně potvrzuje plánované změny na pozadí poněkud příznivějšího makroekonomického scénáře. Fiskální konsolidace se podle předpokladů zaměří na výdajovou stránku (zejména na škrty v sociálních platbách a v odměnách zaměstnanců veřejného sektoru), přičemž poměr výdajů k HDP by se měl během programového období snížit o 3 procentní body HDP, zatímco příjmy by se měly snižovat zhruba v polovičním rozsahu.

| (6) | Výsledky rozpočtového hospodaření by oproti předpokladům obsaženým v programu mohly být lepší v roce 2008 a horší v letech 2009 a 2010. Pokud bude stejně jako v předchozích letech růst výdajů v roce 2008 nižší, než se předpokládá v programu, mohlo by také být dosaženo lepší úrovně schodku, a to zejména díky perspektivě silného růstu, již přijatým opatřením zvyšujícím příjmy (rozšíření základu pro daň z příjmů právnických osob a zvýšení stropu pro příspěvky na sociální zabezpečení by měla přinést dodatečné příjmy ve výši 0,3 % HDP) a pravděpodobnému odlivu osob účastnících se druhého pilíře penzijního systému (4) (kladný vliv odhadovaný na 0,2 % HDP). Existují však zřejmá rizika související s plánovanou fiskální konsolidací odloženou na roky 2009 a 2010. Zejména neexistují žádné závazné výdajové limity, nejsou k dispozici dostatečné informace o opatřeních, na nichž mají být změny založeny, a vznikají potenciální rizika ohrožující stranu výdajů, která souvisejí s plánovanou spoluprací se soukromým sektorem, zejména pokud jde o stavbu dálnic. |
| --- | --- |

(6)

Výsledky rozpočtového hospodaření by oproti předpokladům obsaženým v programu mohly být lepší v roce 2008 a horší v letech 2009 a 2010. Pokud bude stejně jako v předchozích letech růst výdajů v roce 2008 nižší, než se předpokládá v programu, mohlo by také být dosaženo lepší úrovně schodku, a to zejména díky perspektivě silného růstu, již přijatým opatřením zvyšujícím příjmy (rozšíření základu pro daň z příjmů právnických osob a zvýšení stropu pro příspěvky na sociální zabezpečení by měla přinést dodatečné příjmy ve výši 0,3 % HDP) a pravděpodobnému odlivu osob účastnících se druhého pilíře penzijního systému (4) (kladný vliv odhadovaný na 0,2 % HDP). Existují však zřejmá rizika související s plánovanou fiskální konsolidací odloženou na roky 2009 a 2010. Zejména neexistují žádné závazné výdajové limity, nejsou k dispozici dostatečné informace o opatřeních, na nichž mají být změny založeny, a vznikají potenciální rizika ohrožující stranu výdajů, která souvisejí s plánovanou spoluprací se soukromým sektorem, zejména pokud jde o stavbu dálnic.

| (7) | S ohledem na toto hodnocení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v programu je v souladu s trvalou nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak doporučila Rada. Pokud budou plány konsolidace důsledně dodrženy, byla by dostatečná rezerva proti překročení hranice 3 % HDP pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech (odhadovaných okolo strukturálního schodku ve výši 2 % HDP) vytvořena až od roku 2010 (5). Orientace rozpočtové politiky popsaná v programu se navíc nezdá dostatečná k tomu, aby bylo do konce programového období dosaženo střednědobého cíle, jak to program předpokládá. Pro rok 2008, v němž by měla panovat příznivá ekonomická situace, se očekává pouze mírné zlepšení strukturálního schodku (0,25 % HDP).
  Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle, jak je v programu popsané pro rok 2008, je tudíž třeba zvýšit, aby odpovídalo Paktu o stabilitě a růstu. Ten stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a ve státech účastnících se ERM II by mělo dosahovat referenční úrovně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by změny měly být větší. Navíc je v rozpočtu třeba vytvořit prostor pro očekávané zvýšení přílivu prostředků z fondů EU, aby se udržela restriktivní orientace fiskální politiky plánovaná na roky 2009 a 2010. Změny plánované na zbývající část programového období by měly být v souladu s paktem prováděny důsledně, a bude-li to nutné, měla by na jejich podporu být přijata zvláštní opatření. A v neposlední řadě, pokud by došlo ke vzniku inflačních tlaků, byla by nutná restriktivnější fiskální politika, než jaká se předpokládá podle programu. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto hodnocení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v programu je v souladu s trvalou nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak doporučila Rada. Pokud budou plány konsolidace důsledně dodrženy, byla by dostatečná rezerva proti překročení hranice 3 % HDP pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech (odhadovaných okolo strukturálního schodku ve výši 2 % HDP) vytvořena až od roku 2010 (5). Orientace rozpočtové politiky popsaná v programu se navíc nezdá dostatečná k tomu, aby bylo do konce programového období dosaženo střednědobého cíle, jak to program předpokládá. Pro rok 2008, v němž by měla panovat příznivá ekonomická situace, se očekává pouze mírné zlepšení strukturálního schodku (0,25 % HDP).

Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle, jak je v programu popsané pro rok 2008, je tudíž třeba zvýšit, aby odpovídalo Paktu o stabilitě a růstu. Ten stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a ve státech účastnících se ERM II by mělo dosahovat referenční úrovně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by změny měly být větší. Navíc je v rozpočtu třeba vytvořit prostor pro očekávané zvýšení přílivu prostředků z fondů EU, aby se udržela restriktivní orientace fiskální politiky plánovaná na roky 2009 a 2010. Změny plánované na zbývající část programového období by měly být v souladu s paktem prováděny důsledně, a bude-li to nutné, měla by na jejich podporu být přijata zvláštní opatření. A v neposlední řadě, pokud by došlo ke vzniku inflačních tlaků, byla by nutná restriktivnější fiskální politika, než jaká se předpokládá podle programu.

| (8) | Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensko je vystaveno střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je nižší než průměr EU s tím, že výdaje na důchody vykazují zejména díky penzijní reformě z roku 2005 poněkud pomalejší růst než v mnoha jiných zemích. Tyto projekce však vycházejí z předpokladu, že během první poloviny roku 2008, tedy v období, kdy to bude možné, opustí smíšený penzijní systém pouze malé množství pracovníků. Výsledky rozpočtového hospodaření za rok 2007 se strukturálním primárním schodkem, jak jsou odhadovány v programu, představují riziko pro udržitelnost veřejných financí, a to i bez ohledu na dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet. Konsolidace veřejných financí, jak je plánována v konvergenčním programu, by proto přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensko je vystaveno střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je nižší než průměr EU s tím, že výdaje na důchody vykazují zejména díky penzijní reformě z roku 2005 poněkud pomalejší růst než v mnoha jiných zemích. Tyto projekce však vycházejí z předpokladu, že během první poloviny roku 2008, tedy v období, kdy to bude možné, opustí smíšený penzijní systém pouze malé množství pracovníků. Výsledky rozpočtového hospodaření za rok 2007 se strukturálním primárním schodkem, jak jsou odhadovány v programu, představují riziko pro udržitelnost veřejných financí, a to i bez ohledu na dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet. Konsolidace veřejných financí, jak je plánována v konvergenčním programu, by proto přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Potvrzuje však, že výdajové priority vlády (zdravotnictví, školství a zemědělství) se i nadále částečně liší od hlavních úkolů specifikovaných v národním programu reforem (informační společnost, výzkum, vývoj a inovace, podnikatelské prostředí, školství a zaměstnanost). Navíc nespecifikuje, zda cíl pro výdaje na výzkum a vývoj ve výši 0,8 % HDP bude do roku 2010 naplněn, a výdaje na školství jsou stále ve větší míře závislé na prostředcích ze strukturálních fondů EU. Program neobsahuje kvantitativní hodnocení celkových dopadů národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech souvisejících s hlavními reformami obsaženými v národním programu reforem na rok 2008. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Potvrzuje však, že výdajové priority vlády (zdravotnictví, školství a zemědělství) se i nadále částečně liší od hlavních úkolů specifikovaných v národním programu reforem (informační společnost, výzkum, vývoj a inovace, podnikatelské prostředí, školství a zaměstnanost). Navíc nespecifikuje, zda cíl pro výdaje na výzkum a vývoj ve výši 0,8 % HDP bude do roku 2010 naplněn, a výdaje na školství jsou stále ve větší míře závislé na prostředcích ze strukturálních fondů EU. Program neobsahuje kvantitativní hodnocení celkových dopadů národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech souvisejících s hlavními reformami obsaženými v národním programu reforem na rok 2008.

| (10) | Pokud jde o pokrok v plnění závazků souvisejících s ERM II, vždy bylo dosaženo lepších výsledků, než jaké stanovovaly fiskální cíle obsažené ve všech postupně vydávaných konvergenčních programech, avšak tyto cíle nebyly vzhledem k lepší než původně očekávané výchozí fiskální pozici a k lepším hospodářským výsledkům nijak výrazně ambiciózní. Pokud jde o příjmovou politiku, kolektivní smlouvy ve veřejném sektoru posloužily jako důležitý signál zmírnění růstu mezd v celé ekonomice. Národná banka Slovenska s cílem omezit růst objemu úvěrů pečlivě sledovala způsoby řízení rizik v bankách a posílila spolupráci s domovskými orgány dohledu bank, které působí na Slovensku. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o pokrok v plnění závazků souvisejících s ERM II, vždy bylo dosaženo lepších výsledků, než jaké stanovovaly fiskální cíle obsažené ve všech postupně vydávaných konvergenčních programech, avšak tyto cíle nebyly vzhledem k lepší než původně očekávané výchozí fiskální pozici a k lepším hospodářským výsledkům nijak výrazně ambiciózní. Pokud jde o příjmovou politiku, kolektivní smlouvy ve veřejném sektoru posloužily jako důležitý signál zmírnění růstu mezd v celé ekonomice. Národná banka Slovenska s cílem omezit růst objemu úvěrů pečlivě sledovala způsoby řízení rizik v bankách a posílila spolupráci s domovskými orgány dohledu bank, které působí na Slovensku.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (6). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (6).

Celkově lze konstatovat, že program je v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2007. Pro následující období předpokládá v souvislosti s perspektivou silného růstu odložení pokroku v plnění střednědobého cíle. Předpoklad zlepšení strukturálního salda pro rok 2008 není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a měl by být ambicióznější. Vzhledem k rizikům, která ohrožují rozpočtové cíle v období od roku 2009, by se nemuselo podařit dosáhnout střednědobého cíle do roku 2010, tak jak je naplánováno v programu, a může proto být nezbytné ještě další úsilí. Pokud by navíc došlo ke vzniku inflačních tlaků, byla by nutná přísnější fiskální politika, než jaká se předpokládá v programu, a bylo by třeba podniknout další strukturální reformy, které by zajistily lepší fungování trhu práce. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensku hrozí středně vysoké riziko. Pokud jde o střednědobé úkoly, program nepředpokládá, že dojde k pokroku v přesouvání výdajů do oblastí výzkumu, vývoje a inovací, a konstatuje, že výdaje na školství budou stále více závislé na financování z EU.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004 a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v ERM II se Slovensko vyzývá, aby:

| i) | v roce 2008 využilo situaci, kdy dochází k silnému hospodářskému růstu, k urychlení tempa strukturálních změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle a aby v následujících letech důsledně provádělo plánovanou strukturální konsolidaci, kterou případně podpoří dodatečnými opatřeními a závaznějšími střednědobými výdajovými limity, a |
| --- | --- |

i)

v roce 2008 využilo situaci, kdy dochází k silnému hospodářskému růstu, k urychlení tempa strukturálních změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle a aby v následujících letech důsledně provádělo plánovanou strukturální konsolidaci, kterou případně podpoří dodatečnými opatřeními a závaznějšími střednědobými výdajovými limity, a

| ii) | provedlo další strukturální reformy s cílem zlepšit fungování trhu práce a aby bylo připraveno realizovat přísnější fiskální politiku, především s cílem omezit případné inflační tlaky, zejména až odezní desinflační vliv dřívějšího posilování kurzu. |
| --- | --- |

ii)

provedlo další strukturální reformy s cílem zlepšit fungování trhu práce a aby bylo připraveno realizovat přísnější fiskální politiku, především s cílem omezit případné inflační tlaky, zejména až odezní desinflační vliv dřívějšího posilování kurzu.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP list. 2007 | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| KOM list. 2007 | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| Inflace HISC
  (%) | KP list. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| KOM list. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Mezera výstupu (7)

  (% potenciálního HDP) | KP list. 2007 | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| KOM list. 2007 (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| KOM list. 2007 | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| KOM list. 2007 | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| KOM list. 2007 | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (7)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM list. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (9)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM list. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP list. 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| KOM list. 2007 | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP list. 2007

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

KOM list. 2007

8,3

8,7

7,0

6,2

neuv.

KP pros. 2006

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

Inflace HISC

(%)

KP list. 2007

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

KOM list. 2007

4,3

1,7

2,5

3,0

neuv.

KP pros. 2006

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Mezera výstupu (7)

(% potenciálního HDP)

KP list. 2007

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

KOM list. 2007 (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

neuv.

KP pros. 2006

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP list. 2007

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

KOM list. 2007

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

neuv.

KP pros. 2006

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP list. 2007

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

KOM list. 2007

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

neuv.

KP pros. 2006

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP list. 2007

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

KOM list. 2007

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

neuv.

KP pros. 2006

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (7)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

KOM list. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

neuv.

KP pros. 2006

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

neuv.

Strukturální saldo (9)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

KOM list. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

neuv.

KP pros. 2006

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP list. 2007

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

KOM list. 2007

30,4

30,8

30,7

30,6

neuv.

KP pros. 2006

33,1

31,8

31,0

29,7

neuv.

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 72, 29.3.2007, s. 1.

(4)  V první polovině roku 2008 bude dočasně otevřen druhý pilíř a bude umožněno, aby jej opustili jeho současní účastníci a aby se do systému zapojili účastníci noví.

(5)  Odhady mezery výstupu uvedené v programu se výrazně liší od odhadů vypracovaných útvary Komise, jež vycházejí z údajů obsažených v programu a používají společně dohodnutou metodiku.

(6)  Poskytnuty nebyly zejména o údaje o funkční klasifikaci veřejných výdajů (COFOG) na rok 2010.

(7)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % a 6,7 %.

(9)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření podle poslední aktualizace programu v roce 2006 navyšují schodek o 0,4 % HDP a v roce 2008 jej snižují o 0,1 % HDP. Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 22.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 49/48

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

21. února 2008

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4736 |
| JPY | japonský jen | 159,27 |
| DKK | dánská koruna | 7,4551 |
| GBP | britská libra | 0,7527 |
| SEK | švédská koruna | 9,3136 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6205 |
| ISK | islandská koruna | 98,77 |
| NOK | norská koruna | 7,8615 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,088 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 264,02 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6964 |
| PLN | polský zlotý | 3,5666 |
| RON | rumunský lei | 3,6533 |
| SKK | slovenská koruna | 33,06 |
| TRY | turecká lira | 1,7743 |
| AUD | australský dolar | 1,6037 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4925 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,4937 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8415 |
| SGD | singapurský dolar | 2,078 |
| KRW | jihokorejský won | 1 396,97 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,4705 |
| CNY | čínský juan | 10,5234 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2839 |
| IDR | indonéská rupie | 13 505,54 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7465 |
| PHP | filipínské peso | 59,784 |
| RUB | ruský rubl | 36,177 |
| THB | thajský baht | 46,271 |
| BRL | brazilský real | 2,5241 |
| MXN | mexické peso | 15,8729 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4736

JPY

japonský jen

159,27

DKK

dánská koruna

7,4551

GBP

britská libra

0,7527

SEK

švédská koruna

9,3136

CHF

švýcarský frank

1,6205

ISK

islandská koruna

98,77

NOK

norská koruna

7,8615

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,088

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

264,02

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6964

PLN

polský zlotý

3,5666

RON

rumunský lei

3,6533

SKK

slovenská koruna

33,06

TRY

turecká lira

1,7743

AUD

australský dolar

1,6037

CAD

kanadský dolar

1,4925

HKD

hongkongský dolar

11,4937

NZD

novozélandský dolar

1,8415

SGD

singapurský dolar

2,078

KRW

jihokorejský won

1 396,97

ZAR

jihoafrický rand

11,4705

CNY

čínský juan

10,5234

HRK

chorvatská kuna

7,2839

IDR

indonéská rupie

13 505,54

MYR

malajsijský ringgit

4,7465

PHP

filipínské peso

59,784

RUB

ruský rubl

36,177

THB

thajský baht

46,271

BRL

brazilský real

2,5241

MXN

mexické peso

15,8729

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---