# Europeiska unionens C 81/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 81 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången1 april 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 81

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången1 april 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2008/C 081/01 | Särskild rapport nr 1/2008 om förfarandena för utredning och utvärdering av större investeringsprojekt under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2008/C 081/01

Särskild rapport nr 1/2008 om förfarandena för utredning och utvärdering av större investeringsprojekt under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 1.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/1

---

SÄRSKILD RAPPORT NR 1/2008

om förfarandena för utredning och utvärdering av större investeringsprojekt under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2008/C 81/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

ORDLISTA

| I–VII | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–VII

| 1–8 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–8

| 1–7 | Definitioner och ram för godkännande |
| --- | --- |

1–7

| 8 | Ekonomisk omfattning |
| --- | --- |

8

| 9–13 | REVISIONENS OMFATTNING OCH RAPPORTENS INRIKTNING |
| --- | --- |

9–13

| 14–34 | FÖRBEREDER KOMMISSIONEN GEMENSKAPENS FINANSIERING AV STÖRRE PROJEKT PÅ ETT ADEKVAT SÄTT? |
| --- | --- |

14–34

| 14–16 | Utredningsram och revisionskriterier |
| --- | --- |

14–16

| 17–20 | Undersökningen av projekt: metodramen har förbättrats men förfarandena behöver förstärkas |
| --- | --- |

17–20

| 21–25 | Kostnadsnyttoanalysen: ojämn kvalitet på tillämpningen |
| --- | --- |

21–25

| 26–34 | Fastställandet av gemenskapens ekonomiska stöd: kriterier har tolkats och tillämpats olika |
| --- | --- |

26–34

| 35–55 | GER DE EFTERFÖLJANDE UTVÄRDERINGARNA AV STÖRRE PROJEKT RESULTAT SOM KAN ANVÄNDAS VID FRAMTIDA BESLUTSFATTANDE? |
| --- | --- |

35–55

| 35–39 | Utvärderingsram och revisionskriterier |
| --- | --- |

35–39

| 40–41 | Några mycket omfattande utvärderingar och få enskilda utvärderingar av större projekt |
| --- | --- |

40–41

| 42–49 | Olika faktorer har hindrat de efterföljande utvärderingarna av större projekt |
| --- | --- |

42–49

| 43–46 | ... Bristfälliga stödansökningar |
| --- | --- |

43–46

| 47–49 | ... Otillräcklig övervakning |
| --- | --- |

47–49

| 50–55 | För perioden 2000–2006 finns en risk att utvärderingarna försvagas |
| --- | --- |

50–55

| 56–58 | DE NYA BESTÄMMELSERNA FÖR PERIODEN 2007–2013 |
| --- | --- |

56–58

| 59–65 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

59–65

| 59–62 | Slutsatser |
| --- | --- |

59–62

| 63–65 | Rekommendationer |
| --- | --- |

63–65

Bilaga I Stickprov I och II per berörd medlemsstat – Lista över granskade projekt

Bilaga IIGranskade större projekt 2000–2006 – Diskonteringssats och tidsperspektiv

Kommissionens svar

ORDLISTA






  Dödviktseffekt

| Dödviktseffekt | Påvisad effekt som skulle ha kommit till stånd även utan den offentliga stödåtgärden. |
| --- | --- |
| Effektivitet | Mäter förhållandet mellan de utnyttjade resurserna och de uppnådda målen. |
| Eruf (Europeiska regionala utvecklingsfonden) | Finansiellt instrument vars syfte är att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen i länderna i unionen genom en korrigering av de största regionala obalanserna och genom omställning av regioner där utvecklingen släpar efter. Eruf-stödet genomförs främst genom åtgärdsprogram som omfattar ett stort antal projekt. |
| Internränta | Räntesats från vilken en investering blir lönsam.






  — | Finansiell internränta: avkastningsgrad beräknad uteslutande utifrån de belopp som hänger direkt samman med projektet. |

Påvisad effekt som skulle ha kommit till stånd även utan den offentliga stödåtgärden.

Effektivitet

Mäter förhållandet mellan de utnyttjade resurserna och de uppnådda målen.

Eruf (Europeiska regionala utvecklingsfonden)

Finansiellt instrument vars syfte är att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen i länderna i unionen genom en korrigering av de största regionala obalanserna och genom omställning av regioner där utvecklingen släpar efter. Eruf-stödet genomförs främst genom åtgärdsprogram som omfattar ett stort antal projekt.

Internränta

Räntesats från vilken en investering blir lönsam.

—

Finansiell internränta: avkastningsgrad beräknad uteslutande utifrån de belopp som hänger direkt samman med projektet.

| — | Ekonomisk internränta: avkastningsgrad beräknad även med hänsyn till externa ekonomiska effekter. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk internränta: avkastningsgrad beräknad även med hänsyn till externa ekonomiska effekter.

Inverkan

Samhällsekonomiska effekter som kan tillskrivas en stödåtgärd.

Kostnadsnyttoanalys

Teknik för att jämföra alla kostnader och alla fördelar av en stödåtgärd för att avgöra om fördelarna överstiger kostnaderna och, i så fall, med hur mycket.

Känslighetsanalys

Undersökning av hur det förväntade resultatet av ett projekt påverkas om man ändrar de antaganden som ligger till grund för beräkningen.

Nettonuvärde

Värde som uppnås genom att värdet på den kassabehållning som ett projekt kommer att generera under hela sin livslängd räknas om till värdet idag. Med denna metod kan man jämföra olika projekt.

Programperiod

Flerårig ram inom vilken utgifterna för strukturfonderna planeras och verkställs.

Riskanalys

Undersökning vars syfte är att fastställa sannolikheten för att värdet av de antaganden som ligger till grund för ett projekt och som beräknats vid en första analys faktiskt bekräftas.

Sammanhållningsfonden

Instrument vars syfte är att främja ekonomisk och social sammanhållning genom finansiering av större projekt på miljö- och transportområdena i de medlemsstater vars BNP är lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen. Inledningsvis verkade Sammanhållningsfonden i Spanien, Grekland, Irland och Portugal. Sedan den 1 januari 2004 är Irland inte längre berättigat till stöd. De nya medlemsstaterna har fått stöd från Sammanhållningsfonden sedan inträdet i gemenskapen.

Strukturfonderna

Gemenskapsmedel för finansiering av åtgärder som syftar till att minska utvecklingsskillnaderna mellan regionerna i unionen. Eruf är det viktigaste verktyget för finansiering av dessa verksamheter.

Åtgärdsprogram

Dokument som godkänts av kommissionen och som innehåller en enhetlig samling prioriteringar bestående av fleråriga åtgärder. Dessa kan genomföras genom en eller flera strukturfonder, eller genom andra finansiella instrument och EIB.

Ändamålsenlighet

Mäter förhållandet mellan de uppnådda resultaten och de fastställda målen.

SAMMANFATTNING

| I. | Begreppet större projekt när det gäller infrastruktur och investeringar i produktion bestäms i regelverket främst av de ekonomiska volymer det rör sig om. På grund av den stora ekonomiska omfattningen av dessa projekt och deras potentiella inverkan ska de utredas genom särskilda förfaranden innan de kan godkännas. Av samma orsak ska lämplig information samlas in i syfte att bedöma de faktiska effekterna i förhållande till vad som förväntades (se punkterna 1–8). |
| --- | --- |

I.

Begreppet större projekt när det gäller infrastruktur och investeringar i produktion bestäms i regelverket främst av de ekonomiska volymer det rör sig om. På grund av den stora ekonomiska omfattningen av dessa projekt och deras potentiella inverkan ska de utredas genom särskilda förfaranden innan de kan godkännas. Av samma orsak ska lämplig information samlas in i syfte att bedöma de faktiska effekterna i förhållande till vad som förväntades (se punkterna 1–8).

| II. | Revisionsrättens revision var inriktad på större projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006. Rapporten är strukturerad kring två huvudlinjer: förberedelseprocessen inför kommissionens godkännande av större projekt och utvärderingsprocessen efter det att projekten har genomförts (se punkterna 9–13). |
| --- | --- |

II.

Revisionsrättens revision var inriktad på större projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006. Rapporten är strukturerad kring två huvudlinjer: förberedelseprocessen inför kommissionens godkännande av större projekt och utvärderingsprocessen efter det att projekten har genomförts (se punkterna 9–13).

| III. | Revisionsrätten konstaterade flera utredningsbrister under de två perioder som undersöktes, särskilt när det gällde förfarandena för undersökning av projekt och för fastställandet av nivån på gemenskapens medfinansiering. Kostnadsnyttoanalyserna som de projektansvariga lämnade in som underlag tillsammans med stödansökningarna var av mycket varierande kvalitet, liksom kommissionens tillämpning av dem. Dessa konstateranden gör att det faktiska mervärdet av det särskilda systemet för godkännande som fastställts för större projekt kan ifrågasättas (se punkterna 14–34). |
| --- | --- |

III.

Revisionsrätten konstaterade flera utredningsbrister under de två perioder som undersöktes, särskilt när det gällde förfarandena för undersökning av projekt och för fastställandet av nivån på gemenskapens medfinansiering. Kostnadsnyttoanalyserna som de projektansvariga lämnade in som underlag tillsammans med stödansökningarna var av mycket varierande kvalitet, liksom kommissionens tillämpning av dem. Dessa konstateranden gör att det faktiska mervärdet av det särskilda systemet för godkännande som fastställts för större projekt kan ifrågasättas (se punkterna 14–34).

| IV. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt tillämpar kraftfullare utredningsförfaranden baserade på de verktyg som kommissionen själv har utarbetat, att den ser till att kostnadsnyttoanalysen tillämpas strikt, särskilt när det gäller de upplysningar som lämnas, och att den fortsätter sina ansträngningar att ta hänsyn till sådana faktorer som gör det möjligt att differentiera gemenskapens andel av stödet (se punkt 63). |
| --- | --- |

IV.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt tillämpar kraftfullare utredningsförfaranden baserade på de verktyg som kommissionen själv har utarbetat, att den ser till att kostnadsnyttoanalysen tillämpas strikt, särskilt när det gäller de upplysningar som lämnas, och att den fortsätter sina ansträngningar att ta hänsyn till sådana faktorer som gör det möjligt att differentiera gemenskapens andel av stödet (se punkt 63).

| V. | Den efterföljande utvärderingen av större projekt under perioden 1994–1999, den enda som kommissionen hade kunnat utföra vid tidpunkten för revisionen, försvårades i hög grad av att det inte fanns relevant och exakt information, varken om förväntade effekter eller om övervakning. På grund av detta har utvärderingarna inte bidragit med information som är till nytta när man fattar beslut om påföljande period, förutom i ett fall som gällde projekt som medfinansierades av Sammanhållningsfonden. Utvärderingen av större projekt inom Eruf under perioden 2000–2006, som ännu inte har gjorts, kan komma att utgå från strängare bestämmelser, särskilt när det gäller övervakning. Dessa har dock endast nyligen börjat tillämpas i praktiken (se punkterna 35–55). |
| --- | --- |

V.

Den efterföljande utvärderingen av större projekt under perioden 1994–1999, den enda som kommissionen hade kunnat utföra vid tidpunkten för revisionen, försvårades i hög grad av att det inte fanns relevant och exakt information, varken om förväntade effekter eller om övervakning. På grund av detta har utvärderingarna inte bidragit med information som är till nytta när man fattar beslut om påföljande period, förutom i ett fall som gällde projekt som medfinansierades av Sammanhållningsfonden. Utvärderingen av större projekt inom Eruf under perioden 2000–2006, som ännu inte har gjorts, kan komma att utgå från strängare bestämmelser, särskilt när det gäller övervakning. Dessa har dock endast nyligen börjat tillämpas i praktiken (se punkterna 35–55).

| VI. | I bestämmelserna om strukturfonderna för perioden 2007–2013 krävs inte att kommissionen ska göra enskilda efterföljande utvärderingar av större projekt. Revisionsrätten rekommenderar dock att större projekt utvärderas var för sig i förhållande till sina mål när projekten har avslutats, och att utvärderingarna görs av de nationella förvaltningsmyndigheter och stödmottagare som har nytta av informationen. Därför bör kommissionen se till att stödansökningarna innehåller nödvändig information om indikatorer och utgångsläge och att denna information övervakas strikt. När det gäller den information från utvärderingar som ska lämnas till kommissionen måste kommissionen analysera sina behov för att få tillgång till relevanta och tillförlitliga uppgifter om effekterna av större projekt (se punkt 64). |
| --- | --- |

VI.

I bestämmelserna om strukturfonderna för perioden 2007–2013 krävs inte att kommissionen ska göra enskilda efterföljande utvärderingar av större projekt. Revisionsrätten rekommenderar dock att större projekt utvärderas var för sig i förhållande till sina mål när projekten har avslutats, och att utvärderingarna görs av de nationella förvaltningsmyndigheter och stödmottagare som har nytta av informationen. Därför bör kommissionen se till att stödansökningarna innehåller nödvändig information om indikatorer och utgångsläge och att denna information övervakas strikt. När det gäller den information från utvärderingar som ska lämnas till kommissionen måste kommissionen analysera sina behov för att få tillgång till relevanta och tillförlitliga uppgifter om effekterna av större projekt (se punkt 64).

| VII. | I ett längre perspektiv uppmanar revisionsrätten kommissionen, Europaparlamentet och rådet att reflektera över syftet med särbehandlingen av större projekt (se punkt 65). |
| --- | --- |

VII.

I ett längre perspektiv uppmanar revisionsrätten kommissionen, Europaparlamentet och rådet att reflektera över syftet med särbehandlingen av större projekt (se punkt 65).

INLEDNING

Definitioner och ram för godkännande

| 1. | Begreppet ”större projekt” bestäms huvudsakligen i gemenskapens regler om Eruf (1) utifrån projektens ekonomiska omfattning. |
| --- | --- |

1.

Begreppet ”större projekt” bestäms huvudsakligen i gemenskapens regler om Eruf (1) utifrån projektens ekonomiska omfattning.

| 2. | För programperioden 1994–1999 är ”större projekt” sådana ”där den totala kostnad som beaktas vid fastställandet av storleken på gemenskapsstödet allmänt sett överstiger 25 miljoner ecu för investeringar i infrastruktur eller 15 miljoner ecu för investeringar i produktion” (2). |
| --- | --- |

2.

För programperioden 1994–1999 är ”större projekt” sådana ”där den totala kostnad som beaktas vid fastställandet av storleken på gemenskapsstödet allmänt sett överstiger 25 miljoner ecu för investeringar i infrastruktur eller 15 miljoner ecu för investeringar i produktion” (2).

| 3. | För programperioden 2000–2006 täcker definitionen ”större projekt” projekt ”vilkas totala kostnad, som skall beaktas när bidraget från fonderna fastställs, överstiger 50 miljoner euro” (3). Dessutom ska dessa projekt bestå av ett antal ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten som fyller en precis, teknisk funktion och som har ett klart angivet syfte. Liksom för den föregående perioden kan det röra sig om såväl investeringar i infrastruktur som investeringar i produktion (4). |
| --- | --- |

3.

För programperioden 2000–2006 täcker definitionen ”större projekt” projekt ”vilkas totala kostnad, som skall beaktas när bidraget från fonderna fastställs, överstiger 50 miljoner euro” (3). Dessutom ska dessa projekt bestå av ett antal ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten som fyller en precis, teknisk funktion och som har ett klart angivet syfte. Liksom för den föregående perioden kan det röra sig om såväl investeringar i infrastruktur som investeringar i produktion (4).

| 4. | I bestämmelserna om Sammanhållningsfonden finner man däremot ingen definition av ”större projekt” för någon av de två perioderna (5). Eftersom liknande projekt på transport- och miljöområdena i sammanhållningsländerna kan finansieras antingen genom Sammanhållningsfonden eller genom Eruf ingick dock även vissa projekt inom Sammanhållningsfonden i revisionen. Dessa valdes ut på grundval av de totala kostnaderna utifrån samma kriterier som dem som tillämpades för större projekt inom Eruf. |
| --- | --- |

4.

I bestämmelserna om Sammanhållningsfonden finner man däremot ingen definition av ”större projekt” för någon av de två perioderna (5). Eftersom liknande projekt på transport- och miljöområdena i sammanhållningsländerna kan finansieras antingen genom Sammanhållningsfonden eller genom Eruf ingick dock även vissa projekt inom Sammanhållningsfonden i revisionen. Dessa valdes ut på grundval av de totala kostnaderna utifrån samma kriterier som dem som tillämpades för större projekt inom Eruf.

| 5. | När det gäller godkännanderamen kunde större projekt inom Eruf 1994–1999 läggas fram individuellt eller inom ramen för ett åtgärdsprogram. Kommissionen informerades dock alltid om större projekt, och kompletterande information kunde överlämnas senare (6), men det krävdes inget formellt beslut om godkännande. |
| --- | --- |

5.

När det gäller godkännanderamen kunde större projekt inom Eruf 1994–1999 läggas fram individuellt eller inom ramen för ett åtgärdsprogram. Kommissionen informerades dock alltid om större projekt, och kompletterande information kunde överlämnas senare (6), men det krävdes inget formellt beslut om godkännande.

| 6. | Större projekt inom Eruf 2000–2006 finansierades alltid inom ramen för en mer omfattande intervention (7). Enligt bestämmelserna ska dock kommissionen godkänna dem var för sig till skillnad från andra projekt som endast godkänns på myndighetsnivå i medlemsstaterna (8). |
| --- | --- |

6.

Större projekt inom Eruf 2000–2006 finansierades alltid inom ramen för en mer omfattande intervention (7). Enligt bestämmelserna ska dock kommissionen godkänna dem var för sig till skillnad från andra projekt som endast godkänns på myndighetsnivå i medlemsstaterna (8).

| 7. | Inom ramen för Sammanhållningsfonden gäller för båda perioderna att endast enskilda projekt kan finansieras, och vart och ett omfattas av ett specifikt beslut. |
| --- | --- |

7.

Inom ramen för Sammanhållningsfonden gäller för båda perioderna att endast enskilda projekt kan finansieras, och vart och ett omfattas av ett specifikt beslut.

Tabell 1

Definitioner av ”större projekt”

| FOND | Perioden 1994–1999 | Perioden 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| ”Större projekt” inom Eruf

  (projekt för infrastruktur och för investeringar i produktion) | Total kostnad över






  — | 25 miljoner ecu för infrastruktur |

FOND

Perioden 1994–1999

Perioden 2000–2006

”Större projekt” inom Eruf

(projekt för infrastruktur och för investeringar i produktion)

Total kostnad över

—

25 miljoner ecu för infrastruktur

| — | 15 miljoner ecu för investeringar i produktion |
| --- | --- |

—

15 miljoner ecu för investeringar i produktion

Total kostnad över

50 miljoner euro för alla slags projekt

Dessutom:

ur ekonomisk och teknisk synpunkt odelbara arbeten och klart angivet syfte

Enskilt projekt eller projekt inom en mer omfattande intervention

Projektet ingår alltid i en mer omfattande intervention

”Större projekt” inom Sammanhållningsfonden

(projekt för transportinfrastruktur och för miljö)

Ingen definition i bestämmelserna

För revisionen: total kostnad över 25 miljoner ecu

Ingen definition i bestämmelserna

För revisionen: total kostnad över 50 miljoner euro

Enskilt projekt

Enskilt projekt

Ekonomisk omfattning

| 8. | Av tabell 2 framgår den totala kostnaden under de två programperioderna för de större projekt som fick stöd från Eruf eller Sammanhållningsfonden: |
| --- | --- |

8.

Av tabell 2 framgår den totala kostnaden under de två programperioderna för de större projekt som fick stöd från Eruf eller Sammanhållningsfonden:

Tabell 2

Total kostnad för de ”större projekt” som fick gemenskapsstöd

| | Perioden 1994–1999 | Perioden 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| Miljarder ecu | Antal projekt | Miljarder euro | Antal projekt |
| Större projekt inom Eruf | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Större projekt inom Sammanhållningsfonden | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Totalt | 48 | 823 | 71 | 437 |

Perioden 1994–1999

Perioden 2000–2006

Miljarder ecu

Antal projekt

Miljarder euro

Antal projekt

Större projekt inom Eruf

36

676

48

279

Större projekt inom Sammanhållningsfonden

12

147

23

154

Totalt

48

823

71

437

REVISIONENS OMFATTNING OCH RAPPORTENS INRIKTNING

| 9. | Med tanke på den inverkan som projekt av stor ekonomisk omfattning i sig själva kan ha på den regionala utvecklingen genomgår större investeringsprojekt mer omfattande utredningsförfaranden än vanligt och de godkänns också ett och ett, åtminstone från och med perioden 2000–2006. Av samma anledning är det nödvändigt att i efterhand bedöma de faktiska effekterna av de anslagna medlen för att kunna styra utformningen och valet av projekt inför kommande programplaneringar. |
| --- | --- |

9.

Med tanke på den inverkan som projekt av stor ekonomisk omfattning i sig själva kan ha på den regionala utvecklingen genomgår större investeringsprojekt mer omfattande utredningsförfaranden än vanligt och de godkänns också ett och ett, åtminstone från och med perioden 2000–2006. Av samma anledning är det nödvändigt att i efterhand bedöma de faktiska effekterna av de anslagna medlen för att kunna styra utformningen och valet av projekt inför kommande programplaneringar.

| 10. | Revisionsrätten ville få svar på följande två frågor:






  — | Förbereder kommissionen gemenskapsfinansieringen av större projekt på ett adekvat sätt? |
| --- | --- | --- |

10.

Revisionsrätten ville få svar på följande två frågor:

—

Förbereder kommissionen gemenskapsfinansieringen av större projekt på ett adekvat sätt?

| — | Ger de efterföljande utvärderingarna av större projekt resultat som kan användas vid framtida beslutsfattande? |
| --- | --- |

—

Ger de efterföljande utvärderingarna av större projekt resultat som kan användas vid framtida beslutsfattande?

| 11. | Dokumentgranskningar och granskningar på plats i medlemsstaterna gjordes av ett stickprov på 20 avslutade större projekt från perioden 1994–1999 och 30 större projekt från perioden 2000–2006. Dessutom gjordes dokumentgranskningar vid kommissionen av ytterligare ett stickprov på 36 större projekt från perioden 2000–2006 (se bilaga I). |
| --- | --- |

11.

Dokumentgranskningar och granskningar på plats i medlemsstaterna gjordes av ett stickprov på 20 avslutade större projekt från perioden 1994–1999 och 30 större projekt från perioden 2000–2006. Dessutom gjordes dokumentgranskningar vid kommissionen av ytterligare ett stickprov på 36 större projekt från perioden 2000–2006 (se bilaga I).

| 12. | När det gäller utredningen av större projekt omfattade revisionen de förfaranden som kommissionen hade infört för de två perioderna 1994–1999 och 2000–2006. De förbättringar som gradvis har införts finns angivna. Rekommendationerna som gäller denna del kan komma att påverka genomförandet av perioden 2007–2013 där begreppet ”större projekt” kvarstår för samtliga strukturfonder (9). |
| --- | --- |

12.

När det gäller utredningen av större projekt omfattade revisionen de förfaranden som kommissionen hade infört för de två perioderna 1994–1999 och 2000–2006. De förbättringar som gradvis har införts finns angivna. Rekommendationerna som gäller denna del kan komma att påverka genomförandet av perioden 2007–2013 där begreppet ”större projekt” kvarstår för samtliga strukturfonder (9).

| 13. | När det gäller efterföljande utvärderingar kunde endast de utvärderingar som gäller projekten för perioden 1994–1999 beaktas eftersom genomförandet av projekten för perioden 2000–2006 ännu inte hade avslutats vid tidpunkten för revisionsrättens revision och det alltså ännu inte hade gjorts någon efterföljande utvärdering av dem (10). I rapporten undersöks dock även om förbättringar kan förväntas för perioden 2000–2006. De iakttagelser som gjordes vid revisionen kan komma att påverka utvärderingarna av perioden 2000–2006, som ännu inte har gjorts, och framför allt utvärderingarna av perioden 2007–2013, som just har inletts. |
| --- | --- |

13.

När det gäller efterföljande utvärderingar kunde endast de utvärderingar som gäller projekten för perioden 1994–1999 beaktas eftersom genomförandet av projekten för perioden 2000–2006 ännu inte hade avslutats vid tidpunkten för revisionsrättens revision och det alltså ännu inte hade gjorts någon efterföljande utvärdering av dem (10). I rapporten undersöks dock även om förbättringar kan förväntas för perioden 2000–2006. De iakttagelser som gjordes vid revisionen kan komma att påverka utvärderingarna av perioden 2000–2006, som ännu inte har gjorts, och framför allt utvärderingarna av perioden 2007–2013, som just har inletts.

FÖRBEREDER KOMMISSIONEN GEMENSKAPENS FINANSIERING AV STÖRRE PROJEKT PÅ ETT ADEKVAT SÄTT?

Utredningsram och revisionskriterier

| 14. | Framläggandet av större projekt för medfinansiering från gemenskapen är medlemsstaternas ansvar och genomförs med deras egna förfaranden och regler för utredning och med hänsyn till de prioriteringar som gäller för de berörda åtgärdsprogrammen inom Eruf och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

14.

Framläggandet av större projekt för medfinansiering från gemenskapen är medlemsstaternas ansvar och genomförs med deras egna förfaranden och regler för utredning och med hänsyn till de prioriteringar som gäller för de berörda åtgärdsprogrammen inom Eruf och Sammanhållningsfonden.

| 15. | Det är inte kommissionens uppgift att göra åtskillnad mellan projekt i olika medlemsstater eftersom finansieringen till varje medlemsstat fastställs på förhand i samband med att varje programperiod förbereds. Kommissionen ska dock undersöka kvaliteten på de projekt som ska finansieras, det vill säga se till att de utvalda projekten har potential att bidra till regional utveckling, att gemenskapens ekonomiska stöd är nödvändigt för att de ska kunna genomföras och att stödet tillför ett reellt mervärde. |
| --- | --- |

15.

Det är inte kommissionens uppgift att göra åtskillnad mellan projekt i olika medlemsstater eftersom finansieringen till varje medlemsstat fastställs på förhand i samband med att varje programperiod förbereds. Kommissionen ska dock undersöka kvaliteten på de projekt som ska finansieras, det vill säga se till att de utvalda projekten har potential att bidra till regional utveckling, att gemenskapens ekonomiska stöd är nödvändigt för att de ska kunna genomföras och att stödet tillför ett reellt mervärde.

| 16. | Revisionsrätten granskade kommissionens utredningsfas och bedömde att följande faktorer är nödvändiga för att denna fas ska leda till att meningsfulla projekt antas:






  a) | En gemensam ram för undersökning av stödansökningar för att se till att projektet är korrekt förberett och att det verkligen innehåller sådan information att det går att avgöra om stödet är motiverat. |
| --- | --- | --- |

16.

Revisionsrätten granskade kommissionens utredningsfas och bedömde att följande faktorer är nödvändiga för att denna fas ska leda till att meningsfulla projekt antas:

a)

En gemensam ram för undersökning av stödansökningar för att se till att projektet är korrekt förberett och att det verkligen innehåller sådan information att det går att avgöra om stödet är motiverat.

| b) | Ett beslutsförfarande grundat på beprövade metoder som tolkas och tillämpas på likartat sätt av medlemsstaterna och av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Ett beslutsförfarande grundat på beprövade metoder som tolkas och tillämpas på likartat sätt av medlemsstaterna och av kommissionen.

| c) | Ett fastställande av omfattningen av det ekonomiska gemenskapsstödet enligt regler som gör det möjligt att maximera den offentliga stödåtgärdens effektivitet. |
| --- | --- |

c)

Ett fastställande av omfattningen av det ekonomiska gemenskapsstödet enligt regler som gör det möjligt att maximera den offentliga stödåtgärdens effektivitet.

Undersökningen av projekt: metodramen har förbättrats men förfarandena behöver förstärkas

| 17. | Vid revisionsrättens revision framkom att de ramverktyg som inrättats av kommissionen har förfinats med tiden. Ansökningsformulären för stöd till större projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden för perioden 2000–2006 skiljer sig visserligen åt sinsemellan men är utförligare och mer relevanta än de formulär som användes föregående period. Den vägledning för kostnadsnyttoanalys (11) som kommissionen har ställt till medlemsstaternas förfogande har förbättrats både när det gäller presentationen av den teoretiska ramen och de mer praktiska aspekterna (12). |
| --- | --- |

17.

Vid revisionsrättens revision framkom att de ramverktyg som inrättats av kommissionen har förfinats med tiden. Ansökningsformulären för stöd till större projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden för perioden 2000–2006 skiljer sig visserligen åt sinsemellan men är utförligare och mer relevanta än de formulär som användes föregående period. Den vägledning för kostnadsnyttoanalys (11) som kommissionen har ställt till medlemsstaternas förfogande har förbättrats både när det gäller presentationen av den teoretiska ramen och de mer praktiska aspekterna (12).

| 18. | Granskningen av ansökningsärendena har dock hållit ojämn kvalitet:






  — | Eftersom utredningsförfarandet sköttes av olika förvaltningsavdelningar (kommissionens geografiska enheter hade hand om projekten i stort och utvärderingsenheten hade hand om kostnadsnyttoanalysen) fanns det under lång tid inget gemensamt arbetssätt, till exempel i form av en checklista. Förutom lathundarna och procedurhandböckerna som generellt gällde strukturfonderna och Sammanhållningsfonden upprättades inte förrän 2003 tabeller för sammanfattning av bedömningar och checklistor specifikt för större projekt. |
| --- | --- | --- |

18.

Granskningen av ansökningsärendena har dock hållit ojämn kvalitet:

—

Eftersom utredningsförfarandet sköttes av olika förvaltningsavdelningar (kommissionens geografiska enheter hade hand om projekten i stort och utvärderingsenheten hade hand om kostnadsnyttoanalysen) fanns det under lång tid inget gemensamt arbetssätt, till exempel i form av en checklista. Förutom lathundarna och procedurhandböckerna som generellt gällde strukturfonderna och Sammanhållningsfonden upprättades inte förrän 2003 tabeller för sammanfattning av bedömningar och checklistor specifikt för större projekt.

| — | Vid samråd avdelningar emellan fanns ibland olika uppfattningar, i synnerhet om stödets lämplighet och omfattning, men de geografiska enheterna med ansvar för förvaltningen tog inte alltid hänsyn till dessa olika uppfattningar och gav heller ingen förklaring i akten. När andra avdelningar än förvaltningsavdelningarna begärde kompletterande upplysningar hände det också att deras begäran inte följdes upp (se ruta 1). |
| --- | --- |

—

Vid samråd avdelningar emellan fanns ibland olika uppfattningar, i synnerhet om stödets lämplighet och omfattning, men de geografiska enheterna med ansvar för förvaltningen tog inte alltid hänsyn till dessa olika uppfattningar och gav heller ingen förklaring i akten. När andra avdelningar än förvaltningsavdelningarna begärde kompletterande upplysningar hände det också att deras begäran inte följdes upp (se ruta 1).

| — | I sammanhållningsländerna saknas tydliga regler för om större projekt på transport- eller miljöområdet ska ingå i Eruf eller Sammanhållningsfonden, förutom att Sammanhållningsfonden företrädesvis ska finansiera de transeuropeiska transportnäten (TEN-T). En konsekvens av att de tak som fastställts för finansieringen av projekt är högre i Sammanhållningsfonden har blivit att olika bidragssatser har tillämpats för likartade projekt. Placeringen av projekt i Eruf eller Sammanhållningsfonden leder också till olika konsekvenser vad gäller bestämmelserna för övervakning och efterföljande utvärdering av projekten (se ruta 2). |
| --- | --- |

—

I sammanhållningsländerna saknas tydliga regler för om större projekt på transport- eller miljöområdet ska ingå i Eruf eller Sammanhållningsfonden, förutom att Sammanhållningsfonden företrädesvis ska finansiera de transeuropeiska transportnäten (TEN-T). En konsekvens av att de tak som fastställts för finansieringen av projekt är högre i Sammanhållningsfonden har blivit att olika bidragssatser har tillämpats för likartade projekt. Placeringen av projekt i Eruf eller Sammanhållningsfonden leder också till olika konsekvenser vad gäller bestämmelserna för övervakning och efterföljande utvärdering av projekten (se ruta 2).

Ruta 1För några produktionsprojekt hade en avdelning vid kommissionen understrukit att investeringarnas mycket lönsamma karaktär inte motiverade stöd. För ett projekt som gällde transportinfrastruktur hade en annan avdelning föreslagit en minskning av den begärda stödandelen som var 60 % eftersom projektet var beläget i medlemsstatens rikaste region och eftersom myndigheterna tillämpade lägre nivåer för fattigare områden. En sänkning av stödnivån begärdes även för ett annat projekt med hög avkastning på investeringen. För inget av dessa projekt sänktes i slutändan den begärda stödnivån. I ett fall som gällde byggandet av en tunnelbana ansåg generaldirektoratet för energi och transport att projektet inte var ett transportinfrastrukturprojekt varpå det fördes över till Sammanhållningsfondens miljöprojekt, trots att generaldirektoratet för miljö reserverade sig då det ansåg att endast 1–3 % av förbättringarna tack vare projektet gällde miljön.

Ruta 2I Grekland placeras projekt i Eruf eller Sammanhållningsfonden, efter en diskussion med kommissionen, beroende på hur långt förberedelserna och planeringen av projekten har kommit och på vilka medel som finns tillgängliga. Detta ledde till den föga logiska situationen där, inom ramen för förlängningen av ett större transportprojekt, ett projekt finansierades genom Sammanhållningsfonden med 66,3 % och ett annat projekt genom Eruf och ett av dess åtgärdsprogram med 50 %.

| 19. | Utredningsförfarandet präglades av kraftiga förseningar. Kommissionen har två månader på sig att godkänna ansökningar efter det att ansökningshandlingarna har mottagits (13), men denna fastställda tidsfrist respekterades i allmänhet inte. För de projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden som kontrollerades på plats var den genomsnittliga tidsåtgången 187 dagar; det snabbaste godkännandet gjordes efter 46 dagar och det långsammaste efter 1 001 dagar. Förseningarna berodde på att kommissionen för så gott som alla större projekt behövde begära in kompletterande upplysningar. Detta hängde framför allt samman med att miljökonsekvensbeskrivningarna, som i många fall är obligatoriska, var av otillräcklig kvalitet – eller inte hade gjorts – och med särskilda finansiella och ekonomiska analyser av projekten (14). Medlemsstaternas svarstider var dessutom ofta mycket långa. De brister i projektförvaltningen som funnits sedan länge förklarar delvis dessa förseningar (se punkt 17). |
| --- | --- |

19.

Utredningsförfarandet präglades av kraftiga förseningar. Kommissionen har två månader på sig att godkänna ansökningar efter det att ansökningshandlingarna har mottagits (13), men denna fastställda tidsfrist respekterades i allmänhet inte. För de projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden som kontrollerades på plats var den genomsnittliga tidsåtgången 187 dagar; det snabbaste godkännandet gjordes efter 46 dagar och det långsammaste efter 1 001 dagar. Förseningarna berodde på att kommissionen för så gott som alla större projekt behövde begära in kompletterande upplysningar. Detta hängde framför allt samman med att miljökonsekvensbeskrivningarna, som i många fall är obligatoriska, var av otillräcklig kvalitet – eller inte hade gjorts – och med särskilda finansiella och ekonomiska analyser av projekten (14). Medlemsstaternas svarstider var dessutom ofta mycket långa. De brister i projektförvaltningen som funnits sedan länge förklarar delvis dessa förseningar (se punkt 17).

| 20. | Kommissionen var alltför flexibel när den godkände vissa projekt:






  — | Projekt som inte var helt klara godkändes, vilket märktes på att deras budgetar och tidsplanerna för genomförandet överskreds. Kommissionen godkände dem ändå, även om den var medveten om problemet. |
| --- | --- | --- |

20.

Kommissionen var alltför flexibel när den godkände vissa projekt:

—

Projekt som inte var helt klara godkändes, vilket märktes på att deras budgetar och tidsplanerna för genomförandet överskreds. Kommissionen godkände dem ändå, även om den var medveten om problemet.

| — | Vissa projekt var däremot i princip slutförda då ansökan lämnades in. För produktionsprojekt hände det att ansökningshandlingarna som skickades till kommissionen var poststämplade när projekten nästan var fysiskt slutförda, även om böckerna ännu inte hade avslutats. Med dessa förutsättningar kunde projektet inte längre ändras och kommissionen hade inga andra alternativ än att godkänna eller avslå dem. |
| --- | --- |

—

Vissa projekt var däremot i princip slutförda då ansökan lämnades in. För produktionsprojekt hände det att ansökningshandlingarna som skickades till kommissionen var poststämplade när projekten nästan var fysiskt slutförda, även om böckerna ännu inte hade avslutats. Med dessa förutsättningar kunde projektet inte längre ändras och kommissionen hade inga andra alternativ än att godkänna eller avslå dem.

| — | När det gäller investeringar i produktion kontrollerades tillämpningen av principerna för berättigande till offentligt stöd endast ibland, och beaktandet av kriterier som syftar till att kompensera marknadsbrister och undvika medfinansiering av dödviktseffekter var inte avgörande för beslutet om finansiering. |
| --- | --- |

—

När det gäller investeringar i produktion kontrollerades tillämpningen av principerna för berättigande till offentligt stöd endast ibland, och beaktandet av kriterier som syftar till att kompensera marknadsbrister och undvika medfinansiering av dödviktseffekter var inte avgörande för beslutet om finansiering.

| — | Vissa större projekt uppfyllde inte kriteriet att större projekt ska bestå av en samling ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten som fyller en precis, teknisk funktion och som har ett klart angivet syfte (se punkt 3). Projekt inom Eruf som antogs i form av större projekt var i själva verket en sammansättning av enskilda projekt. Frågan är viktig med tanke på att den som sänder in en ansökan som gäller ett större projekt i praktiken kan åtnjuta en försenad tillämpning av ”n+2-regeln” medan projektet undersöks, vilket kan ta mycket lång tid (15). |
| --- | --- |

—

Vissa större projekt uppfyllde inte kriteriet att större projekt ska bestå av en samling ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten som fyller en precis, teknisk funktion och som har ett klart angivet syfte (se punkt 3). Projekt inom Eruf som antogs i form av större projekt var i själva verket en sammansättning av enskilda projekt. Frågan är viktig med tanke på att den som sänder in en ansökan som gäller ett större projekt i praktiken kan åtnjuta en försenad tillämpning av ”n+2-regeln” medan projektet undersöks, vilket kan ta mycket lång tid (15).

Kostnadsnyttoanalysen: ojämn kvalitet på tillämpningen

| 21. | Kostnadsnyttoanalysen, som enligt bestämmelserna ska bifogas stödansökningarna som underlag, är kommissionens viktigaste verktyg för att fatta beslut om att bevilja eller avslå gemenskapsfinansiering. Det är nödvändigt att den används på ett tillfredsställande vis för att kvaliteten på de projekt som lämnats in ska kunna bedömas. Den är till för att jämföra de anslagna medlen med de samhällsekonomiska fördelar som den föreslagna verksamheten kan ge på medellång sikt (16). Kommissionen kan begära att den analys som lämnats in som underlag till ansökan ska ses över eller utvecklas, eller själv göra en bedömning av projektet genom att vid behov begära in utlåtanden från oberoende experter eller hjälp från EIB. |
| --- | --- |

21.

Kostnadsnyttoanalysen, som enligt bestämmelserna ska bifogas stödansökningarna som underlag, är kommissionens viktigaste verktyg för att fatta beslut om att bevilja eller avslå gemenskapsfinansiering. Det är nödvändigt att den används på ett tillfredsställande vis för att kvaliteten på de projekt som lämnats in ska kunna bedömas. Den är till för att jämföra de anslagna medlen med de samhällsekonomiska fördelar som den föreslagna verksamheten kan ge på medellång sikt (16). Kommissionen kan begära att den analys som lämnats in som underlag till ansökan ska ses över eller utvecklas, eller själv göra en bedömning av projektet genom att vid behov begära in utlåtanden från oberoende experter eller hjälp från EIB.

| 22. | Trots att kommissionen har gett ut en vägledning för kostnadsnyttoanalys av större projekt (se punkt 17) kan man se stora skillnader i kvalitet på de finansiella och ekonomiska analyser som projektansvariga har lagt fram. |
| --- | --- |

22.

Trots att kommissionen har gett ut en vägledning för kostnadsnyttoanalys av större projekt (se punkt 17) kan man se stora skillnader i kvalitet på de finansiella och ekonomiska analyser som projektansvariga har lagt fram.

| 23. | Kommissionens hållning i denna fråga är inte entydig. I vissa fall godtar kommissionen många brister och godkänner projekt utan att begära in kompletterande upplysningar medan den i andra fall blockerar godkännandet av projekt tills den har fått de nödvändiga delarna av den finansiella analysen. |
| --- | --- |

23.

Kommissionens hållning i denna fråga är inte entydig. I vissa fall godtar kommissionen många brister och godkänner projekt utan att begära in kompletterande upplysningar medan den i andra fall blockerar godkännandet av projekt tills den har fått de nödvändiga delarna av den finansiella analysen.

| 24. | Revisionsrätten konstaterade vid sin revision följande brister eller inkonsekvenser som försvårar bedömningen av projekt:






  — | Informationen räcker inte för att bedöma om den utförda analysen är välgrundad: För vissa projekt visar de ekonomiska och finansiella analyserna endast investeringsbeloppet samt kostnader och intäkter utan att dessa uppgifter är fördelade, och för andra projekt presenteras endast resultaten av analyserna. |
| --- | --- | --- |

24.

Revisionsrätten konstaterade vid sin revision följande brister eller inkonsekvenser som försvårar bedömningen av projekt:

—

Informationen räcker inte för att bedöma om den utförda analysen är välgrundad: För vissa projekt visar de ekonomiska och finansiella analyserna endast investeringsbeloppet samt kostnader och intäkter utan att dessa uppgifter är fördelade, och för andra projekt presenteras endast resultaten av analyserna.

| — | Delar saknas: Den ekonomiska analysen eller kostnadsnyttoanalysen saknas i vissa fall, innehållet i riskanalyserna och känslighetsanalyserna är ofta ofullständigt, stödnivåer och tidsperspektiv är vaga (se bilaga II), de direkta miljökonsekvenserna beskrivs eller nämns endast och omräknas inte eller endast delvis i pengar, för vissa större transportinfrastrukturprojekt som ingår i mer omfattande projekt ges ingen helhetsbild av projektet vilket dock behövs för att man ska kunna bedöma den del som läggs fram för medfinansiering (se ruta 3), och för större industriprojekt kvantifieras sällan indikatorerna för resultat och inverkan, bortsett från sysselsättning (skapande av direkt eller indirekt sysselsättning och bevarande av sysselsättning). |
| --- | --- |

—

Delar saknas: Den ekonomiska analysen eller kostnadsnyttoanalysen saknas i vissa fall, innehållet i riskanalyserna och känslighetsanalyserna är ofta ofullständigt, stödnivåer och tidsperspektiv är vaga (se bilaga II), de direkta miljökonsekvenserna beskrivs eller nämns endast och omräknas inte eller endast delvis i pengar, för vissa större transportinfrastrukturprojekt som ingår i mer omfattande projekt ges ingen helhetsbild av projektet vilket dock behövs för att man ska kunna bedöma den del som läggs fram för medfinansiering (se ruta 3), och för större industriprojekt kvantifieras sällan indikatorerna för resultat och inverkan, bortsett från sysselsättning (skapande av direkt eller indirekt sysselsättning och bevarande av sysselsättning).

| — | Skiljaktig eller felaktig praxis: Olika finansiella och ekonomiska diskonteringssatser tillämpas, till och med inom en och samma medlemsstat, såväl för offentlig infrastruktur som för investeringar i produktion (se bilaga II), det är ibland inte tydligt om lönsamhetskalkylen har gjorts med eller utan stöd, amorteringar tas med i beräkningen av den finansiella internräntan och av det finansiella nettonuvärdet vilket strider mot allmänt vedertagna principer för finansiell analys, och för en relativt stor del av de investeringar i produktion som granskades var de redovisade finansiella och ekonomiska internräntorna och nettonuvärdena identiska. |
| --- | --- |

—

Skiljaktig eller felaktig praxis: Olika finansiella och ekonomiska diskonteringssatser tillämpas, till och med inom en och samma medlemsstat, såväl för offentlig infrastruktur som för investeringar i produktion (se bilaga II), det är ibland inte tydligt om lönsamhetskalkylen har gjorts med eller utan stöd, amorteringar tas med i beräkningen av den finansiella internräntan och av det finansiella nettonuvärdet vilket strider mot allmänt vedertagna principer för finansiell analys, och för en relativt stor del av de investeringar i produktion som granskades var de redovisade finansiella och ekonomiska internräntorna och nettonuvärdena identiska.

Ruta 3Med anledning av uppförandet av en tunnel över nationsgränser lämnade en av de två medlemsstaterna in en ansökan om ett ”större projekt”. En helhetsbild av tunnelprojektet hade varit till hjälp för att uppskatta den ansökande medlemsstatens vägavsnitt. Samma sak gäller för motorvägar över nationsgränser. När det gäller nationella motorvägar eller järnvägar händer det regelbundet att det görs en ekonomisk analys per vägavsnitt, där varje avsnitt motsvarar ett större projekt, men det görs ingen ekonomisk analys av helheten.

Det har konstaterats att kvaliteten på analyserna i allmänhet är lägre för större projekt som gäller produktion.

| 25. | Bristerna i de analyser som åtföljer stödansökningarna visar att kommissionen inte alltid effektivt undersökte kostnadsnyttoanalysen av projekten under utredningsfasen. Med dessa förutsättningar är det mycket ovanligt att projekt får definitivt avslag, både vad gäller investeringar i infrastruktur och investeringar i produktion, och det är lika ovanligt att kommissionen begär att projekten ska omdefinieras efter att ha undersökt dem. |
| --- | --- |

25.

Bristerna i de analyser som åtföljer stödansökningarna visar att kommissionen inte alltid effektivt undersökte kostnadsnyttoanalysen av projekten under utredningsfasen. Med dessa förutsättningar är det mycket ovanligt att projekt får definitivt avslag, både vad gäller investeringar i infrastruktur och investeringar i produktion, och det är lika ovanligt att kommissionen begär att projekten ska omdefinieras efter att ha undersökt dem.

Fastställandet av gemenskapens ekonomiska stöd: kriterier har tolkats och tillämpats olika

| 26. | Den utredning som kommissionen gör sker också i syfte att ”bekräfta eller ändra gemenskapens stödnivå” (17). Härmed införs ett instrument för att se till att tilldelningen blir ändamålsenlig och det finansierade projektet ges tillräckliga resurser för att kunna genomföras utan att stödmottagaren får en omotiverad fördel. Detta är särskilt viktigt när mottagaren är ett privat företag eftersom gemenskapsfinansieringen kan förvränga marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

26.

Den utredning som kommissionen gör sker också i syfte att ”bekräfta eller ändra gemenskapens stödnivå” (17). Härmed införs ett instrument för att se till att tilldelningen blir ändamålsenlig och det finansierade projektet ges tillräckliga resurser för att kunna genomföras utan att stödmottagaren får en omotiverad fördel. Detta är särskilt viktigt när mottagaren är ett privat företag eftersom gemenskapsfinansieringen kan förvränga marknadsvillkoren.

| 27. | Gemenskapstödet får inte överstiga vissa tak som anges i bestämmelserna. Lägre tak fastställs för investeringar i infrastruktur som genererar stora nettointäkter och för investeringar i företag (18). Dessutom ska gemenskapsreglerna och taken för statligt stöd respekteras. |
| --- | --- |

27.

Gemenskapstödet får inte överstiga vissa tak som anges i bestämmelserna. Lägre tak fastställs för investeringar i infrastruktur som genererar stora nettointäkter och för investeringar i företag (18). Dessutom ska gemenskapsreglerna och taken för statligt stöd respekteras.

| 28. | Inom dessa tak var den enda exakta faktor kommissionen använde för att fastställa gemenskapsstödet nyckeltalet för finansieringsunderskottet (finansieringsgapet). Detta tillämpas endast på intäktsgenererande infrastrukturprojekt och innebär att man beräknar den del av den diskonterade initiala investeringskostnaden för projektet som inte täcks av de diskonterade nettointäkterna av verksamheten (inklusive restvärdet) (19). Med hjälp av denna beräkning fastställs maximibeloppet för det offentliga stödet. En modifierad beräkningsmetod för större projekt för sanering och omhändertagande av fast avfall (20) infördes av kommissionen 2003 för att ta hänsyn till de intäkter som genereras av investeringen och samtidigt inte straffbelägga de stödmottagare som noggrant respekterar principen om att förorenaren ska betala (21). |
| --- | --- |

28.

Inom dessa tak var den enda exakta faktor kommissionen använde för att fastställa gemenskapsstödet nyckeltalet för finansieringsunderskottet (finansieringsgapet). Detta tillämpas endast på intäktsgenererande infrastrukturprojekt och innebär att man beräknar den del av den diskonterade initiala investeringskostnaden för projektet som inte täcks av de diskonterade nettointäkterna av verksamheten (inklusive restvärdet) (19). Med hjälp av denna beräkning fastställs maximibeloppet för det offentliga stödet. En modifierad beräkningsmetod för större projekt för sanering och omhändertagande av fast avfall (20) infördes av kommissionen 2003 för att ta hänsyn till de intäkter som genereras av investeringen och samtidigt inte straffbelägga de stödmottagare som noggrant respekterar principen om att förorenaren ska betala (21).

| 29. | I några fall som revisionsrätten granskade ledde tillämpningen av principen om finansieringsgap till att den stödandel som fastställdes för gemenskapen blev för hög, eller så var det oklart om denna princip hade tillämpats korrekt. |
| --- | --- |

29.

I några fall som revisionsrätten granskade ledde tillämpningen av principen om finansieringsgap till att den stödandel som fastställdes för gemenskapen blev för hög, eller så var det oklart om denna princip hade tillämpats korrekt.

| 30. | Bortsett från metoden med finansieringsgap saknas en orienteringsram med andra faktorer som ska tas i beaktande vid differentiering av gemenskapens stödandel. Detta förklarar även vissa meningsskiljaktigheter vid samråd mellan avdelningar (se punkt 18). Eftersom det inte finns några på förhand fastställda kriterier är differentieringen av stöd slumpmässig och det går inte att verifiera om den görs på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

30.

Bortsett från metoden med finansieringsgap saknas en orienteringsram med andra faktorer som ska tas i beaktande vid differentiering av gemenskapens stödandel. Detta förklarar även vissa meningsskiljaktigheter vid samråd mellan avdelningar (se punkt 18). Eftersom det inte finns några på förhand fastställda kriterier är differentieringen av stöd slumpmässig och det går inte att verifiera om den görs på ett enhetligt sätt.

| 31. | Revisionsrättens revision visade när det gäller investeringar i offentlig infrastruktur som inte genererar intäkter att samhällsekonomiska aspekter (kontextberoende faktorer, såsom graden av industrialisering i en region eller regionens relativa välstånd) inte har tagits i beaktande för att minska stödandelen. Samma sak gäller för kriterier som komplementaritet med andra gemenskapsinsatser. Kommissionen har inte heller ifrågasatt strukturen på den finansieringsplan som den projektansvarige presenterat. |
| --- | --- |

31.

Revisionsrättens revision visade när det gäller investeringar i offentlig infrastruktur som inte genererar intäkter att samhällsekonomiska aspekter (kontextberoende faktorer, såsom graden av industrialisering i en region eller regionens relativa välstånd) inte har tagits i beaktande för att minska stödandelen. Samma sak gäller för kriterier som komplementaritet med andra gemenskapsinsatser. Kommissionen har inte heller ifrågasatt strukturen på den finansieringsplan som den projektansvarige presenterat.

| 32. | När det gäller investeringar i produktion visade granskningen av projekten att fastställandet av stöd sker relativt automatiskt.






  — | I de flesta fall är den beviljade andelen helt enkelt den andel som begärdes i ansökan. |
| --- | --- | --- |

32.

När det gäller investeringar i produktion visade granskningen av projekten att fastställandet av stöd sker relativt automatiskt.

—

I de flesta fall är den beviljade andelen helt enkelt den andel som begärdes i ansökan.

| — | Den finansiella kostnadsnyttoanalysen (som rent konkret består av den finansiella internräntan och det finansiella nettonuvärdet samt av riskanalysen och känslighetsanalysen) har inte tagits i beaktande vid differentiering av stöd. Mycket lönsamma projekt med hög finansiell internränta har fått en hög medfinansiering trots att andra avdelningar inom kommissionen än den geografiska avdelningen, som skötte utredningen, hade betonat stödets dödviktseffekt i vissa projekt. Revisionen visade att det i några fall också fanns dödviktseffekter efter det att projekten hade inletts (se ruta 4). |
| --- | --- |

—

Den finansiella kostnadsnyttoanalysen (som rent konkret består av den finansiella internräntan och det finansiella nettonuvärdet samt av riskanalysen och känslighetsanalysen) har inte tagits i beaktande vid differentiering av stöd. Mycket lönsamma projekt med hög finansiell internränta har fått en hög medfinansiering trots att andra avdelningar inom kommissionen än den geografiska avdelningen, som skötte utredningen, hade betonat stödets dödviktseffekt i vissa projekt. Revisionen visade att det i några fall också fanns dödviktseffekter efter det att projekten hade inletts (se ruta 4).

| — | Inom de tak som fastställs i bestämmelserna och de maximinivåer som fastställs i reglerna för statligt stöd har samhällsekonomiska begrepp (såsom mervärde, skapande och bevarande av sysselsättning eller hävstångseffekt) i allmänhet inte beaktats vid fastställandet av stödandelen. Ett bra arbetssätt noterades dock i de fall med spanska investeringar i produktion där de berörda nationella instanserna hade baserat den begärda stödandelen även på icke-finansiella kriterier, och medfinansieringsandelen hade beräknats utifrån sysselsättning, utnyttjandet av naturtillgångar i regionen, mervärde (särskilt ökad produktivitet) samt hur tekniskt innovativt projektet var och dess kapacitet att tillföra dynamik. |
| --- | --- |

—

Inom de tak som fastställs i bestämmelserna och de maximinivåer som fastställs i reglerna för statligt stöd har samhällsekonomiska begrepp (såsom mervärde, skapande och bevarande av sysselsättning eller hävstångseffekt) i allmänhet inte beaktats vid fastställandet av stödandelen. Ett bra arbetssätt noterades dock i de fall med spanska investeringar i produktion där de berörda nationella instanserna hade baserat den begärda stödandelen även på icke-finansiella kriterier, och medfinansieringsandelen hade beräknats utifrån sysselsättning, utnyttjandet av naturtillgångar i regionen, mervärde (särskilt ökad produktivitet) samt hur tekniskt innovativt projektet var och dess kapacitet att tillföra dynamik.

| — | Möjligheten att ge lån som ett alternativ till icke återbetalningsskyldigt stöd hade inte undersökts av kommissionens avdelningar. Återbetalningsskyldigt stöd borde dock vara möjligt, i synnerhet för investeringar i produktion med hög finansiell internränta eller för företag som uppvisar goda finansiella nyckeltal. På ett mer allmänt plan tas inte hänsyn till aspekter som företagets finansiella situation eller marknadsvillkor när stödet fastställs. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att ge lån som ett alternativ till icke återbetalningsskyldigt stöd hade inte undersökts av kommissionens avdelningar. Återbetalningsskyldigt stöd borde dock vara möjligt, i synnerhet för investeringar i produktion med hög finansiell internränta eller för företag som uppvisar goda finansiella nyckeltal. På ett mer allmänt plan tas inte hänsyn till aspekter som företagets finansiella situation eller marknadsvillkor när stödet fastställs.

Ruta 4I fallet med ett företag som genererade stora vinster skulle projektet ha varit framgångsrikt även utan gemenskapsstöd. Samma sak gäller för ett annat projekt som gällde industriell produktion där det aktuella företaget praktiskt tagit inte hade några konkurrenter på den europeiska marknaden. I vissa fall kan dock subventioner till projekt med hög internränta motiveras av lokaliseringseffekterna. För ett större projekt genomfört av ett annat företag, som vid den aktuella tidpunkten hade en betydande andel av världsmarknaden för olika produkter, gjordes den medfinansierade investeringen i en av företagets anläggningar i en mål 1-region framför allt på grund av gemenskapsstödet, då det rådde stor konkurrens mellan olika anläggningar om investeringen.

| 33. | Kommissionen är medveten om dessa brister. I slutet av 2004 gjorde kommissionen ett försök att strukturera differentieringen av gemenskapens stödandelar utifrån givna kriterier. Detta ledde till att vägledande stödandelar fastställdes utifrån en normalt förväntad lönsamhet per sektor beräknad på den finansiella internräntan i ett urval av 200 större projekt som gällde infrastruktur och produktion. Instrumentet är användbart även om det ännu har stora begränsningar. Hur som helst skedde detta för sent för utredningen av ansökningsärendena. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen är medveten om dessa brister. I slutet av 2004 gjorde kommissionen ett försök att strukturera differentieringen av gemenskapens stödandelar utifrån givna kriterier. Detta ledde till att vägledande stödandelar fastställdes utifrån en normalt förväntad lönsamhet per sektor beräknad på den finansiella internräntan i ett urval av 200 större projekt som gällde infrastruktur och produktion. Instrumentet är användbart även om det ännu har stora begränsningar. Hur som helst skedde detta för sent för utredningen av ansökningsärendena.

| 34. | I de nya riktlinjer som kom 2006 (22) föreslås att beräkningen av finansieringsgapet ska inbegripa även faktorer som inte är rent finansiella, såsom ett eventuellt offentligt–privat partnerskap och skälighet (det vill säga den berörda regionens relativa välstånd). I riktlinjerna nämns också hur det går att kombinera bidrag och lån beroende på den normalt förväntade lönsamheten per sektor. Även om det endast delvis handlar om ”kontextfaktorer” går förändringarna i den riktning som denna rapport förordar om en bredare och mer objektiv ram för differentiering av stödbeloppet. Det är alltså viktigt att de nya riktlinjerna tillämpas på ett enhetligt och genomskinligt sätt på finansieringsbesluten under den nya perioden. |
| --- | --- |

34.

I de nya riktlinjer som kom 2006 (22) föreslås att beräkningen av finansieringsgapet ska inbegripa även faktorer som inte är rent finansiella, såsom ett eventuellt offentligt–privat partnerskap och skälighet (det vill säga den berörda regionens relativa välstånd). I riktlinjerna nämns också hur det går att kombinera bidrag och lån beroende på den normalt förväntade lönsamheten per sektor. Även om det endast delvis handlar om ”kontextfaktorer” går förändringarna i den riktning som denna rapport förordar om en bredare och mer objektiv ram för differentiering av stödbeloppet. Det är alltså viktigt att de nya riktlinjerna tillämpas på ett enhetligt och genomskinligt sätt på finansieringsbesluten under den nya perioden.

GER DE EFTERFÖLJANDE UTVÄRDERINGARNA AV STÖRRE PROJEKT RESULTAT SOM KAN ANVÄNDAS VID FRAMTIDA BESLUTSFATTANDE?

Utvärderingsram och revisionskriterier

| 35. | Generellt sett är målet med utvärderingen av projekt efter genomförandet att redovisa hur medlen har använts och hur ändamålsenlig och effektiv den genomförda insatsen har varit. Utvärderingen är av intresse främst för de politiskt ansvariga, förvaltningsmyndigheterna och stödmottagarna. Den ska göra det möjligt att dra lärdomar om behovet av kompletterande eller korrigerande åtgärder i framtiden. Eftersom utvärderingsresultatet visar vilka effekter som genererats av projektet kommer det även att användas för att kvantifiera mål för framtida projekt. |
| --- | --- |

35.

Generellt sett är målet med utvärderingen av projekt efter genomförandet att redovisa hur medlen har använts och hur ändamålsenlig och effektiv den genomförda insatsen har varit. Utvärderingen är av intresse främst för de politiskt ansvariga, förvaltningsmyndigheterna och stödmottagarna. Den ska göra det möjligt att dra lärdomar om behovet av kompletterande eller korrigerande åtgärder i framtiden. Eftersom utvärderingsresultatet visar vilka effekter som genererats av projektet kommer det även att användas för att kvantifiera mål för framtida projekt.

| 36. | I bestämmelserna för strukturfonderna fastställs att gemenskapsåtgärderna ska undergå sådana utvärderingar. De kallas ”efterföljande utvärderingar” och det är kommissionen som ansvarar för dem i samarbete med medlemsstaterna (23). Ett större projekt inom Eruf som lagts fram utanför ett åtgärdsprogram anses vara en stödåtgärd och ska i princip utvärderas i efterhand. När det gäller enskilda större projekt som ingår i stödåtgärder finns det inget uttryckligt krav i lagstiftningen (24). |
| --- | --- |

36.

I bestämmelserna för strukturfonderna fastställs att gemenskapsåtgärderna ska undergå sådana utvärderingar. De kallas ”efterföljande utvärderingar” och det är kommissionen som ansvarar för dem i samarbete med medlemsstaterna (23). Ett större projekt inom Eruf som lagts fram utanför ett åtgärdsprogram anses vara en stödåtgärd och ska i princip utvärderas i efterhand. När det gäller enskilda större projekt som ingår i stödåtgärder finns det inget uttryckligt krav i lagstiftningen (24).

| 37. | För Sammanhållningsfonden fastställs däremot uttryckligen att det ska göras en efterföljande utvärdering av varje projekt (25). |
| --- | --- |

37.

För Sammanhållningsfonden fastställs däremot uttryckligen att det ska göras en efterföljande utvärdering av varje projekt (25).

| 38. | De uppgifter som ligger till grund för de efterföljande utvärderingarna samlas in främst av medlemsstaterna genom övervakningssystemet. Under perioden 1994–1999 var det endast projekt inom Sammanhållningsfonden som övervakades och blev föremål för årliga rapporter om genomförandet, medan övervakningen inom strukturfonderna uttryckligen skulle ligga på en högre nivå (åtgärder, prioriteringar, åtgärdsprogram och gemenskapens stödramar (26)). |
| --- | --- |

38.

De uppgifter som ligger till grund för de efterföljande utvärderingarna samlas in främst av medlemsstaterna genom övervakningssystemet. Under perioden 1994–1999 var det endast projekt inom Sammanhållningsfonden som övervakades och blev föremål för årliga rapporter om genomförandet, medan övervakningen inom strukturfonderna uttryckligen skulle ligga på en högre nivå (åtgärder, prioriteringar, åtgärdsprogram och gemenskapens stödramar (26)).

| 39. | Revisionsrätten granskade utvärderingsfasen med beaktande av följande:






  a) | Utvärderingen av större projekt måste kunna tjäna som vägledning för genomförandet av framtida projekt. De nationella myndigheterna och stödmottagarna är de som har mest intresse av dessa utvärderingar som innehåller upplysningar som kan öka ändamålsenligheten och effektiviteten i stödåtgärderna på fältet. |
| --- | --- | --- |

39.

Revisionsrätten granskade utvärderingsfasen med beaktande av följande:

a)

Utvärderingen av större projekt måste kunna tjäna som vägledning för genomförandet av framtida projekt. De nationella myndigheterna och stödmottagarna är de som har mest intresse av dessa utvärderingar som innehåller upplysningar som kan öka ändamålsenligheten och effektiviteten i stödåtgärderna på fältet.

| b) | Verktygen för övervakning av projektgenomförandet och för jämförelse av vad som har uppnåtts ska definieras redan från starten. |
| --- | --- |

b)

Verktygen för övervakning av projektgenomförandet och för jämförelse av vad som har uppnåtts ska definieras redan från starten.

| c) | Upplysningar måste samlas in för att dessa verktyg ska kunna användas. |
| --- | --- |

c)

Upplysningar måste samlas in för att dessa verktyg ska kunna användas.

Några mycket omfattande utvärderingar och få enskilda utvärderingar av större projekt

| 40. | Medlemsstaterna gör endast sällan efterföljande utvärderingar av större projekt (27). Av de tjugo avslutade projekt som revisionsrätten granskade hade endast ett utvärderats i efterhand (se ruta 5). Studier som gäller sektorer i vilka större projekt ingår – som till exempel hamnsektorn och bilsektorn – kan naturligtvis utföras av mottagare, förvaltningsmyndigheterna eller externa organisationer (universitet och forskningscentra). Dessa studier är dock inte specifikt inriktade på projekten och har inte samma karaktär som en efterföljande utvärdering. Dessutom överförs de inte alltid till de avdelningar som förvaltar gemenskapsfonder.

  Ruta 5Endast ett projekt i revisionsrättens stickprov hade utvärderats enskilt i efterhand. Den makroekonomiska inverkan hade utvärderats utifrån andra element än de som ursprungligen hade presenterats i den förhandsbedömning som lämnades in tillsammans med ansökan. Det var alltså inte möjligt att jämföra inverkan med vad som hade planerats. Dessutom hade den förväntade ekonomiska lönsamheten inte diskonterats. |
| --- | --- |

40.

Medlemsstaterna gör endast sällan efterföljande utvärderingar av större projekt (27). Av de tjugo avslutade projekt som revisionsrätten granskade hade endast ett utvärderats i efterhand (se ruta 5). Studier som gäller sektorer i vilka större projekt ingår – som till exempel hamnsektorn och bilsektorn – kan naturligtvis utföras av mottagare, förvaltningsmyndigheterna eller externa organisationer (universitet och forskningscentra). Dessa studier är dock inte specifikt inriktade på projekten och har inte samma karaktär som en efterföljande utvärdering. Dessutom överförs de inte alltid till de avdelningar som förvaltar gemenskapsfonder.

Ruta 5Endast ett projekt i revisionsrättens stickprov hade utvärderats enskilt i efterhand. Den makroekonomiska inverkan hade utvärderats utifrån andra element än de som ursprungligen hade presenterats i den förhandsbedömning som lämnades in tillsammans med ansökan. Det var alltså inte möjligt att jämföra inverkan med vad som hade planerats. Dessutom hade den förväntade ekonomiska lönsamheten inte diskonterats.

| 41. | På kommissionsnivå har de utvärderingar som specifikt gäller större projekt under perioden 1994–1999 – de enda som hittills har utvärderats (se punkt 13) – eller som på något sätt berör dessa projekt, haft mycket skiftande mål och utförts med olika metoder. Utvärderingarna har inte använts av de nationella förvaltningsmyndigheterna eller av stödmottagarna, med ett undantag (se d). Utvärderingarna är följande:






  a) | En tematisk utvärdering om strukturfondernas inverkan på transportinfrastrukturen, i huvudsak baserad på strategier på programnivå, per land och transportsätt. Denna utvärdering innehåller mycket lite information om de enskilda projektens effektivitet, ändamålsenlighet och inverkan. |
| --- | --- | --- |

41.

På kommissionsnivå har de utvärderingar som specifikt gäller större projekt under perioden 1994–1999 – de enda som hittills har utvärderats (se punkt 13) – eller som på något sätt berör dessa projekt, haft mycket skiftande mål och utförts med olika metoder. Utvärderingarna har inte använts av de nationella förvaltningsmyndigheterna eller av stödmottagarna, med ett undantag (se d). Utvärderingarna är följande:

a)

En tematisk utvärdering om strukturfondernas inverkan på transportinfrastrukturen, i huvudsak baserad på strategier på programnivå, per land och transportsätt. Denna utvärdering innehåller mycket lite information om de enskilda projektens effektivitet, ändamålsenlighet och inverkan.

| b) | En efterföljande utvärdering av mål 1 där 60 större projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden granskades. För denna utvärdering valdes en bred metod som innebär att man granskade om strategin var adekvat, och också ändamålsenligheten, effektiviteten, inverkan, förvaltnings- och genomförandesystemen samt mervärdet för gemenskapen. Endast för några större projekt granskades vissa aspekter av ändamålsenligheten. |
| --- | --- |

b)

En efterföljande utvärdering av mål 1 där 60 större projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden granskades. För denna utvärdering valdes en bred metod som innebär att man granskade om strategin var adekvat, och också ändamålsenligheten, effektiviteten, inverkan, förvaltnings- och genomförandesystemen samt mervärdet för gemenskapen. Endast för några större projekt granskades vissa aspekter av ändamålsenligheten.

| c) | En utvärdering av den makroekonomiska inverkan av enskilda projekt inom Sammanhållningsfonden – den enda utvärdering som har behandlat denna aspekt – med hjälp av makroekonomiska modeller anpassade för detta ändamål. Dock har endast uppgifter från kostnadsnyttoanalyser gjorda på förhand använts (28) och de faktiska effekterna av projekten har inte granskats. |
| --- | --- |

c)

En utvärdering av den makroekonomiska inverkan av enskilda projekt inom Sammanhållningsfonden – den enda utvärdering som har behandlat denna aspekt – med hjälp av makroekonomiska modeller anpassade för detta ändamål. Dock har endast uppgifter från kostnadsnyttoanalyser gjorda på förhand använts (28) och de faktiska effekterna av projekten har inte granskats.

| d) | En efterföljande utvärdering (29) av ett stickprov på 200 projekt inom Sammanhållningsfonden. Utvärderingen gällde om förfarandena för den strategiska planeringen samt utformningen och urvalet av projekt hade varit adekvata, den gällde även förvaltningssystemen och genomförandet samt ändamålsenligheten och effektiviteten. En mindre undergrupp bestående av 60 projekt undersöktes senare mer ingående i fråga om samhällsekonomisk inverkan. Med utgångspunkt från vägledningen för kostnadsnyttoanalys räknades den ekonomiska internräntan om. Rekommendationerna i denna studie diskuterades med de berörda medlemsstaterna och gav upphov till preciseringar vad gällde metoden. |
| --- | --- |

d)

En efterföljande utvärdering (29) av ett stickprov på 200 projekt inom Sammanhållningsfonden. Utvärderingen gällde om förfarandena för den strategiska planeringen samt utformningen och urvalet av projekt hade varit adekvata, den gällde även förvaltningssystemen och genomförandet samt ändamålsenligheten och effektiviteten. En mindre undergrupp bestående av 60 projekt undersöktes senare mer ingående i fråga om samhällsekonomisk inverkan. Med utgångspunkt från vägledningen för kostnadsnyttoanalys räknades den ekonomiska internräntan om. Rekommendationerna i denna studie diskuterades med de berörda medlemsstaterna och gav upphov till preciseringar vad gällde metoden.

Olika faktorer har hindrat de efterföljande utvärderingarna av större projekt

| 42. | Revisionsrätten har vid flera tillfällen (30) pekat på bristerna i utvärderingarna av perioden 1994–1999 och då i synnerhet att uppgifter saknades eller inte var tillförlitliga. Revisionsrätten uppmanar i sina rapporter kommissionen att undersöka möjligheten att ta fram helhetsinformation om enskilda projekt, annars är de metoder som används alltför teoretiska eller inte tillämpbara. Revisionen av större projekt från samma period har bekräftat dessa konstateranden. |
| --- | --- |

42.

Revisionsrätten har vid flera tillfällen (30) pekat på bristerna i utvärderingarna av perioden 1994–1999 och då i synnerhet att uppgifter saknades eller inte var tillförlitliga. Revisionsrätten uppmanar i sina rapporter kommissionen att undersöka möjligheten att ta fram helhetsinformation om enskilda projekt, annars är de metoder som används alltför teoretiska eller inte tillämpbara. Revisionen av större projekt från samma period har bekräftat dessa konstateranden.

... Bristfälliga stödansökningar

| 43. | De efterföljande utvärderingarna av större projekt hindrades till en början av brister i stödansökningarna. Detta har konstaterats vid de studier av större projekt som har utförts och vid revisionsrättens revision. |
| --- | --- |

43.

De efterföljande utvärderingarna av större projekt hindrades till en början av brister i stödansökningarna. Detta har konstaterats vid de studier av större projekt som har utförts och vid revisionsrättens revision.

| 44. | I synnerhet uppdagades följande vid en av utvärderingarna:






  a) | Projektmålen var inte alltid kvantifierade. |
| --- | --- | --- |

44.

I synnerhet uppdagades följande vid en av utvärderingarna:

a)

Projektmålen var inte alltid kvantifierade.

| b) | När det gäller kostnadsnyttoanalysen hade fördelar som var svåra att utvärdera – i synnerhet miljöfördelar – inte kvantifierats eller så hade de tagits med i förhandsberäkningen av den ekonomiska internräntan utan att det fanns tillräckligt konkret information om eller tillräckliga bevis för dem. De förväntade resultaten hade i flera fall inte kvantifierats. |
| --- | --- |

b)

När det gäller kostnadsnyttoanalysen hade fördelar som var svåra att utvärdera – i synnerhet miljöfördelar – inte kvantifierats eller så hade de tagits med i förhandsberäkningen av den ekonomiska internräntan utan att det fanns tillräckligt konkret information om eller tillräckliga bevis för dem. De förväntade resultaten hade i flera fall inte kvantifierats.

| c) | Det gjordes inte alltid någon åtskillnad mellan fast och tillfällig sysselsättning. Hypoteserna i metoden för förhandsbedömning av inverkan på sysselsättningen förklarades inte eller så användes olika metoder. |
| --- | --- |

c)

Det gjordes inte alltid någon åtskillnad mellan fast och tillfällig sysselsättning. Hypoteserna i metoden för förhandsbedömning av inverkan på sysselsättningen förklarades inte eller så användes olika metoder.

| 45. | Förutom att kostnadsnyttoanalyserna var otillräckliga, vilket redan har understrukits (se punkterna 21–25), bekräftade revisionsrättens revision de brister som konstaterats i tidigare rapporter, det vill säga framför allt att






  a) | det saknades indikatorer eller att indikatorerna var bristfälliga eller olämpliga, |
| --- | --- | --- |

45.

Förutom att kostnadsnyttoanalyserna var otillräckliga, vilket redan har understrukits (se punkterna 21–25), bekräftade revisionsrättens revision de brister som konstaterats i tidigare rapporter, det vill säga framför allt att

a)

det saknades indikatorer eller att indikatorerna var bristfälliga eller olämpliga,

| b) | det saknades tillförlitlig information om utgångsläget, det vill säga den situation som rådde innan projektet inleddes. |
| --- | --- |

b)

det saknades tillförlitlig information om utgångsläget, det vill säga den situation som rådde innan projektet inleddes.

| 46. | Eftersom dessa faktorer är nödvändiga för att åtgärderna ska kunna utvärderas är de konstaterade bristerna ett hinder vid efterföljande utvärderingar. |
| --- | --- |

46.

Eftersom dessa faktorer är nödvändiga för att åtgärderna ska kunna utvärderas är de konstaterade bristerna ett hinder vid efterföljande utvärderingar.

... Otillräcklig övervakning

| 47. | Även i de fall där det hade införts ett övervakningssystem på projektnivå visade de studier som har gjorts och revisionsrättens revision att övervakningen inte garanterade att de uppgifter som är nödvändiga för utvärdering samlades in. |
| --- | --- |

47.

Även i de fall där det hade införts ett övervakningssystem på projektnivå visade de studier som har gjorts och revisionsrättens revision att övervakningen inte garanterade att de uppgifter som är nödvändiga för utvärdering samlades in.

| 48. | I en av utvärderingarna konstaterades följande:






  a) | Insamlingen av statistiska uppgifter om användningen av transportinfrastruktur var inte inriktad på de ekonomiska följderna av användningen, såsom lägre kostnader för resor. |
| --- | --- | --- |

48.

I en av utvärderingarna konstaterades följande:

a)

Insamlingen av statistiska uppgifter om användningen av transportinfrastruktur var inte inriktad på de ekonomiska följderna av användningen, såsom lägre kostnader för resor.

| b) | Analyserna av styckkostnader möjliggjorde inte en jämförelse av projekten utifrån riktmärken. |
| --- | --- |

b)

Analyserna av styckkostnader möjliggjorde inte en jämförelse av projekten utifrån riktmärken.

| c) | Informationen om genererade intäkter och om tillämpningen av principen om att förorenaren betalar var i vissa fall otillräcklig. |
| --- | --- |

c)

Informationen om genererade intäkter och om tillämpningen av principen om att förorenaren betalar var i vissa fall otillräcklig.

| d) | Omräkningen i efterhand av den ekonomiska internräntan försvårades av att informationen om faktiska resultat var bristfällig. Ofta fick den utgå från hypoteser och på uppgifterna i förhandsbedömningen, om det inte fanns motstridiga uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Omräkningen i efterhand av den ekonomiska internräntan försvårades av att informationen om faktiska resultat var bristfällig. Ofta fick den utgå från hypoteser och på uppgifterna i förhandsbedömningen, om det inte fanns motstridiga uppgifter.

| e) | Information om skapandet av indirekt respektive permanent sysselsättning fanns inte alltid tillgänglig eller var av begränsad kvalitet. |
| --- | --- |

e)

Information om skapandet av indirekt respektive permanent sysselsättning fanns inte alltid tillgänglig eller var av begränsad kvalitet.

| 49. | Revisionsrättens revision av större projekt under perioden 1994–1999 visade även på brister i övervakningen:






  a) | När det gäller investeringar i infrastruktur, med undantag för ett projekt, gällde övervakningen endast effekter som var tekniskt enkla att övervaka: skapandet av direkt sysselsättning, rörlighet för varor och resenärer, antalet förbindelser, såld yta och antalet sängar per 1 000 invånare. Andra direkta effekter som är svårare att övervaka (bensinförbrukning, bekvämlighet, miljöeffekter och kvaliteten på hälso- och sjukvård) övervakades inte alls, vilket även ännu mer gällde för indirekta och mer långsiktiga effekter (produktivitet, skapandet av företag och sysselsättning, priser osv.). Dessutom ansågs i allmänhet inte de aspekter som stödmottagaren hade använt för att beräkna den förväntade ekonomiska lönsamheten (för väginfrastruktur var det till exempel tidsvinst, lägre transportkostnader, färre olyckor, inverkan på det genererade trafikflödet och på det tillkomna trafikflödet) vara indikatorer som borde övervakas. |
| --- | --- | --- |

49.

Revisionsrättens revision av större projekt under perioden 1994–1999 visade även på brister i övervakningen:

a)

När det gäller investeringar i infrastruktur, med undantag för ett projekt, gällde övervakningen endast effekter som var tekniskt enkla att övervaka: skapandet av direkt sysselsättning, rörlighet för varor och resenärer, antalet förbindelser, såld yta och antalet sängar per 1 000 invånare. Andra direkta effekter som är svårare att övervaka (bensinförbrukning, bekvämlighet, miljöeffekter och kvaliteten på hälso- och sjukvård) övervakades inte alls, vilket även ännu mer gällde för indirekta och mer långsiktiga effekter (produktivitet, skapandet av företag och sysselsättning, priser osv.). Dessutom ansågs i allmänhet inte de aspekter som stödmottagaren hade använt för att beräkna den förväntade ekonomiska lönsamheten (för väginfrastruktur var det till exempel tidsvinst, lägre transportkostnader, färre olyckor, inverkan på det genererade trafikflödet och på det tillkomna trafikflödet) vara indikatorer som borde övervakas.

| b) | När det gäller investeringar i produktion begränsas övervakningen till de fysiska och finansiella aspekterna av investeringen och i allmänhet till skapandet av direkt sysselsättning eftersom de slutrapporter som upprättas inför den slutliga betalningen måste uppfylla kontraktsvillkoren. Förvaltningsorganet har i allmänhet ingen information om faktorer som skapandet av företag och indirekt sysselsättning, och inte heller om produktivitetsvinster eller om miljön. |
| --- | --- |

b)

När det gäller investeringar i produktion begränsas övervakningen till de fysiska och finansiella aspekterna av investeringen och i allmänhet till skapandet av direkt sysselsättning eftersom de slutrapporter som upprättas inför den slutliga betalningen måste uppfylla kontraktsvillkoren. Förvaltningsorganet har i allmänhet ingen information om faktorer som skapandet av företag och indirekt sysselsättning, och inte heller om produktivitetsvinster eller om miljön.

För perioden 2000–2006 finns en risk att utvärderingarna försvagas

| 50. | I Erufs bestämmelser om större projekt för perioden 2000–2006 fastställs att de årliga rapporterna om genomförandet av åtgärderna nu ska innehålla ett särskilt kapitel om takten i framåtskridandet och finansieringen. Dessutom ska indikatorerna för finansiering och takten i framåtskridandet utformas så att separat information kan tas fram för större projekt (31). |
| --- | --- |

50.

I Erufs bestämmelser om större projekt för perioden 2000–2006 fastställs att de årliga rapporterna om genomförandet av åtgärderna nu ska innehålla ett särskilt kapitel om takten i framåtskridandet och finansieringen. Dessutom ska indikatorerna för finansiering och takten i framåtskridandet utformas så att separat information kan tas fram för större projekt (31).

| 51. | Även om de årliga rapporterna om genomförandet innehåller ett kapitel om större projekt består detta ofta endast av enkla beskrivningar av projekten utan vare sig presentation av det fysiska framåtskridandet eller separata indikatorer för resultat och inverkan. |
| --- | --- |

51.

Även om de årliga rapporterna om genomförandet innehåller ett kapitel om större projekt består detta ofta endast av enkla beskrivningar av projekten utan vare sig presentation av det fysiska framåtskridandet eller separata indikatorer för resultat och inverkan.

| 52. | Dessutom har inte alltid prioriteringarna och åtgärderna för större projekt de indikatorer som dessa har tilldelats, eller så överensstämmer indikatorerna på prioriterings- och åtgärdsnivå inte med indikatorerna för större projekt. |
| --- | --- |

52.

Dessutom har inte alltid prioriteringarna och åtgärderna för större projekt de indikatorer som dessa har tilldelats, eller så överensstämmer indikatorerna på prioriterings- och åtgärdsnivå inte med indikatorerna för större projekt.

| 53. | När det gäller de projekt som granskades på plats hade vissa större projekt en adekvat förteckning över indikatorer för genomförande, resultat och inverkan, medan det för andra projekt antingen inte fanns några indikatorer alls eller endast indikatorer för fysiskt och finansiellt genomförande. |
| --- | --- |

53.

När det gäller de projekt som granskades på plats hade vissa större projekt en adekvat förteckning över indikatorer för genomförande, resultat och inverkan, medan det för andra projekt antingen inte fanns några indikatorer alls eller endast indikatorer för fysiskt och finansiellt genomförande.

| 54. | Det finns ibland ingen tydlig koppling mellan de allmänna målen, de specifika målen och de fastställda indikatorerna, och för vissa mål finns det inga indikatorer alls. Dessutom är de indikatorer som fastställts för liknande projekt som medfinansieras av antingen Eruf eller Sammanhållningsfonden inte identiska. |
| --- | --- |

54.

Det finns ibland ingen tydlig koppling mellan de allmänna målen, de specifika målen och de fastställda indikatorerna, och för vissa mål finns det inga indikatorer alls. Dessutom är de indikatorer som fastställts för liknande projekt som medfinansieras av antingen Eruf eller Sammanhållningsfonden inte identiska.

| 55. | Genomförandet av framtida efterföljande utvärderingar kommer, liksom för den föregående perioden, att påverkas av de brister som konstaterats när det gäller övervakning och indikatorer. Bidragen från större projekt till de mer övergripande målen i fråga om regional utveckling kommer därmed även i fortsättningen att vara mycket svåröverskådliga. |
| --- | --- |

55.

Genomförandet av framtida efterföljande utvärderingar kommer, liksom för den föregående perioden, att påverkas av de brister som konstaterats när det gäller övervakning och indikatorer. Bidragen från större projekt till de mer övergripande målen i fråga om regional utveckling kommer därmed även i fortsättningen att vara mycket svåröverskådliga.

DE NYA BESTÄMMELSERNA FÖR PERIODEN 2007–2013

| 56. | Den nya ramförordningen för perioden 2007–2013 (32), som gäller både Eruf och Sammanhållningsfonden, innebär förbättringar när det gäller större projekt:






  a) | Begreppet omdefinieras (33) och projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden behandlas lika. |
| --- | --- | --- |

56.

Den nya ramförordningen för perioden 2007–2013 (32), som gäller både Eruf och Sammanhållningsfonden, innebär förbättringar när det gäller större projekt:

a)

Begreppet omdefinieras (33) och projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden behandlas lika.

| b) | Den information som medlemsstaterna ska lägga fram preciseras, i synnerhet ska ett offentligt bidrag till en finansiering uttryckligen motiveras. |
| --- | --- |

b)

Den information som medlemsstaterna ska lägga fram preciseras, i synnerhet ska ett offentligt bidrag till en finansiering uttryckligen motiveras.

| c) | Inkomstgenererande projekt definieras tydligare, liksom hur de ska hanteras. |
| --- | --- |

c)

Inkomstgenererande projekt definieras tydligare, liksom hur de ska hanteras.

| d) | Det ska med hjälp av årsrapporten och slutrapporten om genomförandet vara möjligt att tydligt bedöma takten i framskridandet och finansieringen av större projekt. |
| --- | --- |

d)

Det ska med hjälp av årsrapporten och slutrapporten om genomförandet vara möjligt att tydligt bedöma takten i framskridandet och finansieringen av större projekt.

| 57. | Kommissionen gav vidare 2006 ut riktlinjer för beredningen av större projekt under den nya perioden som innebär en del förbättringar (se punkt 34). |
| --- | --- |

57.

Kommissionen gav vidare 2006 ut riktlinjer för beredningen av större projekt under den nya perioden som innebär en del förbättringar (se punkt 34).

| 58. | Slutligen fastställs i bestämmelserna att kommissionen ska göra efterföljande utvärderingar endast på programnivå. Ingen enskild utvärdering av större projekt planeras alltså, varken för Eruf eller för Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

58.

Slutligen fastställs i bestämmelserna att kommissionen ska göra efterföljande utvärderingar endast på programnivå. Ingen enskild utvärdering av större projekt planeras alltså, varken för Eruf eller för Sammanhållningsfonden.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 59. | Utredningsprocessen för större projekt uppvisar ett flertal brister:






  a) | Undersökningen av projekt var av skiftande kvalitet. Ett gemensamt arbetssätt angavs inte för förvaltningsavdelningarna förrän 2003 (se punkterna 17–20). |
| --- | --- | --- |

59.

Utredningsprocessen för större projekt uppvisar ett flertal brister:

a)

Undersökningen av projekt var av skiftande kvalitet. Ett gemensamt arbetssätt angavs inte för förvaltningsavdelningarna förrän 2003 (se punkterna 17–20).

| b) | Kommissionen tolererade många brister, det finns stora kvalitetsskillnader i de finansiella och samhällsekonomiska analyser som lades fram som underlag till projekten. Framför allt var analyserna av lägre kvalitet när det gällde projekt för investeringar i produktion. Följaktligen antas större projekt trots att de inte kan bedömas tillräckligt utifrån den information som läggs fram (se punkterna 21–25). |
| --- | --- |

b)

Kommissionen tolererade många brister, det finns stora kvalitetsskillnader i de finansiella och samhällsekonomiska analyser som lades fram som underlag till projekten. Framför allt var analyserna av lägre kvalitet när det gällde projekt för investeringar i produktion. Följaktligen antas större projekt trots att de inte kan bedömas tillräckligt utifrån den information som läggs fram (se punkterna 21–25).

| c) | Trots de förbättringar som kommissionen har infört har man ännu inte tillräckligt tydligt angett vilka faktorer som ska ligga till grund för differentieringen av medfinansieringsandelen. För investeringar i produktion har möjligheten att ge lån istället för bidrag inte undersökts (se punkterna 26–34). |
| --- | --- |

c)

Trots de förbättringar som kommissionen har infört har man ännu inte tillräckligt tydligt angett vilka faktorer som ska ligga till grund för differentieringen av medfinansieringsandelen. För investeringar i produktion har möjligheten att ge lån istället för bidrag inte undersökts (se punkterna 26–34).

| 60. | Mot bakgrund av dessa faktorer ifrågasätter revisionsrätten det faktiska mervärdet i processen för godkännande av större projekt så som den genomförs av kommissionen. Processen är tungrodd och leder varken till att projekt med bristande kvalitet utesluts eller att stödet differentieras på ett tillfredsställande sätt. Den lämpar sig inte heller som beredning inför den kommande utvärderingen. De brister som konstaterades när det gäller utredning får även konsekvenser för den efterföljande utvärderingsprocessen. |
| --- | --- |

60.

Mot bakgrund av dessa faktorer ifrågasätter revisionsrätten det faktiska mervärdet i processen för godkännande av större projekt så som den genomförs av kommissionen. Processen är tungrodd och leder varken till att projekt med bristande kvalitet utesluts eller att stödet differentieras på ett tillfredsställande sätt. Den lämpar sig inte heller som beredning inför den kommande utvärderingen. De brister som konstaterades när det gäller utredning får även konsekvenser för den efterföljande utvärderingsprocessen.

| 61. | Brister konstaterades även i hur de efterföljande utvärderingarna utfördes:






  a) | Det har nästan inte gjorts några enskilda efterföljande utvärderingar på initiativ från medlemsstaterna. På kommissionsnivå har det inte funnits någon helhetssyn för de efterföljande utvärderingarna av större projekt. De har utvärderats med mycket skiftande mål och metoder (se punkterna 40–41). |
| --- | --- | --- |

61.

Brister konstaterades även i hur de efterföljande utvärderingarna utfördes:

a)

Det har nästan inte gjorts några enskilda efterföljande utvärderingar på initiativ från medlemsstaterna. På kommissionsnivå har det inte funnits någon helhetssyn för de efterföljande utvärderingarna av större projekt. De har utvärderats med mycket skiftande mål och metoder (se punkterna 40–41).

| b) | Den efterföljande utvärderingen av större projekt under perioden 1994–1999 försvårades av allvarliga brister som gällde stödansökningarna, i synnerhet när det gällde förväntade effekter, indikatorer och utgångsläge. Dessa brister har gjort det svårt att bedöma de faktiska effekterna av stödåtgärderna och att dra lärdomar inför framtida beslutsfattande (se punkterna 43–46). |
| --- | --- |

b)

Den efterföljande utvärderingen av större projekt under perioden 1994–1999 försvårades av allvarliga brister som gällde stödansökningarna, i synnerhet när det gällde förväntade effekter, indikatorer och utgångsläge. Dessa brister har gjort det svårt att bedöma de faktiska effekterna av stödåtgärderna och att dra lärdomar inför framtida beslutsfattande (se punkterna 43–46).

| c) | Det sätt som övervakningen har utförts på under denna period har försvårat de efterföljande utvärderingarna eftersom många aspekter har förbigåtts (se punkterna 47–49). |
| --- | --- |

c)

Det sätt som övervakningen har utförts på under denna period har försvårat de efterföljande utvärderingarna eftersom många aspekter har förbigåtts (se punkterna 47–49).

| 62. | Till följd av de brister som konstaterades efter den efterföljande utvärderingen av perioden 1994–1999 vidtog kommissionen åtgärder 2003. Det har dock inte skett några större framsteg vad gäller antagandet och övervakningen av större projekt under perioden 2000–2006 och de efterföljande utvärderingar av denna period som återstår att genomföra riskerar att försvagas (se punkterna 50–55). |
| --- | --- |

62.

Till följd av de brister som konstaterades efter den efterföljande utvärderingen av perioden 1994–1999 vidtog kommissionen åtgärder 2003. Det har dock inte skett några större framsteg vad gäller antagandet och övervakningen av större projekt under perioden 2000–2006 och de efterföljande utvärderingar av denna period som återstår att genomföra riskerar att försvagas (se punkterna 50–55).

Rekommendationer

| 63. | För perioden 2007–2013 fastställs i gemenskapslagstiftningen att kommissionen liksom för föregående perioder ska godkänna beviljandet av gemenskapsstöd till varje större projekt. För att undvika att besluten om finansiering endast blir ett administrativt förfarande utan följdverkningar på de antagna projektens kvalitet bör kommissionen






  a) | använda förbättrade utredningsförfaranden baserade på de verktyg som kommissionen själv har utvecklat, |
| --- | --- | --- |

63.

För perioden 2007–2013 fastställs i gemenskapslagstiftningen att kommissionen liksom för föregående perioder ska godkänna beviljandet av gemenskapsstöd till varje större projekt. För att undvika att besluten om finansiering endast blir ett administrativt förfarande utan följdverkningar på de antagna projektens kvalitet bör kommissionen

a)

använda förbättrade utredningsförfaranden baserade på de verktyg som kommissionen själv har utvecklat,

| b) | se till att kostnadsnyttoanalyserna tillämpas strikt, särskilt när det gäller information som kan användas för att verifiera tillförlitligheten i uppställda hypoteser, |
| --- | --- |

b)

se till att kostnadsnyttoanalyserna tillämpas strikt, särskilt när det gäller information som kan användas för att verifiera tillförlitligheten i uppställda hypoteser,

| c) | fortsätta sina ansträngningar att beakta samhällsekonomiska faktorer med vars hjälp det går att differentiera gemenskapens andel av stödet som för närvarande grundas främst på finansiella aspekter. Beaktandet av sådana faktorer bör regleras genom tydliga och mindre godtyckliga regler som tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

c)

fortsätta sina ansträngningar att beakta samhällsekonomiska faktorer med vars hjälp det går att differentiera gemenskapens andel av stödet som för närvarande grundas främst på finansiella aspekter. Beaktandet av sådana faktorer bör regleras genom tydliga och mindre godtyckliga regler som tillämpas på ett enhetligt sätt.

| 64. | Det anges inte i bestämmelserna för strukturfonderna för perioden 2007–2013 att kommissionen ska göra efterföljande utvärderingar av större projekt. Revisionsrätten anser dock att en utvärdering efter det att ett större projekt har genomförts är väsentlig för nationella förvaltningar och stödmottagare som har intresse av att verifiera utgifternas faktiska effektivitet och ändamålsenlighet för att kunna förbättra förvaltningen, och som genom utvärderingen också kan få en stabil grund som hjälp vid programplanering. Därför rekommenderas följande:






  a) | Det är viktigt att större projekt utvärderas individuellt, utifrån sina egna mål, av de nationella förvaltningarna och stödmottagarna. |
| --- | --- | --- |

64.

Det anges inte i bestämmelserna för strukturfonderna för perioden 2007–2013 att kommissionen ska göra efterföljande utvärderingar av större projekt. Revisionsrätten anser dock att en utvärdering efter det att ett större projekt har genomförts är väsentlig för nationella förvaltningar och stödmottagare som har intresse av att verifiera utgifternas faktiska effektivitet och ändamålsenlighet för att kunna förbättra förvaltningen, och som genom utvärderingen också kan få en stabil grund som hjälp vid programplanering. Därför rekommenderas följande:

a)

Det är viktigt att större projekt utvärderas individuellt, utifrån sina egna mål, av de nationella förvaltningarna och stödmottagarna.

| b) | När det gäller vilken information från utvärderingen som ska meddelas kommissionen bör kommissionen analysera vilka uppgifter den behöver för utvärdering, och se över vilken information som är nödvändig för att bedöma hur större projekt bidragit till de mål för regional utveckling som projekten i mycket hög grad förväntas bidra till. Revisionsrätten anser att denna utvärdering skulle kunna göras utifrån uppgifter som hämtats från större projekt. För att detta ska vara genomförbart bör man rationalisera kraven på vilka uppgifter som ska samlas in och på utarbetandet av rapporter. |
| --- | --- |

b)

När det gäller vilken information från utvärderingen som ska meddelas kommissionen bör kommissionen analysera vilka uppgifter den behöver för utvärdering, och se över vilken information som är nödvändig för att bedöma hur större projekt bidragit till de mål för regional utveckling som projekten i mycket hög grad förväntas bidra till. Revisionsrätten anser att denna utvärdering skulle kunna göras utifrån uppgifter som hämtats från större projekt. För att detta ska vara genomförbart bör man rationalisera kraven på vilka uppgifter som ska samlas in och på utarbetandet av rapporter.

| c) | För att garantera kvaliteten på framtida utvärderingar bör kommissionen vid granskningen av ansökningshandlingar se till att ansökningarna inte är bristfälliga i fråga om indikatorer och utgångsläge. |
| --- | --- |

c)

För att garantera kvaliteten på framtida utvärderingar bör kommissionen vid granskningen av ansökningshandlingar se till att ansökningarna inte är bristfälliga i fråga om indikatorer och utgångsläge.

| d) | Av samma anledning bör övervakningen gälla de mål och indikatorer för genomförande och resultat som angivits i stödansökningarna efter kommissionens granskning. |
| --- | --- |

d)

Av samma anledning bör övervakningen gälla de mål och indikatorer för genomförande och resultat som angivits i stödansökningarna efter kommissionens granskning.

| 65. | I ett mer långsiktigt perspektiv uppmanar revisionsrätten kommissionen, Europaparlamentet och rådet att reflektera över syftet med det särskilda systemet för godkännande av större projekt. |
| --- | --- |

65.

I ett mer långsiktigt perspektiv uppmanar revisionsrätten kommissionen, Europaparlamentet och rådet att reflektera över syftet med det särskilda systemet för godkännande av större projekt.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 14 februari 2008.

För revisionsrätten

Vitor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Begreppet omnämndes redan i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 av den 19 december 1988 (EGT L 374, 31.12.1988, s. 1). Det används även i bestämmelserna för den nya perioden 2007–2013 (artiklarna 39–41 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 [EUT L 210, 31.7.2006, s. 25]).

1

(2)  Artikel 16.2 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88, ändrad genom förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 (EGT L 193, 31.7.1993, s. 20).

2

(3)  Artikel 25 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1).

3

(4)  Artikel 26 i förordning (EG) nr 1260/1999.

4

(5)  Sammanhållningsfondens uppgift är att finansiera projekt av betydande omfattning på transport- och miljöområdena. I artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 (EGT L 130, 25.5.1994, s. 1) fastställs när det gäller programperioden 1994–1999 att ”den totala kostnaden för projekt eller projektgrupper i princip inte vara lägre än 10 miljoner ecu”. I rådets förordning (EG) nr 1264/1999 av den 21 juni 1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 57) om påföljande programperiod ersattes ordet ”ecu” av ordet ”euro”.

5

(6)  Artikel 5 i förordning (EEG) nr 4254/88, ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 2083/93 av den 20 juli 1993 (EGT L 193, 31.7.1993, s. 34).

6

(7)  Det vill säga framför allt åtgärdsprogrammen, de samlade programdokumenten och programmen för gemenskapsinitiativ.

7

(8)  Artikel 26.3 i förordning (EG) nr 1260/1999.

8

(9)  Se framför allt artiklarna 39–41 i förordning (EG) nr 1083/2006.

9

(10)  Åtta projekt som antogs mellan 2000 och 2002 granskades dock vid en efterföljande utvärdering som gjordes för kommissionens räkning (se punkt 41).

10

(11)  Se vägledningen för kostnadsnyttoanalys av större projekt inom Eruf inom ramen för gemenskapens regionalpolitik, som färdigställdes 1994. En reviderad vägledning, som även gällde projekt inom Sammanhållningsfonden, kom 1997. För följande period ersattes år 2002 det tidigare ramverktyget av vägledningen för kostnadsnyttoanalys av investeringsprojekt inom strukturfonderna (Eruf), Sammanhållningsfonden och Ispa. Dessa dokument finns på kommissionens webbplats under följande adress: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  I den vägledning som publicerades 2002 anges framför allt de finansiella och ekonomiska diskonteringssatser och de tidsperspektiv, per sektor, som ska användas för att bedöma projektens lönsamhet. Inverkan på miljön och på skapandet av sysselsättning förtydligas dock inte, och det preciseras inte heller vilka tekniker som ska användas för prognostisering.

12

(13)  Artikel 26.3 i förordning (EG) nr 1260/1999. Tidsfristen är tre månader om samråd med Europeiska investeringsbanken visar sig nödvändigt.

13

(14)  När det gäller dessa aspekter, se även punkterna 22–24.

14

(15)  Denna regel föreskriver att åtaganden som inte har lett till betalning inom två år efter det att motsvarande anslag fördes in i gemenskapsbudgeten ska förfalla automatiskt. Det är en åtgärd för att uppmuntra ett snabbt projektgenomförande.

15

(16)  Artikel 26.1 i förordning (EEG) nr 4253/88, ändrad genom förordning (EEG) nr 2082/93 för Eruf-projekten under perioden 1994–1999, artiklarna 25 och 26 i förordning (EG) nr 1260/1999 för Eruf-projekten under perioden 2000–2006. Artikel 10 i förordning (EG) nr 1164/94 och förordning (EG) nr 1264/1999 för projekt inom Sammanhållningsfonden under perioden 1994–1999 respektive 2000–2006.

16

(17)  Se artikel 26.3 i förordning (EG) nr 1260/1999.

17

(18)  Se artikel 13 i förordning (EEG) nr 2052/88, ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av den 20 juli 1993 (EGT L 193, 31.7.1993, s. 5), och artikel 29 i förordning (EG) nr 1260/1999 när det gäller Eruf samt artikel 17 i förordning (EEG) nr 4253/88, ändrad genom förordning (EEG) nr 2082/93, och artikel 7 i förordning (EG) nr 1264/1999 när det gäller Sammanhållningsfonden.

18

(19)  Formeln för nyckeltalet för finansieringsgapet är följande: r = (C – R)/C, där C står för den totala diskonterade initiala investeringskostnaden och R för de diskonterade nettointäkterna från verksamheten.

19

(20)  Skrivelse av den 14 april 2003 från GD Regionalpolitik om förenkling, insyn och enhetlighet i utvärderingen av större offentliga infrastrukturprojekt och tillämpning av fyra grundregler (Simplification, transparence et cohérence dans l'évaluation des grands projets d'infrastructures publiques: application de quatre règles de base) formellt ställd till behöriga myndigheter i medlemsstaterna och kandidatländerna. En skrivelse om de nya tillämpningsföreskrifterna för formlerna för finansieringsgapet hade redan ställts till kommittén för utveckling och omställning av regioner i juli 2002.

20

implification, transparence et cohérence dans l'évaluation des grands projets d'infrastructures publiques: application de quatre règles de base

(21)  För dessa två typer av projekt krävs det enligt principen om att förorenaren betalar att det ska fastställas en högre avgiftsnivå för att täcka utgifterna för exploatering och investering vilket leder till att finansieringsgapet minskar och följaktligen även storleken på gemenskapsstödet. Ändringarna av den traditionella formeln korrigerar denna ”snedvridning” och innebär att formeln inte ska ta med alla nettointäkter från verksamheten utan endast den del som beräknas i proportion till det investeringsstöd som beviljas av kommissionen. Formeln är något annorlunda för Sammanhållningsfonden och Eruf.

21

(22)  Se arbetsdokument nr 4: Den nya programperioden 2007–2013; Vägledning om metoderna för kostnads–nyttoanalyser, augusti 2006.

22

(23)  Artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 2052/88, ändrad genom förordning (EEG) nr 2081/93, och artikel 43 i förordning (EG) nr 1260/1999.

23

(24)  En enskild efterföljande utvärdering är ändå möjlig. I artikel 27.4 i budgetförordningen från 2002 fastställs att alla program och all verksamhet som ger upphov till stora utgifter ska utvärderas, i artikel 21 i genomförandebestämmelserna till denna förordning krävs att alla program och åtgärder som överstiger 5 miljoner euro ska utvärderas medan de pågår eller i efterhand. Utan att det påverkar dessa bestämmelser har kommissionen hävdat sin rätt att fritt välja på vilken nivå, mer eller mindre aggregerad, utvärderingar ska göras med hänsyn till ett visst antal kriterier, i synnerhet ekonomisk omfattning och förväntad inverkan (se vidare det nyligen lämnade meddelandet till kommissionen från Dalia Grybauskaitė om att uppfylla strategiska behov och stärka användningen av utvärderingar (Répondre aux besoins stratégiques: renforcer l'usage de l'évaluation), SEK(2007) 213, 14.2.2007, punkt 2.1).

24

Répondre aux besoins stratégiques: renforcer l'usage de l'évaluation

(25)  Artikel 13 i förordningarna (EG) nr 1164/94 och (EG) nr 264/1999.

25

(26)  Artikel 25 i förordning (EEG) nr 2082/93.

26

(27)  Till exempel gör Forfás i Irland årligen en efterföljande utvärdering av ett stickprov investeringar i produktion, i Portugal har Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) gjort efterföljande utvärderingar av den makroekonomiska inverkan av vissa investeringar i infrastruktur och använt ekonometriska modeller.

27

(28)  Modellerna har framför allt tillämpats på investeringar i nio större transportinfrastrukturer i spanska miljöprojekt. Tillämpningen av dessa modeller granskades i särskild rapport nr 15/2000.

28

(29)  Projekten ingick i programperioden 1994–1999 med undantag för åtta projekt som antogs av kommissionen mellan 2000 och 2002.

29

(30)  Se särskilt de särskilda rapporterna nr 15/2000 om Sammanhållningsfonden, nr 12/2001 om vissa strukturella åtgärder för främjande av sysselsättningen, nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2000–2006 och nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 under perioden 1994–1999.

30

(31)  Artikel 36.3 i förordning (EG) nr 1260/1999.

31

(32)  Förordning (EG) nr 1083/2006. De nämnda aspekterna behandlas i artiklarna 39–41, artikel 37, artikel 55 respektive artikel 67.2 g.

32

(33)  Nya tröskelvärden tillämpas: 25 miljoner euro för miljöprojekt och 50 miljoner euro för andra projekt.

33

---

BILAGA I

STICKPROV I OCH II PER BERÖRD MEDLEMSSTAT – LISTA ÖVER GRANSKADE PROJEKT

| Dokumentgranskningar och granskningar på plats i medlemsstaterna (50 projekt) | Kompletterande dokumentgranskningar vid kommissionen (36 projekt) |
| --- | --- |
| Tyskland







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Dokumentgranskningar och granskningar på plats i medlemsstaterna (50 projekt)

Kompletterande dokumentgranskningar vid kommissionen (36 projekt)

Tyskland

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen ”Logport” Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen ”Logport” Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Tyskland

/

Grekland

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994–1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (Sammanhållningsfonden) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (Sammanhållningsfonden)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (Sammanhållningsfonden) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (Sammanhållningsfonden)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Grekland

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367

Spanien

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Spanien

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Frankrike

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Frankrike

| — | Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran – C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131

Irland

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (del 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (del 2)

Irland

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001) 4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001) 4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002) 4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002) 4617

Italien

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Italien

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugal

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal – C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugal

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Förenade kungariket

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001) 2059 et C(2003) 5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001) 2059 et C(2003) 5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003) 206 et C(2003) 5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003) 206 et C(2003) 5386

Förenade kungariket

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinbourgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinbourgh Biomedical Research Institute

---

BILAGA II

GRANSKADE STÖRRE PROJEKT 2000–2006 – DISKONTERINGSSATS OCH TIDSPERSPEKTIV

| Projekt | Sektor | Finansiell diskonteringssats | Ekonomisk diskonteringssats | Tidsperspektiv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | Infrastruktur | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infr. | 6 och 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Grekland |
| Extension Metro Athens (Sammanhållningsfonden) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (Sammanhållningsfonden) | Infr. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infr. | 6 | 5 | 12 |
| Extensions Metro Athens (OP OALAA) | Infr. | Inte fastställd | 6 | Inte fastställt |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Frankrike |
| RCEA | Infr. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Produktion | — | — | — |
| Pilkington | Prod. | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infr. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infr. | 4 och 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infr. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infr. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infr. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infr. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Prod. | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Prod. | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Prod. | 6 | 6 | 5 |
| Spanien |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infr.-Miljö. | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infr.-Miljö. | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Prod. | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Prod. | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española- Andalucia | Prod. | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | Prod. | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | Prod. | 3,5 | — | Inte fastställt |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | Prod. | 6 | — | Inte fastställt |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | Prod. | Inte fastställd | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | Prod. | Inte fastställd | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | Prod. | Inte fastställd | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | Prod. | Inte fastställd | — | Inte fastställt |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | Prod. | Inte fastställd | — | Inte fastställt |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | Prod. | Inte fastställd | — | Inte fastställt |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | Prod. | Inte fastställd | — | Inte fastställt |
| Ford España – C(2003) 4229 | Prod. | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | Prod. | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | Prod. | Inte fastställd | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | Prod. | Inte fastställd | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | Prod. | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Irland |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Italien |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | Prod. | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | Infr. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | Infr. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | Infr.-Energi | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | Prod. | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugal |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | Infr.-Miljö | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | Infr. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | Prod. | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | Prod. | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | Infr. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | Infr.-Miljö | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | Prod. | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | Prod. | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | Infr. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infr. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Förenade kungariket |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Prod. | Inte fastställd | Inte fastställd | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Prod. | Inte fastställd | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinbourgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projekt

Sektor

Finansiell diskonteringssats

Ekonomisk diskonteringssats

Tidsperspektiv

Tyskland

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

Infrastruktur

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infr.

6 och 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Grekland

Extension Metro Athens (Sammanhållningsfonden)

Infr.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infr.

6

6

30

Aposelemi dam (Sammanhållningsfonden)

Infr.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infr.

6

5

12

Extensions Metro Athens (OP OALAA)

Infr.

Inte fastställd

6

Inte fastställt

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infr.

6

6

25

Frankrike

RCEA

Infr.

—

8

25

Sevelnord

Produktion

—

—

—

Pilkington

Prod.

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infr.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infr.

4 och 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infr.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infr.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infr.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infr.

6

8

30

ATMEL II

Prod.

5,5

—

5

ATMEL III

Prod.

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Prod.

6

6

5

Spanien

Ampliación del Puerto de Alicante

Infr.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infr.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infr.-Miljö.

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infr.-Miljö.

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infr.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infr.

6

6

20

Glapilk, AIE

Prod.

5

—

25

Tableros Tradema SA

Prod.

10

—

10

EADS Petroquimica Española- Andalucia

Prod.

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

Prod.

8

—

10

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

Prod.

3,5

—

Inte fastställt

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

Prod.

6

—

Inte fastställt

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

Prod.

Inte fastställd

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

Prod.

Inte fastställd

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

Prod.

Inte fastställd

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

Prod.

Inte fastställd

—

Inte fastställt

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

Prod.

Inte fastställd

—

Inte fastställt

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

Prod.

Inte fastställd

—

Inte fastställt

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

Prod.

Inte fastställd

—

Inte fastställt

Ford España – C(2003) 4229

Prod.

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

Prod.

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

Prod.

Inte fastställd

—

7

Renault España – C(2004) 3444

Prod.

Inte fastställd

—

10

Renault España – C(2004) 3702

Prod.

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

Infr.

—

5

30

Irland

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Italien

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

Prod.

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Infr.

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

Infr.

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241

Infr.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

Infr.

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

Infr.-Energi

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

Prod.

6

6

4 + 7

Portugal

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

Infr.-Miljö

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

Infr.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486

Infr.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

Infr.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

Infr.

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

Prod.

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

Prod.

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

Infr.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

Infr.-Miljö

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

Prod.

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

Prod.

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

Infr.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infr.

6,62

12

25/27

Förenade kungariket

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Prod.

Inte fastställd

Inte fastställd

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Prod.

Inte fastställd

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinbourgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| I. | Med tanke på att större projekt inbegriper mycket omfattande ekonomiska medel anser kommissionen att det är viktigt att de blir föremål för en rigorösare ansökningsprocess och närmare undersökning. Detta bidrar till att säkerställa maximal inverkan på den regionala utvecklingen och en effektiv användning av gemenskapens medel. |
| --- | --- |

I.

Med tanke på att större projekt inbegriper mycket omfattande ekonomiska medel anser kommissionen att det är viktigt att de blir föremål för en rigorösare ansökningsprocess och närmare undersökning. Detta bidrar till att säkerställa maximal inverkan på den regionala utvecklingen och en effektiv användning av gemenskapens medel.

| III. | Kommissionen håller med om att ansökningarna från medlemsstaterna i fråga om större projekt har haft varierande kvalitet. För att förbättra ansökningshandlingarnas kvalitet har kommissionen under sin bedömning begärt in förtydliganden och kompletterande upplysningar från de projektansvariga.
  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra både medlemsstaternas beredning av projektansökningar och kommissionens utvärdering. Åtgärderna kommer att få full verkan under programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

III.

Kommissionen håller med om att ansökningarna från medlemsstaterna i fråga om större projekt har haft varierande kvalitet. För att förbättra ansökningshandlingarnas kvalitet har kommissionen under sin bedömning begärt in förtydliganden och kompletterande upplysningar från de projektansvariga.

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra både medlemsstaternas beredning av projektansökningar och kommissionens utvärdering. Åtgärderna kommer att få full verkan under programperioden 2007–2013.

| IV. | Kommissionen instämmer i revisionsrättens rekommendationer och strävar efter att se till att de förbättrade bestämmelserna genomförs korrekt.
  För programperioden 2007–2013 har kommissionen gett ut ett arbetsdokument om kostnadsnyttoanalys som ska förbättra kvaliteten på dessa analyser och tillhandahålla en gemensam ram för utvärderingen av projekt. I dokumentet beskrivs också beräkningsmetoden för att fastställa EU-bidragets stödnivå enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1083/2006. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen instämmer i revisionsrättens rekommendationer och strävar efter att se till att de förbättrade bestämmelserna genomförs korrekt.

För programperioden 2007–2013 har kommissionen gett ut ett arbetsdokument om kostnadsnyttoanalys som ska förbättra kvaliteten på dessa analyser och tillhandahålla en gemensam ram för utvärderingen av projekt. I dokumentet beskrivs också beräkningsmetoden för att fastställa EU-bidragets stödnivå enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1083/2006.

| V. | Kommissionen kommer att använda information från större projekt för att behandla särskilda utvärderingsfrågor, t.ex. enhetskostnaden i infrastrukturprojekt, inom ramen för kommissionens bredare efterföljande utvärdering inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) under perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

V.

Kommissionen kommer att använda information från större projekt för att behandla särskilda utvärderingsfrågor, t.ex. enhetskostnaden i infrastrukturprojekt, inom ramen för kommissionens bredare efterföljande utvärdering inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) under perioden 2000–2006.

| VI. | Kommissionen instämmer i att medlemsstaterna kan ha nytta av de efterföljande utvärderingarna av större projekt och har därför alltid understött denna praxis.
  I de nya ansökningsformulären efterfrågas särskilt en beskrivning av utgångsläge och relevanta indikatorer för resultat och för bidraget till programmets mål. Det nya verktyget för elektroniskt informationsutbyte kommer att underlätta insamlingen av strukturerad projektinformation som kommissionen enligt genomförandeförordningen ska kräva in.
  För årsrapporterna kommer att krävas att de innehåller information om framåtskridandet och finansieringen när det gäller större projekt. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionen instämmer i att medlemsstaterna kan ha nytta av de efterföljande utvärderingarna av större projekt och har därför alltid understött denna praxis.

I de nya ansökningsformulären efterfrågas särskilt en beskrivning av utgångsläge och relevanta indikatorer för resultat och för bidraget till programmets mål. Det nya verktyget för elektroniskt informationsutbyte kommer att underlätta insamlingen av strukturerad projektinformation som kommissionen enligt genomförandeförordningen ska kräva in.

För årsrapporterna kommer att krävas att de innehåller information om framåtskridandet och finansieringen när det gäller större projekt.

| VII. | Vid eventuella granskningar av kraven på större projekt måste man alltid beakta vilka konsekvenser förbättringar i förfarandena för perioden 2007–2013 får. |
| --- | --- |

VII.

Vid eventuella granskningar av kraven på större projekt måste man alltid beakta vilka konsekvenser förbättringar i förfarandena för perioden 2007–2013 får.

FÖRBEREDER KOMMISSIONEN GEMENSKAPENS FINANSIERING AV STÖRRE PROJEKT PÅ ETT ADEKVAT SÄTT?

| 15. | Kommissionen undersöker projektansökningarna så ingående som möjligt, med hänsyn till de faktorer och kriterier som uppräknas i artikel 26.2 i förordning (EG) nr 1260/1999, samt håller nödvändiga interna samråd och begär vid behov hjälp av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att kunna göra en fullständig bedömning. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen undersöker projektansökningarna så ingående som möjligt, med hänsyn till de faktorer och kriterier som uppräknas i artikel 26.2 i förordning (EG) nr 1260/1999, samt håller nödvändiga interna samråd och begär vid behov hjälp av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att kunna göra en fullständig bedömning.

| 16. | Kommissionen instämmer i revisionsrättens utlåtande om principer rörande normer som bör eftersträvas vid undersökning av större projekt. Det är dock viktigt att vara medveten om lagstiftningsbegränsningar:






  a) | Kommissionen måste förlita sig på den information som medlemsstaterna lämnar in. |
| --- | --- | --- |

16.

Kommissionen instämmer i revisionsrättens utlåtande om principer rörande normer som bör eftersträvas vid undersökning av större projekt. Det är dock viktigt att vara medveten om lagstiftningsbegränsningar:

a)

Kommissionen måste förlita sig på den information som medlemsstaterna lämnar in.

| b) och c) | Olika regler tillämpades för Eruf och för Sammanhållningsfonden och tolkades på olika sätt av olika medlemsstater. Kommissionen hade inte några klara rättsliga kriterier som den kunde använda för att kräva att medlemsstaterna godtar ett visst finansiellt bidrag. |
| --- | --- |

b) och c)

Olika regler tillämpades för Eruf och för Sammanhållningsfonden och tolkades på olika sätt av olika medlemsstater. Kommissionen hade inte några klara rättsliga kriterier som den kunde använda för att kräva att medlemsstaterna godtar ett visst finansiellt bidrag.

| 17. | Dessutom översändes riktlinjerna för Sammanhållningsfonden 2000–2006 till medlemsstaterna år 2000. Riktlinjerna innehöll bilagor rörande principen om att förorenaren ska betala och finansiering av intäktsgenererande projekt.
  2002 års vägledning för kostnadsnyttoanalys är för närvarande föremål för revidering vad gäller det nya regelverket och de senaste utvecklingarna inom metodik. Den nya versionen kommer att ges ut under andra kvartalet 2008. Den innehåller förstärkta avsnitt om införlivandet av miljö- och sysselsättningsverkningar i analysresultaten. |
| --- | --- |

17.

Dessutom översändes riktlinjerna för Sammanhållningsfonden 2000–2006 till medlemsstaterna år 2000. Riktlinjerna innehöll bilagor rörande principen om att förorenaren ska betala och finansiering av intäktsgenererande projekt.

2002 års vägledning för kostnadsnyttoanalys är för närvarande föremål för revidering vad gäller det nya regelverket och de senaste utvecklingarna inom metodik. Den nya versionen kommer att ges ut under andra kvartalet 2008. Den innehåller förstärkta avsnitt om införlivandet av miljö- och sysselsättningsverkningar i analysresultaten.

| 18. | Första strecksatsen – De flesta av projekten för perioden 2000–2006 lämnades i själva verket in efter det att den detaljerade vägledningen gavs ut 2003.
  Andra strecksatsen – Resultaten av samrådet mellan avdelningarna framgår av en bilaga till det föreslagna beslutet så att kommissionen får information om avvikande iakttagelser innan den fattar sitt beslut. Generaldirektoratet för regionalpolitik strävar efter att tillhandahålla all ytterligare dokumentation som de övriga avdelningarna behöver för att klargöra otydligheter.
  Tredje strecksatsen – Förordningarna innehåller inga basregler om kriterierna som styr placeringen av projekt i den ena eller den andra fonden. Typen av projekt som kan placeras inom fonderna bestäms enligt respektive förordningar, dvs. artikel 2 i förordning (EG) nr 1783/1999 för Eruf och artikel 3 i förordning (EG) nr 1164/94 för Sammanhållningsfonden. Sammanhållningsfonden har en mycket smalare räckvidd och är begränsad till projekt rörande det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och projekt rörande miljön.
  Ruta 1 – När det gäller projekt för investeringar i produktion kan överväganden rörande regional utveckling gå före argument som talar emot finansiering med tanke på projektens finansiella lönsamhet. Statligt stöd tillåts i syfte att kompensera för ofördelaktig belägenhet.
  Vad gäller metroprojektet ansåg man att avsaknaden av en omedelbar koppling till TEN-T inte ska leda till att projektet inte får finansiering från Sammanhållningsfonden. Generaldirektoratet för miljö var angeläget om att godkännandet av detta projekt inte ska inverka negativt på klassiska miljöprojekt som finansieras av Sammanhållningsfonden, vilket inte heller visade sig vara fallet. Det är svårt att kvantifiera miljökonsekvenserna av ett enskilt projekt, på grund av de många faktorer som påverkar luftföroreningar och energianvändning i en storstadsregion.
  Ruta 2 – För ett projekt som är berättigat till finansiering från endera fonden är mognadsgraden en giltig faktor eftersom tidsfristerna för slutförande av projekt inom Sammanhållningsfonden i viss mån är flexiblare än för projekt inom Eruf-programmen. Medfinansieringsgraden på 66 procent för projektet inom Sammanhållningsfonden var motiverad, mot bakgrund av de högre medfinansieringsgraderna när det gäller Sammanhållningsfonden och Erufs begränsning på 50 procent när det gäller medfinansiering av projekt som genererar betydande intäkter och är belägna i medlemsstater som omfattas av Samfinansieringsfonden (artikel 29.4 a i förordning (EG) nr 1260/1999). |
| --- | --- |

18.

Första strecksatsen – De flesta av projekten för perioden 2000–2006 lämnades i själva verket in efter det att den detaljerade vägledningen gavs ut 2003.

Andra strecksatsen – Resultaten av samrådet mellan avdelningarna framgår av en bilaga till det föreslagna beslutet så att kommissionen får information om avvikande iakttagelser innan den fattar sitt beslut. Generaldirektoratet för regionalpolitik strävar efter att tillhandahålla all ytterligare dokumentation som de övriga avdelningarna behöver för att klargöra otydligheter.

Tredje strecksatsen – Förordningarna innehåller inga basregler om kriterierna som styr placeringen av projekt i den ena eller den andra fonden. Typen av projekt som kan placeras inom fonderna bestäms enligt respektive förordningar, dvs. artikel 2 i förordning (EG) nr 1783/1999 för Eruf och artikel 3 i förordning (EG) nr 1164/94 för Sammanhållningsfonden. Sammanhållningsfonden har en mycket smalare räckvidd och är begränsad till projekt rörande det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och projekt rörande miljön.

Ruta 1 – När det gäller projekt för investeringar i produktion kan överväganden rörande regional utveckling gå före argument som talar emot finansiering med tanke på projektens finansiella lönsamhet. Statligt stöd tillåts i syfte att kompensera för ofördelaktig belägenhet.

Vad gäller metroprojektet ansåg man att avsaknaden av en omedelbar koppling till TEN-T inte ska leda till att projektet inte får finansiering från Sammanhållningsfonden. Generaldirektoratet för miljö var angeläget om att godkännandet av detta projekt inte ska inverka negativt på klassiska miljöprojekt som finansieras av Sammanhållningsfonden, vilket inte heller visade sig vara fallet. Det är svårt att kvantifiera miljökonsekvenserna av ett enskilt projekt, på grund av de många faktorer som påverkar luftföroreningar och energianvändning i en storstadsregion.

Ruta 2 – För ett projekt som är berättigat till finansiering från endera fonden är mognadsgraden en giltig faktor eftersom tidsfristerna för slutförande av projekt inom Sammanhållningsfonden i viss mån är flexiblare än för projekt inom Eruf-programmen. Medfinansieringsgraden på 66 procent för projektet inom Sammanhållningsfonden var motiverad, mot bakgrund av de högre medfinansieringsgraderna när det gäller Sammanhållningsfonden och Erufs begränsning på 50 procent när det gäller medfinansiering av projekt som genererar betydande intäkter och är belägna i medlemsstater som omfattas av Samfinansieringsfonden (artikel 29.4 a i förordning (EG) nr 1260/1999).

| 19. | Tidsfristen för hantering av en ansökan börjar löpa när fullständiga uppgifter har mottagits. De hanteringstider som revisionsrätten hänvisar till innebär inte nödvändigtvis att tidsfristen skulle ha överskridits. Som revisionsrätten själv konstaterar har förseningarna i huvudsak berott på behovet att begära in förtydliganden eller kompletterande upplysningar från förvaltningsmyndigheterna. |
| --- | --- |

19.

Tidsfristen för hantering av en ansökan börjar löpa när fullständiga uppgifter har mottagits. De hanteringstider som revisionsrätten hänvisar till innebär inte nödvändigtvis att tidsfristen skulle ha överskridits. Som revisionsrätten själv konstaterar har förseningarna i huvudsak berott på behovet att begära in förtydliganden eller kompletterande upplysningar från förvaltningsmyndigheterna.

| 20. | Första strecksatsen – Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att lämna in finansieringsansökningar för projekt som är tillräckligt mogna. För att undvika finansieringsansökningar för omogna projekt beslöt kommissionen år 2002 att beslut om projekt inom Sammanhållningsfonden endast kan ändras en gång under projektets löptid. JASPERS-samarbetet som nu har inrättats för perioden 2007–2013 (se svaret på punkt 57) är också avsett att bistå medlemsstaterna när det gäller att förbättra projektförberedelserna. Kostnadsöverskridanden kan inträffa även för välförberedda och mogna projekt, särskilt till följd av förhöjda råmaterialskostnader och om genomförandet sträcker sig över flera år. Ibland kan fördröjningarna bero på administrativa eller rättsliga förfaranden i medlemsstaten och de har inte alltid samband med vilken mognadsgrad projektet hade när det lämnades in.
  Andra strecksatsen – Enligt bestämmelserna kan medlemsstaterna lämna in finansieringsansökningar för projekt som är nästan slutförda. För investeringsprojekt i produktion beviljas EU-bidraget ofta som en ”påfyllning” av det nationella stödet inom gränserna för tillåtet statligt stöd, och de nationella myndigheternas beslut fattas långt innan projektet har slutförts. Under alla omständigheter och oberoende av inlämningstidpunkten innebär kraven på informationen i ansökningarna att det ställs positiva krav på medlemsstaterna när det gäller att motivera projekten och öka öppenheten.
  Tredje strecksatsen – Investeringsprojekt i produktion omfattas av reglerna för statligt stöd vilka inbegriper kriterier för utvärdering av stödberättigandet och det föreslagna stödpaketets förenlighet med reglerna om statligt stöd. Enligt standardformuläret för ansökningar krävs dessutom information om hur Eruf-bidraget påskyndar projektet eller är väsentligt för dess genomförande. Revisionsrätten hänvisas också till svaret på punkt 32.
  Fjärde strecksatsen – Fall där sammansättningar av enskilda projekt har godkänts som större projekt inom Eruf är sällsynta och motiverade av speciella skäl. Fördelen med status som större projekt enligt ”n + 2-regeln” uppvägs av de mycket strängare informationskraven. Därigenom minskas risken för falska ansökningar för större projekt. Enligt kommissionens erfarenheter är risken större för att medlemsstaterna inte anmäler projekt som uppfyller kriterierna för större projekt, och därför infördes definitionen ”en samling ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten” i bestämmelserna. |
| --- | --- |

20.

Första strecksatsen – Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att lämna in finansieringsansökningar för projekt som är tillräckligt mogna. För att undvika finansieringsansökningar för omogna projekt beslöt kommissionen år 2002 att beslut om projekt inom Sammanhållningsfonden endast kan ändras en gång under projektets löptid. JASPERS-samarbetet som nu har inrättats för perioden 2007–2013 (se svaret på punkt 57) är också avsett att bistå medlemsstaterna när det gäller att förbättra projektförberedelserna. Kostnadsöverskridanden kan inträffa även för välförberedda och mogna projekt, särskilt till följd av förhöjda råmaterialskostnader och om genomförandet sträcker sig över flera år. Ibland kan fördröjningarna bero på administrativa eller rättsliga förfaranden i medlemsstaten och de har inte alltid samband med vilken mognadsgrad projektet hade när det lämnades in.

Andra strecksatsen – Enligt bestämmelserna kan medlemsstaterna lämna in finansieringsansökningar för projekt som är nästan slutförda. För investeringsprojekt i produktion beviljas EU-bidraget ofta som en ”påfyllning” av det nationella stödet inom gränserna för tillåtet statligt stöd, och de nationella myndigheternas beslut fattas långt innan projektet har slutförts. Under alla omständigheter och oberoende av inlämningstidpunkten innebär kraven på informationen i ansökningarna att det ställs positiva krav på medlemsstaterna när det gäller att motivera projekten och öka öppenheten.

Tredje strecksatsen – Investeringsprojekt i produktion omfattas av reglerna för statligt stöd vilka inbegriper kriterier för utvärdering av stödberättigandet och det föreslagna stödpaketets förenlighet med reglerna om statligt stöd. Enligt standardformuläret för ansökningar krävs dessutom information om hur Eruf-bidraget påskyndar projektet eller är väsentligt för dess genomförande. Revisionsrätten hänvisas också till svaret på punkt 32.

Fjärde strecksatsen – Fall där sammansättningar av enskilda projekt har godkänts som större projekt inom Eruf är sällsynta och motiverade av speciella skäl. Fördelen med status som större projekt enligt ”n + 2-regeln” uppvägs av de mycket strängare informationskraven. Därigenom minskas risken för falska ansökningar för större projekt. Enligt kommissionens erfarenheter är risken större för att medlemsstaterna inte anmäler projekt som uppfyller kriterierna för större projekt, och därför infördes definitionen ”en samling ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten” i bestämmelserna.

| 22. | Kommissionen instämmer i att de kostnadsnyttoanalyser som lämnades in hade skiftande kvalitet. Det var inte obligatoriskt att använda vägledningen för kostnadsnyttoanalyser men generaldirektoratet för regionalpolitik har uppmuntrat de nationella myndigheterna att följa vägledningen och har gett sitt stöd till utbildning om användningen. Framförallt har kommissionen dock strävat efter att projekten från en enskild medlemsstat ska ha kostnadsnyttoanalyser som är sinsemellan enhetliga vad gäller metodens principer, eftersom kostnadsnyttoanalysen används när finansiella resurser anslås för projekt och därför behöver tillämpas enhetligt.
  I syfte att förbättra kvaliteten och jämförbarheten hos kostnadsnyttoanalyserna för programperioden 2007–2013 har generaldirektoratet för regionalpolitik utarbetat ett arbetsdokument med vägledning för hur analyserna ska genomföras (arbetsdokument 4, se svaret på punkt 24). |
| --- | --- |

22.

Kommissionen instämmer i att de kostnadsnyttoanalyser som lämnades in hade skiftande kvalitet. Det var inte obligatoriskt att använda vägledningen för kostnadsnyttoanalyser men generaldirektoratet för regionalpolitik har uppmuntrat de nationella myndigheterna att följa vägledningen och har gett sitt stöd till utbildning om användningen. Framförallt har kommissionen dock strävat efter att projekten från en enskild medlemsstat ska ha kostnadsnyttoanalyser som är sinsemellan enhetliga vad gäller metodens principer, eftersom kostnadsnyttoanalysen används när finansiella resurser anslås för projekt och därför behöver tillämpas enhetligt.

I syfte att förbättra kvaliteten och jämförbarheten hos kostnadsnyttoanalyserna för programperioden 2007–2013 har generaldirektoratet för regionalpolitik utarbetat ett arbetsdokument med vägledning för hur analyserna ska genomföras (arbetsdokument 4, se svaret på punkt 24).

| 23. | Även detaljnivån som krävs i den analys som lämnas in som underlag för ett finansieringsförslag är föremål för bedömning, särskilt i fall där den inlämnade analysen grundar sig på nationella kriterier för infrastrukturinvesteringar eller på en undersökning om statligt stöd. |
| --- | --- |

23.

Även detaljnivån som krävs i den analys som lämnas in som underlag för ett finansieringsförslag är föremål för bedömning, särskilt i fall där den inlämnade analysen grundar sig på nationella kriterier för infrastrukturinvesteringar eller på en undersökning om statligt stöd.

| 24. | Första stycket – Det stämmer att ansökningar för större projekt ibland hade de brister som revisionsrätten räknar upp och att kommissionen i vissa fall inte lyckades få all den tilläggsinformation som hade behövts för att fylla luckorna innan kommissionen godkände projektet.
  För perioden 2007–2013 tillhandahålls i arbetsdokument 4, som innehåller vägledning för kostnadsnyttoanalys, en uppsättning s.k. working rules och riktvärden för kostnadsnyttoanalysens nyckelparametrar (t.ex. diskonteringssatser och referensperioder). I dokumentet rekommenderar kommissionen att medlemsstaterna utvecklar sina egna riktlinjer för kostnadsnyttoanalys så att specifika institutionella och ekonomiska betingelser kan beaktas. För närvarande används JASPERS (se svaret på punkt 57) för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla nationella riktlinjer.
  Första strecksatsen – Från och med 2007, när en strukturerad förteckning över information som krävs för ansökningar rörande större projekt (bilaga XX till förordning (EG) nr 1828/2006) införs i kommissionens genomförandeförordning, är det inte möjligt att utelämna nyckelinformation som avkastningsnivå eller referensperiod. Det betyder att projekt för vilka det saknas grundläggande element i kostnadsnyttoanalysen i princip inte kommer att gå vidare i hanteringen.
  Andra strecksatsen – För programperioden 2007–2013 rekommenderar kommissionen att standardiserade referenstidsperspektiv per sektor används (arbetsdokument 4). Kvantifieringen av miljökonsekvenser är ingen lätt uppgift; i vägledningen för kostnadsnyttoanalys fastställs dock att den bör göras och ges rekommendationer om att använda någon av de olika tekniker som finns till förfogande.
  Tredje strecksatsen – De diskonteringssatser som kommissionen rekommenderar är avsedda som riktmärken och de nationella satserna kan få avvika från rekommendationerna, men kommissionen rekommenderar att liknande projekt i en medlemsstat eller en region har sinsemellan enhetliga satser. I ansökningsformulären för perioden 2007–2013 görs en klar åtskillnad mellan ekonomisk lönsamhet med och utan EU-stöd. I fråga om avskrivningar fastställs både i vägledningen för kostnadsnyttoanalysen och i arbetsdokument 4 att avskrivningar är en redovisningspost och inte ett kassaflöde, och att avskrivningar därför inte får ingå i den diskonterade kassaflödesanalysen.
  Andra stycket – Kommissionen instämmer i att kvaliteten på kostnadsnyttoanalyser är lägre för projekt som gäller produktion än för projekt som gäller infrastruktur. För att förbättra vägledningen till medlemsstaterna rörande kostnadsnyttoanalyser för produktionsprojekt avser kommissionen att vid revideringen av vägledningen lägga till en fallstudie om ett sådant projekt. Skillnaderna mellan den finansiella analysen och den ekonomiska analysen för industriprojekt kommer att betonas.
  Ruta 3 – Kommissionen instämmer i att information om sammanhörande projekts inverkan på rådande lokalförhållanden i så stor utsträckning som möjligt bör beaktas vid beredningen av en ansökan för ett större projekt. Här bör noteras att nätverkseffekter i regel tas upp i analyser rörande trafik och behov och därför redan indirekt ingår i kostnadsnyttoanalyserna. |
| --- | --- |

24.

Första stycket – Det stämmer att ansökningar för större projekt ibland hade de brister som revisionsrätten räknar upp och att kommissionen i vissa fall inte lyckades få all den tilläggsinformation som hade behövts för att fylla luckorna innan kommissionen godkände projektet.

För perioden 2007–2013 tillhandahålls i arbetsdokument 4, som innehåller vägledning för kostnadsnyttoanalys, en uppsättning s.k. working rules och riktvärden för kostnadsnyttoanalysens nyckelparametrar (t.ex. diskonteringssatser och referensperioder). I dokumentet rekommenderar kommissionen att medlemsstaterna utvecklar sina egna riktlinjer för kostnadsnyttoanalys så att specifika institutionella och ekonomiska betingelser kan beaktas. För närvarande används JASPERS (se svaret på punkt 57) för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla nationella riktlinjer.

Första strecksatsen – Från och med 2007, när en strukturerad förteckning över information som krävs för ansökningar rörande större projekt (bilaga XX till förordning (EG) nr 1828/2006) införs i kommissionens genomförandeförordning, är det inte möjligt att utelämna nyckelinformation som avkastningsnivå eller referensperiod. Det betyder att projekt för vilka det saknas grundläggande element i kostnadsnyttoanalysen i princip inte kommer att gå vidare i hanteringen.

Andra strecksatsen – För programperioden 2007–2013 rekommenderar kommissionen att standardiserade referenstidsperspektiv per sektor används (arbetsdokument 4). Kvantifieringen av miljökonsekvenser är ingen lätt uppgift; i vägledningen för kostnadsnyttoanalys fastställs dock att den bör göras och ges rekommendationer om att använda någon av de olika tekniker som finns till förfogande.

Tredje strecksatsen – De diskonteringssatser som kommissionen rekommenderar är avsedda som riktmärken och de nationella satserna kan få avvika från rekommendationerna, men kommissionen rekommenderar att liknande projekt i en medlemsstat eller en region har sinsemellan enhetliga satser. I ansökningsformulären för perioden 2007–2013 görs en klar åtskillnad mellan ekonomisk lönsamhet med och utan EU-stöd. I fråga om avskrivningar fastställs både i vägledningen för kostnadsnyttoanalysen och i arbetsdokument 4 att avskrivningar är en redovisningspost och inte ett kassaflöde, och att avskrivningar därför inte får ingå i den diskonterade kassaflödesanalysen.

Andra stycket – Kommissionen instämmer i att kvaliteten på kostnadsnyttoanalyser är lägre för projekt som gäller produktion än för projekt som gäller infrastruktur. För att förbättra vägledningen till medlemsstaterna rörande kostnadsnyttoanalyser för produktionsprojekt avser kommissionen att vid revideringen av vägledningen lägga till en fallstudie om ett sådant projekt. Skillnaderna mellan den finansiella analysen och den ekonomiska analysen för industriprojekt kommer att betonas.

Ruta 3 – Kommissionen instämmer i att information om sammanhörande projekts inverkan på rådande lokalförhållanden i så stor utsträckning som möjligt bör beaktas vid beredningen av en ansökan för ett större projekt. Här bör noteras att nätverkseffekter i regel tas upp i analyser rörande trafik och behov och därför redan indirekt ingår i kostnadsnyttoanalyserna.

| 25. | Kommissionen har i allmänhet genomfört en grundlig utvärdering. Den relativt långa perioden för att godkänna projektansökningar beror oftast på att kommissionen för så gott som alla större projekt behövde begära in kompletterande upplysningar (se punkt 19).
  Kommissionen förkastar mycket sällan projekt; i vissa fall drar medlemsstaterna in projekt efter kommissionens synpunkter. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen har i allmänhet genomfört en grundlig utvärdering. Den relativt långa perioden för att godkänna projektansökningar beror oftast på att kommissionen för så gott som alla större projekt behövde begära in kompletterande upplysningar (se punkt 19).

Kommissionen förkastar mycket sällan projekt; i vissa fall drar medlemsstaterna in projekt efter kommissionens synpunkter.

| 27. | Syftet med undersökningarna av statligt stöd är att se till att statligt stöd endast tillåts upp till den nivå som är nödvändig för att kompensera för ofördelaktig belägenhet eller gynna genomförandet av vissa verksamheter av allmännyttig karaktär (såsom forskning, utbildning eller miljöskydd). |
| --- | --- |

27.

Syftet med undersökningarna av statligt stöd är att se till att statligt stöd endast tillåts upp till den nivå som är nödvändig för att kompensera för ofördelaktig belägenhet eller gynna genomförandet av vissa verksamheter av allmännyttig karaktär (såsom forskning, utbildning eller miljöskydd).

| 29. | I de fall som revisionsrätten hänvisar till ansågs kostnads- och intäktsanalyserna eller de finansiella analyserna motivera de föreslagna medfinansieringsnivåerna, ofta efter omfattande samråd mellan avdelningarna.
  Utvärderingsenheten har utvecklat programvara som handläggarna kan använda för att kontrollera att medlemsstaternas kostnadsnyttoanalyser är korrekta, inbegripet de beräkningar av finansieringsgap som görs för att fastställa gemenskapsstödet. Programvaran har använts sedan slutet av 2004 och uppdaterades nyligen med de nya medfinansieringsreglerna för 2007–2013. |
| --- | --- |

29.

I de fall som revisionsrätten hänvisar till ansågs kostnads- och intäktsanalyserna eller de finansiella analyserna motivera de föreslagna medfinansieringsnivåerna, ofta efter omfattande samråd mellan avdelningarna.

Utvärderingsenheten har utvecklat programvara som handläggarna kan använda för att kontrollera att medlemsstaternas kostnadsnyttoanalyser är korrekta, inbegripet de beräkningar av finansieringsgap som görs för att fastställa gemenskapsstödet. Programvaran har använts sedan slutet av 2004 och uppdaterades nyligen med de nya medfinansieringsreglerna för 2007–2013.

| 30. | Enligt reglerna för 2000–2006 tilläts stor flexibilitet vid fastställandet av medfinansieringsgraderna. Inom Sammanhållningsfonden tilläts enligt förordningen ännu större flexibilitet än inom Eruf. I kommissionens vägledning (t.ex. de tabeller för sammanfattning av bedömning som nämns i punkt 18) eftersträvas maximal enhetlighet beträffande de metoder som används, särskilt inom en och samma medlemsstat. Kommissionen kan dock inte förutsätta helt standardiserade metoder.
  För programperioden 2007–2013 innehåller artikel 55 i förordning (EG) nr 1083/2006 tydligare regler för differentiering av bidragen från fonderna. Beräkningsmetoden för differentiering av gemenskapsstödet förklaras i arbetsdokument 4 (se svaret på punkt 24). Likaså har ansökningsformulären anpassats för att säkerställa att relevant information lämnas in. |
| --- | --- |

30.

Enligt reglerna för 2000–2006 tilläts stor flexibilitet vid fastställandet av medfinansieringsgraderna. Inom Sammanhållningsfonden tilläts enligt förordningen ännu större flexibilitet än inom Eruf. I kommissionens vägledning (t.ex. de tabeller för sammanfattning av bedömning som nämns i punkt 18) eftersträvas maximal enhetlighet beträffande de metoder som används, särskilt inom en och samma medlemsstat. Kommissionen kan dock inte förutsätta helt standardiserade metoder.

För programperioden 2007–2013 innehåller artikel 55 i förordning (EG) nr 1083/2006 tydligare regler för differentiering av bidragen från fonderna. Beräkningsmetoden för differentiering av gemenskapsstödet förklaras i arbetsdokument 4 (se svaret på punkt 24). Likaså har ansökningsformulären anpassats för att säkerställa att relevant information lämnas in.

| 31. | Samhällsekonomiska faktorer såsom det relativa välståndet i den region där investeringen görs kan spela en indirekt roll när stödet fastställs, genom parametern för efterfrågan i kostnadsnyttoanalysen.
  Den ekonomiska analysen påverkar främst beslutet om huruvida ett infrastrukturprojekt ska finansieras eller inte. När ett projekt väl har valts ut på grundval av de samhällsekonomiska verkningarna, fastställs stödet i regel på grundval av den finansiella analysen. Kommissionen anser att detta är den korrekta principen. Att anslå lägre stöd till ekonomiskt mycket önskvärda projekt skulle kunna vara en risk för projekten.
  Kommissionen anser att den inte kan besluta om strukturen för det övergripande finansieringspaket som föreslås av en medlemsstat, utan endast om nivån på gemenskapens stöd. |
| --- | --- |

31.

Samhällsekonomiska faktorer såsom det relativa välståndet i den region där investeringen görs kan spela en indirekt roll när stödet fastställs, genom parametern för efterfrågan i kostnadsnyttoanalysen.

Den ekonomiska analysen påverkar främst beslutet om huruvida ett infrastrukturprojekt ska finansieras eller inte. När ett projekt väl har valts ut på grundval av de samhällsekonomiska verkningarna, fastställs stödet i regel på grundval av den finansiella analysen. Kommissionen anser att detta är den korrekta principen. Att anslå lägre stöd till ekonomiskt mycket önskvärda projekt skulle kunna vara en risk för projekten.

Kommissionen anser att den inte kan besluta om strukturen för det övergripande finansieringspaket som föreslås av en medlemsstat, utan endast om nivån på gemenskapens stöd.

| 32. | När en investering i produktion har varit föremål för ett särskilt godkännande om statligt stöd eller är förenlig med en godkänd statlig stödordning, är det normala att detta godkännande anses vara tillförlitligt när man gör överväganden rörande ett gemenskapsstöd som har anhållits inom det godkända offentliga stödet (se också svaren på punkterna 20 och 27).
  När det gäller att beakta samhällsekonomiska faktorer för differentiering av stödnivån, se svaret på punkt 31.
  Kommissionen medger att det är önskvärt att ha förfaranden för jämförande utvärdering av stödansökningar för produktionsprojekt på nationell nivå, i syfte att beakta bredare ekonomiska frågor och undvika överfinansiering.
  Ruta 4 – Den avgörande faktorn för att bevilja stöd är inte den finansiella ställningen hos det företag som överväger en investering på en viss plats, utan i stället den förväntade finansiella lönsamheten för den (nya) investeringen på den berörda platsen. Dödvikt är en typisk risk i statliga stödordningar, eftersom en stor andel av större projekt kan antas ha positiva finansiella nettonuvärden och högre finansiell avkastningsgrad än den finansiella diskonteringssatsen, och ibland är själva målet med stödet att ett mindre utvecklat område ska attrahera en investering som ändå skulle ha genomförts på annan plats. |
| --- | --- |

32.

När en investering i produktion har varit föremål för ett särskilt godkännande om statligt stöd eller är förenlig med en godkänd statlig stödordning, är det normala att detta godkännande anses vara tillförlitligt när man gör överväganden rörande ett gemenskapsstöd som har anhållits inom det godkända offentliga stödet (se också svaren på punkterna 20 och 27).

När det gäller att beakta samhällsekonomiska faktorer för differentiering av stödnivån, se svaret på punkt 31.

Kommissionen medger att det är önskvärt att ha förfaranden för jämförande utvärdering av stödansökningar för produktionsprojekt på nationell nivå, i syfte att beakta bredare ekonomiska frågor och undvika överfinansiering.

Ruta 4 – Den avgörande faktorn för att bevilja stöd är inte den finansiella ställningen hos det företag som överväger en investering på en viss plats, utan i stället den förväntade finansiella lönsamheten för den (nya) investeringen på den berörda platsen. Dödvikt är en typisk risk i statliga stödordningar, eftersom en stor andel av större projekt kan antas ha positiva finansiella nettonuvärden och högre finansiell avkastningsgrad än den finansiella diskonteringssatsen, och ibland är själva målet med stödet att ett mindre utvecklat område ska attrahera en investering som ändå skulle ha genomförts på annan plats.

| 33. | Utöver den vägledning som revisionsrätten hänvisar till har kommissionen tidigare (1999–2001) gett ut den vägledning som det hänvisas till i punkterna 17 och 18 (vägledande not om bestämning av stödandelen för intäktsgenererande investeringar inom strukturfonderna 2002) och 2003 rekommenderade kommissionen att medlemsstaterna tillämpar gemensamma principer för diskonteringssatser och andra parametrar i de finansiella analyserna (se punkt 28). |
| --- | --- |

33.

Utöver den vägledning som revisionsrätten hänvisar till har kommissionen tidigare (1999–2001) gett ut den vägledning som det hänvisas till i punkterna 17 och 18 (vägledande not om bestämning av stödandelen för intäktsgenererande investeringar inom strukturfonderna 2002) och 2003 rekommenderade kommissionen att medlemsstaterna tillämpar gemensamma principer för diskonteringssatser och andra parametrar i de finansiella analyserna (se punkt 28).

| 34. | I fråga om offentlig-privata partnerskap föreslås i arbetsdokument 4 att det kan vara lämpligt att för projektet använda en högre diskonteringssats för att återspegla den privata investerarens högre alternativkostnad för kapital. I fråga om överväganden rörande relativt välstånd rekommenderas i arbetsdokumentet att tariffprisernas överkomlighet uttryckligen beaktas när man fastställer de projektintäkter som ska användas i formeln för finansieringsgapet. |
| --- | --- |

34.

I fråga om offentlig-privata partnerskap föreslås i arbetsdokument 4 att det kan vara lämpligt att för projektet använda en högre diskonteringssats för att återspegla den privata investerarens högre alternativkostnad för kapital. I fråga om överväganden rörande relativt välstånd rekommenderas i arbetsdokumentet att tariffprisernas överkomlighet uttryckligen beaktas när man fastställer de projektintäkter som ska användas i formeln för finansieringsgapet.

GER DE EFTERFÖLJANDE UTVÄRDERINGARNA AV STÖRRE PROJEKT RESULTAT SOM KAN ANVÄNDAS VID FRAMTIDA BESLUTSFATTANDE?

| 36. | Den efterföljande utvärderingen inom Eruf för perioden 1994–1999 genomfördes för hela målet och omfattade därför interventioner på olika nivåer, om än i huvudsak på programnivå. Beträffande utvärderingarna i efterhand för 2000–2006, se svaret på punkt 55. |
| --- | --- |

36.

Den efterföljande utvärderingen inom Eruf för perioden 1994–1999 genomfördes för hela målet och omfattade därför interventioner på olika nivåer, om än i huvudsak på programnivå. Beträffande utvärderingarna i efterhand för 2000–2006, se svaret på punkt 55.

| 38. | Information från övervakningssystemet utgör inte den enda grunden för utvärdering i efterhand. Uppgifterna behöver kompletteras t.ex. med analys av nätverkseffekter, efterfrågan på längre sikt och inverkan efter investeringsfaserna. |
| --- | --- |

38.

Information från övervakningssystemet utgör inte den enda grunden för utvärdering i efterhand. Uppgifterna behöver kompletteras t.ex. med analys av nätverkseffekter, efterfrågan på längre sikt och inverkan efter investeringsfaserna.

| 39. | Kommissionen instämmer med revisionsrätten i fråga om vikten av utvärdering som en utgångspunkt för framtida beslutsfattande rörande finansiering och genomförande och i fråga om behovet av verktyg för att fastställa och samla in de uppgifter som behövs för utvärderingarna. Kommissionen har gjort avsevärda ansträngningar för att förbättra utvärderingsarrangemangen och för att främja en ”utvärderingskultur” bland de aktörer som har ansvar för strukturfondsanslag. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen instämmer med revisionsrätten i fråga om vikten av utvärdering som en utgångspunkt för framtida beslutsfattande rörande finansiering och genomförande och i fråga om behovet av verktyg för att fastställa och samla in de uppgifter som behövs för utvärderingarna. Kommissionen har gjort avsevärda ansträngningar för att förbättra utvärderingsarrangemangen och för att främja en ”utvärderingskultur” bland de aktörer som har ansvar för strukturfondsanslag.

| 40. | Övriga undantag har varit utvärderingen i efterhand av kostnadsnyttoanalyser av miljöprojekt på Irland 2002–2003 och en nyligen utgiven utvärdering i efterhand av projekt inom Sammanhållningsfonden under 1993–1999 och 2000–2006 i Portugal. I bestämmelserna för perioden 1994–1999 fastställdes inget uttryckligt ansvar för utvärderingar i efterhand (men däremot för perioderna 2000–2006 och 2007–2013). I slutändan var det kommissionen (inte medlemsstaterna) som fick ansvaret för utvärderingar i efterhand. Det fanns inga rättsliga krav på utvärderingar i efterhand på projektnivå, även om sådana utvärderingar uppmuntras.
  Resultaten från större infrastrukturprojekt är ofta föremål för rapportering med tanke på vidareutveckling, t.ex. metroprojektet i Aten som åtföljdes av den s.k. Metro Development Study och en 20-årig affärsplan. Rapporter av denna typ innehåller mycket information om projektets tidigare faser som är likartad som informationen i en utvärdering i efterhand. |
| --- | --- |

40.

Övriga undantag har varit utvärderingen i efterhand av kostnadsnyttoanalyser av miljöprojekt på Irland 2002–2003 och en nyligen utgiven utvärdering i efterhand av projekt inom Sammanhållningsfonden under 1993–1999 och 2000–2006 i Portugal. I bestämmelserna för perioden 1994–1999 fastställdes inget uttryckligt ansvar för utvärderingar i efterhand (men däremot för perioderna 2000–2006 och 2007–2013). I slutändan var det kommissionen (inte medlemsstaterna) som fick ansvaret för utvärderingar i efterhand. Det fanns inga rättsliga krav på utvärderingar i efterhand på projektnivå, även om sådana utvärderingar uppmuntras.

Resultaten från större infrastrukturprojekt är ofta föremål för rapportering med tanke på vidareutveckling, t.ex. metroprojektet i Aten som åtföljdes av den s.k. Metro Development Study och en 20-årig affärsplan. Rapporter av denna typ innehåller mycket information om projektets tidigare faser som är likartad som informationen i en utvärdering i efterhand.

| 41. | Den undersökning som revisionsrätten hänvisar till i punkt 41 d gav användbar information för framtida beslutsfattande och debatten om resultaten ledde till förbättringar i den nya rättsliga ramen för programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

41.

Den undersökning som revisionsrätten hänvisar till i punkt 41 d gav användbar information för framtida beslutsfattande och debatten om resultaten ledde till förbättringar i den nya rättsliga ramen för programperioden 2007–2013.

| 42. | Kommissionen har till fullo accepterat svagheterna till följd av bristande data för perioden 1994–1999 och har vidtagit åtgärder för att förbättra insamlingen av data under perioden 2000–2006 och ytterligare så för 2007–2013. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen har till fullo accepterat svagheterna till följd av bristande data för perioden 1994–1999 och har vidtagit åtgärder för att förbättra insamlingen av data under perioden 2000–2006 och ytterligare så för 2007–2013.

| 43. | Med det nya verktyget för elektronisk utväxling av information, SFC2007, går det inte att lämna in en ansökan för ett större projekt förrän alla strukturerade data (bilaga XX till förordning (EG) nr 1828/2006) har kodats in i systemet. |
| --- | --- |

43.

Med det nya verktyget för elektronisk utväxling av information, SFC2007, går det inte att lämna in en ansökan för ett större projekt förrän alla strukturerade data (bilaga XX till förordning (EG) nr 1828/2006) har kodats in i systemet.

| 44. | Kommissionen har följt upp resultaten från den undersökning som revisionsrätten hänvisar till (se svaret på punkt 41). Se också de olika åtgärder som har vidtagits för att förbättra data som är tillgängliga för utvärdering enligt vad som anges i svaren på punkterna 24, 42 och 43.






  c) | Kommissionen har nyligen tagit fram ett arbetsdokument om metoder för att mäta sysselsättningseffekter. Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att använda denna metod i syfte att förbättra informationen rörande skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- | --- |

44.

Kommissionen har följt upp resultaten från den undersökning som revisionsrätten hänvisar till (se svaret på punkt 41). Se också de olika åtgärder som har vidtagits för att förbättra data som är tillgängliga för utvärdering enligt vad som anges i svaren på punkterna 24, 42 och 43.

c)

Kommissionen har nyligen tagit fram ett arbetsdokument om metoder för att mäta sysselsättningseffekter. Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att använda denna metod i syfte att förbättra informationen rörande skapandet av arbetstillfällen.

| 45. | b) | Det stämmer att många finansieringsansökningar präglas av att utgångsläget inte beskrivs explicit eller tillräckligt omfattande. Dock gäller att eftersom kostnadsnyttoanalysen utförs med den inkrementella metoden, dvs. på grundval av skillnaden mellan ett scenario med projekt och ett scenario utan projekt, utformas självfallet det senare scenariot enligt den situation som råder. De nya ansökningsformulären är mer specifika på denna punkt. I dem efterfrågas också relevanta indikatorer för resultat och bidraget till programmets mål. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Det stämmer att många finansieringsansökningar präglas av att utgångsläget inte beskrivs explicit eller tillräckligt omfattande. Dock gäller att eftersom kostnadsnyttoanalysen utförs med den inkrementella metoden, dvs. på grundval av skillnaden mellan ett scenario med projekt och ett scenario utan projekt, utformas självfallet det senare scenariot enligt den situation som råder. De nya ansökningsformulären är mer specifika på denna punkt. I dem efterfrågas också relevanta indikatorer för resultat och bidraget till programmets mål.

| 46. | Se svaret på punkt 42. |
| --- | --- |

46.

Se svaret på punkt 42.

| 48. | b) | Kommissionen avser att närmare undersöka frågan om styckkostnader med början från utvärderingen i efterhand för 2000–2006 inom Eruf. I en av utvärderingarna bedöms effektiviteten för större projekt som finansieras av Eruf. Kommissionen kommer också att utveckla och testa en metod för undersökning av styckkostnader som kommer att tillämpas vid framtida utvärderingar, såsom de planerade utvärderingarna i efterhand av projekt inom Sammanhållningsfonden och Ispa-projekt. Det slutliga målet är att skapa en databas med styckkostnader som omfattar såväl insatser som har finansierats inom sammanhållningspolitiken som tillgängliga internationella riktmärken. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Kommissionen avser att närmare undersöka frågan om styckkostnader med början från utvärderingen i efterhand för 2000–2006 inom Eruf. I en av utvärderingarna bedöms effektiviteten för större projekt som finansieras av Eruf. Kommissionen kommer också att utveckla och testa en metod för undersökning av styckkostnader som kommer att tillämpas vid framtida utvärderingar, såsom de planerade utvärderingarna i efterhand av projekt inom Sammanhållningsfonden och Ispa-projekt. Det slutliga målet är att skapa en databas med styckkostnader som omfattar såväl insatser som har finansierats inom sammanhållningspolitiken som tillgängliga internationella riktmärken.

| d) | Vid utvärderingen i efterhand av projektets ekonomiska avkastning var tillgången till konkreta siffror nästan helt begränsad till investeringsfaserna (dvs. investeringskostnadernas belopp och tidpunkter), och endast vissa konkreta siffror fanns för driftsfaserna. Vid omräkningen i efterhand var man därför tvungen att i många fall använda siffror från förhandsbedömningen för att utvärdera projektets nettofördelar i driftsfasen. |
| --- | --- |

d)

Vid utvärderingen i efterhand av projektets ekonomiska avkastning var tillgången till konkreta siffror nästan helt begränsad till investeringsfaserna (dvs. investeringskostnadernas belopp och tidpunkter), och endast vissa konkreta siffror fanns för driftsfaserna. Vid omräkningen i efterhand var man därför tvungen att i många fall använda siffror från förhandsbedömningen för att utvärdera projektets nettofördelar i driftsfasen.

| e) | Det är värt att notera svårigheterna med att uppskatta indirekt skapande av sysselsättning till följd av infrastrukturprojekt. Därför har kommissionen beslutat att inte begära denna information när det gäller ansökningar om större projekt för infrastruktur för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

e)

Det är värt att notera svårigheterna med att uppskatta indirekt skapande av sysselsättning till följd av infrastrukturprojekt. Därför har kommissionen beslutat att inte begära denna information när det gäller ansökningar om större projekt för infrastruktur för perioden 2007–2013.

| 49. | a) | Kostnadsnyttoanalysernas prognoser om indirekta verkningar av infrastrukturprojekt såsom indirekt sysselsättning eller minskning av trängsel på vägarna till följd av en järnvägsförlängning kan inte följas upp genom övervakning. De finansiella och fysiska resultaten kan övervakas under investeringsfasen, men detsamma gäller inte för ekonomiska verkningar som infaller under driftsfasen och mer allmänt taget på lång sikt. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Kostnadsnyttoanalysernas prognoser om indirekta verkningar av infrastrukturprojekt såsom indirekt sysselsättning eller minskning av trängsel på vägarna till följd av en järnvägsförlängning kan inte följas upp genom övervakning. De finansiella och fysiska resultaten kan övervakas under investeringsfasen, men detsamma gäller inte för ekonomiska verkningar som infaller under driftsfasen och mer allmänt taget på lång sikt.

| b) | Kommissionen tror att utvärderingen av bredare ekonomisk inverkan regionalt sett (skapandet av företag, skapandet av sysselsättning, produktivitet och miljö) är bättre att göra på programnivå än på projektnivå. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen tror att utvärderingen av bredare ekonomisk inverkan regionalt sett (skapandet av företag, skapandet av sysselsättning, produktivitet och miljö) är bättre att göra på programnivå än på projektnivå.

| 51. | Avsikten är att fästa ökad vikt vid detta krav under den nya perioden. Under alla omständigheter finns dessa data i regel i slutrapporterna efter det att projekten har slutförts. |
| --- | --- |

51.

Avsikten är att fästa ökad vikt vid detta krav under den nya perioden. Under alla omständigheter finns dessa data i regel i slutrapporterna efter det att projekten har slutförts.

| 52–53. | Trots att indikatorerna bör vara enhetliga, behöver indikatorer som tilldelas för övervakning av större projekt inte nödvändigtvis vara desamma som indikatorer som tilldelas prioriteringar. Detta gäller särskilt för resultat eller verkningar som kan mätas på ett meningsfullt sätt på prioritetsnivå men inte på projektnivå. Det vore t.ex. svårt att mäta förbättrat tillträde som resultat av ett enskilt projekt, och den förbättring av tillträde som mäts på prioritetsnivå är inte uppbyggd av den enkla summan av verkningarna från enskilda projekt eftersom nätverkseffekter sannolikt skulle spela en viktig roll. |
| --- | --- |

52–53.

Trots att indikatorerna bör vara enhetliga, behöver indikatorer som tilldelas för övervakning av större projekt inte nödvändigtvis vara desamma som indikatorer som tilldelas prioriteringar. Detta gäller särskilt för resultat eller verkningar som kan mätas på ett meningsfullt sätt på prioritetsnivå men inte på projektnivå. Det vore t.ex. svårt att mäta förbättrat tillträde som resultat av ett enskilt projekt, och den förbättring av tillträde som mäts på prioritetsnivå är inte uppbyggd av den enkla summan av verkningarna från enskilda projekt eftersom nätverkseffekter sannolikt skulle spela en viktig roll.

| 54. | Trots att det finns vissa svagheter och inkonsekvenser i data som har insamlats för perioden 2000–2006 anser kommissionen att situationen är bättre än tidigare, och det pågår insamling av en betydande mängd relevant material som kan användas för utvärderingsändamål (se svaret på punkt 55). I syfte att förbättra standardisering och jämförbarhet av informationen för perioden 2007–2013 har kommissionen definierat en uppsättning nyckelindikatorer (bilaga I till arbetsdokument 2 om övervaknings- och utvärderingsindikatorer). Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att använda dessa nyckelindikatorer för resultat på programnivå, inte på projektnivå. |
| --- | --- |

54.

Trots att det finns vissa svagheter och inkonsekvenser i data som har insamlats för perioden 2000–2006 anser kommissionen att situationen är bättre än tidigare, och det pågår insamling av en betydande mängd relevant material som kan användas för utvärderingsändamål (se svaret på punkt 55). I syfte att förbättra standardisering och jämförbarhet av informationen för perioden 2007–2013 har kommissionen definierat en uppsättning nyckelindikatorer (bilaga I till arbetsdokument 2 om övervaknings- och utvärderingsindikatorer). Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att använda dessa nyckelindikatorer för resultat på programnivå, inte på projektnivå.

| 55. | Utvärderingen i efterhand för Eruf 2000–2006 delas upp i 11 delar (work packages) för bedömning av de övergripande verkningarna av politiken inbegripet valda tematiska aspekter. En av delarna är särskilt avsedd för insamling av tillgänglig information om indikatorer i alla programdokument. Datainsamlingsdelen kommer att underlätta arbetet för konsulter som arbetar på de andra delarna, vars syfte är att fylla dataluckorna och att genomföra själva utvärderingarna. Medan kommissionen i utvärderingen i efterhand främst kommer att bedöma investeringar som har medfinansierats av Eruf på allmänpolitisk nivå, inte på nivån för enskilda projekt, kommer en av delarna att fokusera på inverkan av större transportprojekt, som kommer att analyseras individuellt. En annan del innebär att information sammanställs om större projekts inverkan på sysselsättningen. Arbetet omfattar också styckkostnaderna i större infrastrukturprojekt (se svaret på punkt 48 b).
  Kommissionens utvärdering i efterhand av Sammanhållningsfondens projekt under perioden 2000–2006 kommer att genomföras 2009. |
| --- | --- |

55.

Utvärderingen i efterhand för Eruf 2000–2006 delas upp i 11 delar (work packages) för bedömning av de övergripande verkningarna av politiken inbegripet valda tematiska aspekter. En av delarna är särskilt avsedd för insamling av tillgänglig information om indikatorer i alla programdokument. Datainsamlingsdelen kommer att underlätta arbetet för konsulter som arbetar på de andra delarna, vars syfte är att fylla dataluckorna och att genomföra själva utvärderingarna. Medan kommissionen i utvärderingen i efterhand främst kommer att bedöma investeringar som har medfinansierats av Eruf på allmänpolitisk nivå, inte på nivån för enskilda projekt, kommer en av delarna att fokusera på inverkan av större transportprojekt, som kommer att analyseras individuellt. En annan del innebär att information sammanställs om större projekts inverkan på sysselsättningen. Arbetet omfattar också styckkostnaderna i större infrastrukturprojekt (se svaret på punkt 48 b).

Kommissionens utvärdering i efterhand av Sammanhållningsfondens projekt under perioden 2000–2006 kommer att genomföras 2009.

DE NYA BESTÄMMELSERNA FÖR PERIODEN 2007–2013

| 57. | Kommissionen hänvisar också till de förbättrade ansökningsformulären vilkas data kommer att införas i centraldatabasen SFC2007, uppdateringen av de interna anvisningarna (genom ett specialavsnitt i lathundarna för handläggare), användningen av programvara för kontroll av samstämmighet och enhetlighet hos kostnadsnyttoanalysens parametrar samt införandet av verktyget JASPERS (Joint Assistance for Projects in European Regions) som tillhandahåller tekniskt bistånd till medlemsstaterna vid beredningen av projekt. Se också svaren på punkterna 22, 24, 29, 43 och 44. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen hänvisar också till de förbättrade ansökningsformulären vilkas data kommer att införas i centraldatabasen SFC2007, uppdateringen av de interna anvisningarna (genom ett specialavsnitt i lathundarna för handläggare), användningen av programvara för kontroll av samstämmighet och enhetlighet hos kostnadsnyttoanalysens parametrar samt införandet av verktyget JASPERS (Joint Assistance for Projects in European Regions) som tillhandahåller tekniskt bistånd till medlemsstaterna vid beredningen av projekt. Se också svaren på punkterna 22, 24, 29, 43 och 44.

| 58. | Medan huvudvikten kommer att ligga på utvärderingen i efterhand på programnivå, kommer kommissionen att använda data från större projekt på samma sätt som vid utvärderingen i efterhand för perioden 2000–2006 (se svaret på punkt 55). Kommissionen kommer också att uppmuntra medlemsstaterna att frivilligt genomföra utvärderingar, bl.a. på projekt- och sektorsnivå. |
| --- | --- |

58.

Medan huvudvikten kommer att ligga på utvärderingen i efterhand på programnivå, kommer kommissionen att använda data från större projekt på samma sätt som vid utvärderingen i efterhand för perioden 2000–2006 (se svaret på punkt 55). Kommissionen kommer också att uppmuntra medlemsstaterna att frivilligt genomföra utvärderingar, bl.a. på projekt- och sektorsnivå.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 59. | Den rättsliga ramen och dess bestämmelser för perioden 2000–2006 bör beaktas.






  a) | Kommissionen har i allmänhet genomfört en grundlig utvärdering. De flesta av projekten för perioden 2000–2006 lämnades in efter 2003. |
| --- | --- | --- |

59.

Den rättsliga ramen och dess bestämmelser för perioden 2000–2006 bör beaktas.

a)

Kommissionen har i allmänhet genomfört en grundlig utvärdering. De flesta av projekten för perioden 2000–2006 lämnades in efter 2003.

| b) | Kommissionen instämmer i att finansieringsansökningarna var av skiftande kvalitet och relativt sett svagare när det gällde investeringsprojekt i produktion. Kommissionen strävade i regel efter att förbättra ansökningshandlingarna genom att begära in förtydliganden. För perioden 2007–2013 har förbättringar gjorts rörande den rättsliga grunden och kommissionens verktyg för undersökning av ansökningar rörande större projekt. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen instämmer i att finansieringsansökningarna var av skiftande kvalitet och relativt sett svagare när det gällde investeringsprojekt i produktion. Kommissionen strävade i regel efter att förbättra ansökningshandlingarna genom att begära in förtydliganden. För perioden 2007–2013 har förbättringar gjorts rörande den rättsliga grunden och kommissionens verktyg för undersökning av ansökningar rörande större projekt.

| c) | Enligt reglerna för 2000–2006 tilläts stor flexibilitet vid fastställandet av medfinansieringsgraderna. |
| --- | --- |

c)

Enligt reglerna för 2000–2006 tilläts stor flexibilitet vid fastställandet av medfinansieringsgraderna.

| 60. | Med tanke på att större projekt inbegriper mycket omfattande ekonomiska medel anser kommissionen att det är viktigt att de blir föremål för en rigorösare ansökningsprocess och närmare undersökning. Detta bidrar till att säkerställa maximal inverkan på den regionala utvecklingen och en effektiv användning av gemenskapens medel.
  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra både medlemsstaternas beredning av projektansökningar och kommissionens utvärdering. Åtgärderna kommer att få full verkan under programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

60.

Med tanke på att större projekt inbegriper mycket omfattande ekonomiska medel anser kommissionen att det är viktigt att de blir föremål för en rigorösare ansökningsprocess och närmare undersökning. Detta bidrar till att säkerställa maximal inverkan på den regionala utvecklingen och en effektiv användning av gemenskapens medel.

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra både medlemsstaternas beredning av projektansökningar och kommissionens utvärdering. Åtgärderna kommer att få full verkan under programperioden 2007–2013.

| 61. | a) | Sedan 2000 har det inte funnits någon rättslig grund för att kräva att medlemsstaterna genomför utvärderingar i efterhand även om denna praxis uppmuntras. Utvärderingar i efterhand krävdes endast i fråga om Sammanhållningsfonden och dessa genomfördes av kommissionen. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Sedan 2000 har det inte funnits någon rättslig grund för att kräva att medlemsstaterna genomför utvärderingar i efterhand även om denna praxis uppmuntras. Utvärderingar i efterhand krävdes endast i fråga om Sammanhållningsfonden och dessa genomfördes av kommissionen.

| b) | Kommissionen accepterade svagheterna hos data i ansökningarna under perioden 1994–1999 och har vidtagit åtgärder för att förbättra insamlingen av data under perioden 2000–2006 och ytterligare så för 2007–2013. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen accepterade svagheterna hos data i ansökningarna under perioden 1994–1999 och har vidtagit åtgärder för att förbättra insamlingen av data under perioden 2000–2006 och ytterligare så för 2007–2013.

| c) | Det förekom brister i övervakning av data vilket försvagade utvärderingen. Åtgärder har vidtagits för att avhjälpa dessa brister, särskilt för 2007–2013. Kommissionen anser dock inte att de indirekta verkningarna kan övervakas på projektnivå (se svaret på punkt 49). |
| --- | --- |

c)

Det förekom brister i övervakning av data vilket försvagade utvärderingen. Åtgärder har vidtagits för att avhjälpa dessa brister, särskilt för 2007–2013. Kommissionen anser dock inte att de indirekta verkningarna kan övervakas på projektnivå (se svaret på punkt 49).

| 62. | Även om det finns vissa svagheter och inkonsekvenser i data som insamlas för perioden 2000–2006 har situationen förbättrats och de tidigare utvärderingarnas begränsningar har beaktats vid planeringen av utvärderingarna för perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

62.

Även om det finns vissa svagheter och inkonsekvenser i data som insamlas för perioden 2000–2006 har situationen förbättrats och de tidigare utvärderingarnas begränsningar har beaktats vid planeringen av utvärderingarna för perioden 2000–2006.

| 63. | Kommissionen instämmer i revisionsrättens rekommendationer och strävar efter att se till att de förbättrade bestämmelserna genomförs korrekt.






  a) | Utöver bestämmelsernas strängare krav på information som måste åtfölja ansökningarna och förtydligande av reglerna för fastställande av gemenskapsstöd har de interna anvisningarna uppdaterats och förfarandena datoriserats. |
| --- | --- | --- |

63.

Kommissionen instämmer i revisionsrättens rekommendationer och strävar efter att se till att de förbättrade bestämmelserna genomförs korrekt.

a)

Utöver bestämmelsernas strängare krav på information som måste åtfölja ansökningarna och förtydligande av reglerna för fastställande av gemenskapsstöd har de interna anvisningarna uppdaterats och förfarandena datoriserats.

| b) | Tillsammans med de strängare kraven på ansökningarna och datoriseringen av hanteringen bör arbetsdokumentet om kostnadsnyttoanalys och en uppdaterad vägledning för kostnadsnyttoanalys förbättra kvaliteten på dessa analyser och tillhandahålla en gemensam ram för projektbedömning. |
| --- | --- |

b)

Tillsammans med de strängare kraven på ansökningarna och datoriseringen av hanteringen bör arbetsdokumentet om kostnadsnyttoanalys och en uppdaterad vägledning för kostnadsnyttoanalys förbättra kvaliteten på dessa analyser och tillhandahålla en gemensam ram för projektbedömning.

| c) | I bestämmelserna för 2007–2013 finns tydligare regler för fastställande av gemenskapsbidraget för intäktsgenererande projekt. Arbetsdokumentet har tillhandahållit vägledning om hur de nya reglerna ska tillämpas. Kommissionen anser att differentieringen av stöd bör basera sig på den finansiella analysen, som redan indirekt beaktar vissa samhällsekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

c)

I bestämmelserna för 2007–2013 finns tydligare regler för fastställande av gemenskapsbidraget för intäktsgenererande projekt. Arbetsdokumentet har tillhandahållit vägledning om hur de nya reglerna ska tillämpas. Kommissionen anser att differentieringen av stöd bör basera sig på den finansiella analysen, som redan indirekt beaktar vissa samhällsekonomiska aspekter.

| 64. | a) | Kommissionen instämmer i att medlemsstaterna kan ha nytta av de efterföljande utvärderingarna av större projekt och har därför alltid understött denna praxis. Kommissionen kommer att fortsätta med detta, men anser att de bredare ekonomiska verkningarna regionalt sett är bättre att utvärdera på programnivå. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Kommissionen instämmer i att medlemsstaterna kan ha nytta av de efterföljande utvärderingarna av större projekt och har därför alltid understött denna praxis. Kommissionen kommer att fortsätta med detta, men anser att de bredare ekonomiska verkningarna regionalt sett är bättre att utvärdera på programnivå.

| b) | I kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna rörande övervakning beaktas de framtida utvärderingarnas behov, eftersom projektdata fortsättningsvis kommer att spela en betydande roll för dem. Det nya verktyget för elektroniskt informationsutbyte kommer att underlätta insamlingen av strukturerad projektinformation som kommissionen enligt genomförandeförordningen ska kräva in.
  För årsrapporterna kommer att krävas att de innehåller information om framåtskridandet och finansieringen när det gäller större projekt. |
| --- | --- |

b)

I kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna rörande övervakning beaktas de framtida utvärderingarnas behov, eftersom projektdata fortsättningsvis kommer att spela en betydande roll för dem. Det nya verktyget för elektroniskt informationsutbyte kommer att underlätta insamlingen av strukturerad projektinformation som kommissionen enligt genomförandeförordningen ska kräva in.

För årsrapporterna kommer att krävas att de innehåller information om framåtskridandet och finansieringen när det gäller större projekt.

| c) | I de nya ansökningsformulären efterfrågas särskilt en beskrivning av utgångsläge och relevanta indikatorer för resultat och för bidraget till programmets mål. |
| --- | --- |

c)

I de nya ansökningsformulären efterfrågas särskilt en beskrivning av utgångsläge och relevanta indikatorer för resultat och för bidraget till programmets mål.

| 65. | Kommissionen anser att det är viktigt att större projekt blir föremål för ytterligare krav och granskning, med tanke på den stora mängd resurser som används på dem. Vid eventuella sådana reflektioner som revisionsrätten föreslår bör man beakta inverkan av de förbättringar av förfaranden som kommissionen föreslår för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

65.

Kommissionen anser att det är viktigt att större projekt blir föremål för ytterligare krav och granskning, med tanke på den stora mängd resurser som används på dem. Vid eventuella sådana reflektioner som revisionsrätten föreslår bör man beakta inverkan av de förbättringar av förfaranden som kommissionen föreslår för perioden 2007–2013.

---