# Europos Sąjungos C 20/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 20 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. sausio 25d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 20

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. sausio 25d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2008/C 020/01 | Specialioji ataskaita Nr. 8/2007 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2008/C 020/01

Specialioji ataskaita Nr. 8/2007 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 25.1.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 20/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 8/2007

dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje, su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2008/C 20/01)

TURINYS

ŽODYNĖLIS

| I–VII | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VII

| 1–11 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–11

| 1–11 | Su auditu susijusi paaiškinamojo pobūdžio informacija |
| --- | --- |

1–11

| 12–17 | AUDITO METODAS IR APIMTIS |
| --- | --- |

12–17

| 18–93 | PASTABOS |
| --- | --- |

18–93

| 18–49 | Valstybių narių informacijos mainai, pateikus prašymą |
| --- | --- |

18–49

| 19–23 | Bendradarbiavimo intensyvumas |
| --- | --- |

19–23

| 24–42 | Atsakymų savalaikiškumas |
| --- | --- |

24–42

| 43–49 | Atsakymų kokybė |
| --- | --- |

43–49

| 50–56 | Informacijos mainai be išankstinio prašymo |
| --- | --- |

50–56

| 57–70 | PVM informacijos mainų sistema (VIES) |
| --- | --- |

57–70

| 60–61 | Savalaikis duomenų pateikimas |
| --- | --- |

60–61

| 62–65 | Prieiga prie duomenų ir jų tikslumas |
| --- | --- |

62–65

| 66–68 | Prekiautojų atliekamas PVM kodų tikrinimas |
| --- | --- |

66–68

| 69–70 | VIES funkcionalumo gerinimas (VIES II) |
| --- | --- |

69–70

| 71–77 | Daugiašalio patikrų metodo skatinimo instrumentai |
| --- | --- |

71–77

| 71–72 | Mokesčių pareigūnų veikla kitose valstybėse narėse |
| --- | --- |

71–72

| 73–77 | Vienalaikės ir daugiašalės patikros |
| --- | --- |

73–77

| 78–83 | Komisijos atliekamas administracinio bendradarbiavimo skatinimas ir vertinimas |
| --- | --- |

78–83

| 84–93 | Kitos veiksmingo bendradarbiavimo kliūtys |
| --- | --- |

84–93

| 85–87 | Nesama bendrų PVM mokėtojo kodų panaikinimo taisyklių |
| --- | --- |

85–87

| 88–91 | Tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sunkumai |
| --- | --- |

88–91

| 92–93 | Nepakankamas PVM sukčiavimo kiekybinis įvertinimas ir analizė |
| --- | --- |

92–93

| 94–112 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

94–112

| 94–103 | Išvados |
| --- | --- |

94–103

| 104–112 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

104–112

Komisijos atsakymai

ŽODYNĖLIS

Administracinis bendradarbiavimas– valstybių narių informacijos mainai, kai mokesčių institucijos padeda viena kitai ir bendradarbiauja su Komisija pagal 2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1798/2003 (1), siekiant užtikrinti tinkamą PVM taikymą tiekiant prekes ir teikiant paslaugas, įsigyjant prekes Bendrijos viduje ir importuojant prekes. Valstybių narių informacijos mainai paprastai apima bet kurią informaciją, kuri galėtų padėti teisingai apskaičiuoti PVM, įskaitant bet kurią su konkrečiais atvejais susijusią informaciją. Jie vyksta pateikus prašymą arba be išankstinio prašymo. Reglamentas pagrįstas EB sutarties 93 straipsniu, kuriame nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, vieningai priima nuostatas dėl apyvartos mokesčius reglamentuojančių teisės aktų derinimo, būtino užtikrinant, kad bus sukurta ir ims veikti vidaus rinka.

„Karuselinis“ sukčiavimas– žr. Dingęs prekiautojas

Bendroji pridėtinės vertės mokesčio (PVM)sistema– bendrosios PVM sistemos principas reiškia, kad taikomas bendrasis vartojimo mokestis turi būti tiksliai proporcingas prekių ir paslaugų kainai, vadovaujantis 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (2) nustatytomis taisyklėmis. Pavyzdžiui, standartinis valstybių narių nustatytas PVM tarifas turi siekti mažiausiai 15 %, o sumažintas tarifas – mažiausiai 5 %. Kiekviename prekybinės grandinės etape pardavėjas pardavimams taiko PVM, tačiau jo skola administracijai apskaičiuojama iš šios mokesčio sumos atimant už vykdant veiklą atliktus pirkimus sumokėtą PVM sumą. Šis procesas tęsiasi tol, kol nepasiekiamas galutinis vartotojas, kuris sumoka PVM už visą pirkinio vertę. Iš vartotojo gautą PVM pardavėjas sumoka mokesčių institucijoms. Jei prekiautojas prekes tiekia Bendrijos viduje, jis turi teisę susigrąžinti pirkimo PVM už prekes, siunčiamas prekiautojui kitoje valstybėje narėje. Tuomet prekiautojas paskirties valstybėje narėje šios ūkinės operacijos PVM turi sumokėti pagal šioje valstybėje narėje galiojantį tarifą.

Fiscalis– daugiametė Bendrijos veiksmų programa, kuria siekiama vidaus rinkoje pagerinti mokesčių sistemų veikimą, pasitelkiant komunikacijos ir informacijos mainų sistemas, daugiašales patikras, personalo mainus, seminarus ir kitą mokymų veiklą. Fiscalis sprendimas (3) apima ne tik pridėtinės vertės mokestį, bet ir alkoholio ir tabako gaminių bei mineralinių aliejų akcizus, pajamų bei kapitalo mokesčius ir draudimo įmokų mokesčius. 2003–2007 m. šios programos finansinis paketas sudarė 67,3 milijono eurų.

Sumuojamoji ataskaita– ataskaita, kurią privalo pateikti kiekvienas PVM tikslais įregistruotas ir produkciją Bendrijos viduje tiekiantis apmokestinamasis asmuo. Sumuojamoji ataskaita rengiama kiekvieną kalendorinį ketvirtį. Ji atspindi bendrą kiekvienam gavėjui kitose valstybėse narėse tiekiamų prekių vertę, gavėjus išvardijant pagal PVM mokėtojo kodą.

Dingęs prekiautojas– dingęs prekiautojas yra PVM tikslais įregistruotas prekiautojas, kuris potencialiai apgaulingais ketinimais įsigyja ar ketina įsigyti prekių ar paslaugų nesumokėdamas PVM, o šias prekes tiekia ar paslaugas teikia taikydamas PVM, tačiau gauto PVM neperveda nacionalinei mokesčių institucijai. Dingusio prekiautojo klientai gali būti bona fide prekiautojai arba taip pat gali būti prisidėję prie sukčiavimo. Klientai iš mokesčių institucijos gali reikalauti susigrąžinti dingusiam prekiautojui sumokėtą PVM. Jei tos pačios prekės valstybėse narėse juda pakartotinai, tai vadinama „karuseliniu“ sukčiavimu. Tokios sukčiavimo schemos gali būti labai sudėtingos ir apimti dingusius prekiautojus keliose valstybėse narėse, sukeldamos žalos visų susijusių valstybių narių finansiniams interesams.

Apmokestinamasis asmuo– bet kuris bet kurioje vietoje bet kurią ekonominę veiklą nepriklausomai vykdantis asmuo, neatsižvelgiant į tos veiklos tikslus ar rezultatus.

ABNK– Administracinio bendradarbiavimo nuolatinis komitetas yra priežiūros komitetas, veikiantis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 44 straipsnį, ir šiame Reglamente numatytose srityse padedantis Komisijai. Jis sudarytas iš valstybių narių atstovų, o jam pirmininkauja Komisijos atstovas. Patvirtindamas nuomones, komitetas priima sprendimus vadovaudamasis daugumos principu, nustatytu EB sutarties 205 straipsnio 2 dalyje (kvalifikuota balsų dauguma). Komitetas paprastai renkasi du kartus per metus.

PVM– žr. Bendroji pridėtinės vertės mokesčio sistema.

PVM nuosavi ištekliai– 2006 m. PVM nuosavi ištekliai siekė 17,2 milijardo eurų ir sudarė 15,8 % Bendrijos pajamų. PVM nuosavi ištekliai skaičiuojami remiantis suderintu PVM apskaičiavimo pagrindu (t. y. PVM pagrindu, patikslintu atsižvelgiant į valstybių narių naudojamus specifinius pasirinkimus ar išlygas). Todėl galiojantys skirtingi PVM tarifai ar išlygos nedaro poveikio valstybių narių PVM nuosavų išteklių mokėjimams į ES biudžetą. Iš PVM sudarytų nuosavų išteklių apskaičiavimo pagrindas yra per konkrečius metus kiekvienos valstybės narės surinktos bendrosios grynosios PVM pajamos. Jei dėl mokesčių vengimo ar sukčiavimo surenkama mažesnė PVM suma, paprastai tai taip pat sumažina į Bendrijos biudžetą mokamus PVM nuosavus išteklius, nebent, kaip yra kai kurių valstybių narių atveju, nustatoma 50 % BNPj apskaičiavimo pagrindo, kuriuo turi būti vadovaujamasi, viršutinė riba.

PVM mokėtojo kodas– individualus kodas, skiriamas kiekvienam apmokestinamajam asmeniui, kuris ketina tiekti prekes, teikti paslaugas ar verslo tikslais įsigyti prekių. Kiekvienas kodas prasideda dviem raidėmis, žyminčiomis kilmės valstybę narę.

VIES– PVM informacijos mainų sistema (VIES) yra elektroninis tinklas, skirtas su valstybėse narėse užregistruotų įmonių PVM mokėtojo kodų teisingumu susijusios informacijos perdavimui. Be to, VIES valstybių narių administracijoms suteikia galimybę gauti su Bendrijos viduje tiekiama produkcija (kuriai netaikomi mokesčiai) susijusią informaciją. Nacionalinės administracijos surenka su PVM registravimo duomenimis susijusią informaciją ir įveda į nacionalines duomenų bazes tam, kad ją būtų galima pasiekti nuotoliniu būdu. Tai taikytina ir Bendrijos viduje tiekiamai produkcijai, kuri deklaruojama sumuojamose ataskaitose. Ši sistema buvo sukurta siekiant sumažinti muitinės formalumų ir patikrų panaikinimo poveikį.

SANTRAUKA

| I. | Plataus masto vengimas mokėti pridėtinės vertės mokestį ir sukčiavimas iškraipo bendros rinkos veikimą ir veikia valstybių narių finansinius interesus bei Bendrijos biudžeto finansavimą. |
| --- | --- |

I.

Plataus masto vengimas mokėti pridėtinės vertės mokestį ir sukčiavimas iškraipo bendros rinkos veikimą ir veikia valstybių narių finansinius interesus bei Bendrijos biudžeto finansavimą.

| II. | 2004 m. įsigaliojo nauji Bendrijos teisės aktai, siekiant pagreitinti ir sustiprinti valstybių narių valdžios institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą, visų pirma pasitelkiant aiškesnes procedūras, didesnės apimties informacijos mainus ir glaudesnius tiesioginius vietos mokesčių tarnybų ryšius. |
| --- | --- |

II.

2004 m. įsigaliojo nauji Bendrijos teisės aktai, siekiant pagreitinti ir sustiprinti valstybių narių valdžios institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą, visų pirma pasitelkiant aiškesnes procedūras, didesnės apimties informacijos mainus ir glaudesnius tiesioginius vietos mokesčių tarnybų ryšius.

| III. | Audito Rūmų audito metu buvo siekiama įvertinti, ar valstybių narių informacijos mainai buvo atliekami laiku ir veiksmingai bei buvo pagrįsti patikimomis procedūromis ir adekvačia administracine struktūra. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmų audito metu buvo siekiama įvertinti, ar valstybių narių informacijos mainai buvo atliekami laiku ir veiksmingai bei buvo pagrįsti patikimomis procedūromis ir adekvačia administracine struktūra.

| IV. | Auditas parodė, kad valstybių narių informacijos mainai gali valstybėms narėms padėti teisingai apskaičiuoti mokesčio dydį bei išvengti sukčiavimo ir jį aptikti. |
| --- | --- |

IV.

Auditas parodė, kad valstybių narių informacijos mainai gali valstybėms narėms padėti teisingai apskaičiuoti mokesčio dydį bei išvengti sukčiavimo ir jį aptikti.

| V. | Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad:






  a) | nepakankamai išnaudojamos naujos galimybės pagerinti ir paspartinti bendradarbiavimą bei ne visos valstybės narės sukūrė adekvačią administracinę struktūrą ir (arba) veiklos procedūras, siekiant užtikrinti efektyvų bendradarbiavimą; |
| --- | --- | --- |

V.

Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad:

a)

nepakankamai išnaudojamos naujos galimybės pagerinti ir paspartinti bendradarbiavimą bei ne visos valstybės narės sukūrė adekvačią administracinę struktūrą ir (arba) veiklos procedūras, siekiant užtikrinti efektyvų bendradarbiavimą;

| b) | pusė informacijos mainų pateikus prašymą vyksta pažeidžiant teisės aktuose nustatytus terminus bei retai teikiami pranešimai apie pavėluotus ar tarpinius atsakymus; |
| --- | --- |

b)

pusė informacijos mainų pateikus prašymą vyksta pažeidžiant teisės aktuose nustatytus terminus bei retai teikiami pranešimai apie pavėluotus ar tarpinius atsakymus;

| c) | pavėluotų atsakymų pasitaiko visose valstybėse narėse, tačiau jų dažnis atskirose valstybėse narėse ženkliai skiriasi. Kartais esama žymaus skirtumo tarp prašymų skaičiaus, apie kurį praneša prašymus gavusi valstybė narė, ir prašymų skaičiaus, apie kurį praneša jai prašymus išsiuntusios kitos valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

pavėluotų atsakymų pasitaiko visose valstybėse narėse, tačiau jų dažnis atskirose valstybėse narėse ženkliai skiriasi. Kartais esama žymaus skirtumo tarp prašymų skaičiaus, apie kurį praneša prašymus gavusi valstybė narė, ir prašymų skaičiaus, apie kurį praneša jai prašymus išsiuntusios kitos valstybės narės;

| d) | informacijos mainų be išankstinio prašymo sistema nėra aiškiai apibrėžta, o spontaniškai teikiama informacija ne visuomet sistemingai naudojama; |
| --- | --- |

d)

informacijos mainų be išankstinio prašymo sistema nėra aiškiai apibrėžta, o spontaniškai teikiama informacija ne visuomet sistemingai naudojama;

| e) | dabartinėje PVM informacijos mainų sistemoje (VIES) vėlyvas duomenų gavimas ir jų patikimumo trūkumas padidina mokesčių vengimo ir sukčiavimo neaptikimo riziką. |
| --- | --- |

e)

dabartinėje PVM informacijos mainų sistemoje (VIES) vėlyvas duomenų gavimas ir jų patikimumo trūkumas padidina mokesčių vengimo ir sukčiavimo neaptikimo riziką.

| VI. | Reikalingi intensyvesnis ir greitesnis bendradarbiavimas, glaudesni tiesioginiai vietos mokesčių tarnybų ryšiai ir geresnė priežiūra, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės viena kitai teiktų efektyvią pagalbą. |
| --- | --- |

VI.

Reikalingi intensyvesnis ir greitesnis bendradarbiavimas, glaudesni tiesioginiai vietos mokesčių tarnybų ryšiai ir geresnė priežiūra, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės viena kitai teiktų efektyvią pagalbą.

| VII. | Turėtų būti skubiai imamasi veiksmų dėl VIES trūkumų, pavyzdžiui, iš esmės sutrumpinant duomenų surinkimo bei sukaupimo laikotarpį ir suteikiant platesnę tiesioginę prieigą prie duomenų tam, kad būtų sudaryta galimybė daugiašalėms konsultacijoms. |
| --- | --- |

VII.

Turėtų būti skubiai imamasi veiksmų dėl VIES trūkumų, pavyzdžiui, iš esmės sutrumpinant duomenų surinkimo bei sukaupimo laikotarpį ir suteikiant platesnę tiesioginę prieigą prie duomenų tam, kad būtų sudaryta galimybė daugiašalėms konsultacijoms.

ĮVADAS

Su auditu susijusi paaiškinamojo pobūdžio informacija

| 1. | Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) vengimas ir sukčiavimas bendrojoje rinkoje iškraipo sąžiningą konkurenciją ir sumažina valstybių narių mokesčių pajamas. Kaip pabrėžė Taryba (4), toks sukčiavimas sąžiningų verslininkų ir valstybių narių biudžetų labui privalo būti veiksmingai ir ryžtingai sustabdytas. Siekiant prisidėti prie su šia sritimi susijusių nacionalinių pastangų, 2006 m. lapkričio 28 d. Taryba pritarė, kad Bendrijos lygiu reikia kuo skubiau sukurti kovos su sukčiavimu strategiją, nukreiptą prieš sukčiavimą mokesčių srityje. |
| --- | --- |

1.

Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) vengimas ir sukčiavimas bendrojoje rinkoje iškraipo sąžiningą konkurenciją ir sumažina valstybių narių mokesčių pajamas. Kaip pabrėžė Taryba (4), toks sukčiavimas sąžiningų verslininkų ir valstybių narių biudžetų labui privalo būti veiksmingai ir ryžtingai sustabdytas. Siekiant prisidėti prie su šia sritimi susijusių nacionalinių pastangų, 2006 m. lapkričio 28 d. Taryba pritarė, kad Bendrijos lygiu reikia kuo skubiau sukurti kovos su sukčiavimu strategiją, nukreiptą prieš sukčiavimą mokesčių srityje.

| 2. | PVM vengimas ir sukčiavimas taip pat daro poveikį Europos Sąjungos biudžeto finansavimui, kadangi atsiranda didesnis poreikis panaudoti bendrų nacionalinių pajamų (BNPj) nuosavus išteklius. BNPj ištekliai skirti padengti visų išlaidų dalį, kurios nepadengia kiti ištekliai. Tai reiškia, kad dėl PVM sukčiavimo atsirandantys nuostoliai daro poveikį bendram nuosavų išteklių sistemos balansui, kaip nustatė Bendrijos įstatymų leidėjas (5). Kadangi PVM ir BNPj išteklių apskaičiavimo kriterijai skiriasi, šie nuostoliai gali taip pat paveikti valstybėms narėms tenkančios finansinės naštos pasiskirstymą (6) pažeidžiant teisingumo principą. |
| --- | --- |

2.

PVM vengimas ir sukčiavimas taip pat daro poveikį Europos Sąjungos biudžeto finansavimui, kadangi atsiranda didesnis poreikis panaudoti bendrų nacionalinių pajamų (BNPj) nuosavus išteklius. BNPj ištekliai skirti padengti visų išlaidų dalį, kurios nepadengia kiti ištekliai. Tai reiškia, kad dėl PVM sukčiavimo atsirandantys nuostoliai daro poveikį bendram nuosavų išteklių sistemos balansui, kaip nustatė Bendrijos įstatymų leidėjas (5). Kadangi PVM ir BNPj išteklių apskaičiavimo kriterijai skiriasi, šie nuostoliai gali taip pat paveikti valstybėms narėms tenkančios finansinės naštos pasiskirstymą (6) pažeidžiant teisingumo principą.

| 3. | Nors visose valstybėse narėse PVM vengimo ir sukčiavimo masto tyrinėjimai nebuvo atlikti, buvo paskelbti keli paskaičiavimai. Tarptautinė PVM asociacija (7) pateikia apskaičiavimus, kad Europos Sąjungos PVM nuostoliai siekia nuo 60 milijardų iki 100 milijardų eurų per metus. Vien Jungtinėje Karalystėje, Jos Didenybės mokesčių ir muitų inspekcijos (HMRC) paskaičiavimu, 2005–2006 mokestiniais metais PVM pajamų nuostoliai siekė 18,2 milijardo eurų (8). Vokietijoje Finansų ministerija paskelbė (9) studijos rezultatus, kuriais remiantis 2005 m. PVM nuostoliai siekė 17 milijardų eurų. |
| --- | --- |

3.

Nors visose valstybėse narėse PVM vengimo ir sukčiavimo masto tyrinėjimai nebuvo atlikti, buvo paskelbti keli paskaičiavimai. Tarptautinė PVM asociacija (7) pateikia apskaičiavimus, kad Europos Sąjungos PVM nuostoliai siekia nuo 60 milijardų iki 100 milijardų eurų per metus. Vien Jungtinėje Karalystėje, Jos Didenybės mokesčių ir muitų inspekcijos (HMRC) paskaičiavimu, 2005–2006 mokestiniais metais PVM pajamų nuostoliai siekė 18,2 milijardo eurų (8). Vokietijoje Finansų ministerija paskelbė (9) studijos rezultatus, kuriais remiantis 2005 m. PVM nuostoliai siekė 17 milijardų eurų.

| 4. | Dauguma PVM vengimo atvejų yra susiję su nedeklaruojama ekonomine veikla („šešėline ekonomika“). Tačiau ženkli PVM vengimo atvejų dalis taip pat įvyksta kaip šalutinis PVM priemonių, kurios buvo pradėtos naudoti 1993 m. įsteigus bendrąją rinką, padarinys. Prekybai vykstant Bendrijos viduje, tiekiamoms prekėms PVM nėra taikomas. Reikiamas PVM mokamas valstybėje narėje, į kurią pristatomos prekės. Dėl šių priemonių PVM mokėjimo gali būti neteisėtai vengiama tiek tiekėjo šalyje, tiek paskirties šalyje. Esama trijų pagrindinių vengimo rūšių:






  a) | Bendrijos viduje tiekiamos produkcijos deklaravimas, siekiant prekes parduoti vietos rinkoje netaikant PVM; |
| --- | --- | --- |

4.

Dauguma PVM vengimo atvejų yra susiję su nedeklaruojama ekonomine veikla („šešėline ekonomika“). Tačiau ženkli PVM vengimo atvejų dalis taip pat įvyksta kaip šalutinis PVM priemonių, kurios buvo pradėtos naudoti 1993 m. įsteigus bendrąją rinką, padarinys. Prekybai vykstant Bendrijos viduje, tiekiamoms prekėms PVM nėra taikomas. Reikiamas PVM mokamas valstybėje narėje, į kurią pristatomos prekės. Dėl šių priemonių PVM mokėjimo gali būti neteisėtai vengiama tiek tiekėjo šalyje, tiek paskirties šalyje. Esama trijų pagrindinių vengimo rūšių:

a)

Bendrijos viduje tiekiamos produkcijos deklaravimas, siekiant prekes parduoti vietos rinkoje netaikant PVM;

| b) | reikiamo PVM nesumokėjimas atvykus į paskirties valstybę narę; |
| --- | --- |

b)

reikiamo PVM nesumokėjimas atvykus į paskirties valstybę narę;

| c) | dingusio prekiautojo sukčiavimas (10). |
| --- | --- |

c)

dingusio prekiautojo sukčiavimas (10).

Sukčiavimo schemos dažnai yra sudėtingos, apima keletą valstybių narių ir daugelį įmonių. Pavyzdžiui, 2007 m. kovo mėn (11). Eurojustas pranešė tarptautinio PVM „karuselinio“ sukčiavimo atvejį, įvertintą 2,1 milijardo eurų suma ir apimantį 18 valstybių narių. Remiantis HMRC (8), vien JK 2005–2006 mokestiniais metais vadinamojo dingusio prekiautojo PVM sukčiavimo Bendrijoje atvejų nuostoliai galėtų sudaryti nuo 3 milijardų iki 4,5 milijardo eurų.

| 5. | Nors prekės laisvai kerta vidaus sienas, šios sienos vis dar labai varžo nacionalinių mokesčių institucijų veiksmus. Jei prekiautojas Bendrijos viduje tiekia produkciją, jis turi teisę susigrąžinti pirkimo PVM. Tuomet atitinkamą PVM sumoka prekiautojas paskirties valstybėje narėje. Todėl reikalingas valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, keičiantis informacija, kurios reikia siekiant teisingai apskaičiuoti PVM. Bendrą valstybių narių informacijos mainų sistemą reglamentuoja 2003 m. spalio 7 d. Tarybos Reglamentas (EB) 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje (1) (toliau – Reglamentas), kuris įsigaliojo 2004 m. sausio 1 d., panaikindamas ankstesnį Reglamentą (EEB) Nr. 218/92 (12). Reglamente nustatytos sąlygos, kuriomis valstybių narių mokesčių institucijos turi bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija. Reglamentas neužkerta kelio platesnei tarpusavio pagalbai remiantis kitais teisės aktais, įskaitant dvišalius ar daugiašalius susitarimus. Kai valstybės narės sudaro papildomus administracinio bendradarbiavimo dvišalius susitarimus, jos nedelsdamos apie tai privalo pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

5.

Nors prekės laisvai kerta vidaus sienas, šios sienos vis dar labai varžo nacionalinių mokesčių institucijų veiksmus. Jei prekiautojas Bendrijos viduje tiekia produkciją, jis turi teisę susigrąžinti pirkimo PVM. Tuomet atitinkamą PVM sumoka prekiautojas paskirties valstybėje narėje. Todėl reikalingas valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, keičiantis informacija, kurios reikia siekiant teisingai apskaičiuoti PVM. Bendrą valstybių narių informacijos mainų sistemą reglamentuoja 2003 m. spalio 7 d. Tarybos Reglamentas (EB) 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje (1) (toliau – Reglamentas), kuris įsigaliojo 2004 m. sausio 1 d., panaikindamas ankstesnį Reglamentą (EEB) Nr. 218/92 (12). Reglamente nustatytos sąlygos, kuriomis valstybių narių mokesčių institucijos turi bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija. Reglamentas neužkerta kelio platesnei tarpusavio pagalbai remiantis kitais teisės aktais, įskaitant dvišalius ar daugiašalius susitarimus. Kai valstybės narės sudaro papildomus administracinio bendradarbiavimo dvišalius susitarimus, jos nedelsdamos apie tai privalo pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

| 6. | 2003 m. spalio mėn. priimant Reglamentą Taryba konstatavo (13), kad iki tol administracinio bendradarbiavimo priemonėmis buvo naudojamasi nepakankamai. Siekiant veiksmingiau kovoti su sukčiavimu, Taryba paragino, kad informacijos mainai būtų intensyvesni. |
| --- | --- |

6.

2003 m. spalio mėn. priimant Reglamentą Taryba konstatavo (13), kad iki tol administracinio bendradarbiavimo priemonėmis buvo naudojamasi nepakankamai. Siekiant veiksmingiau kovoti su sukčiavimu, Taryba paragino, kad informacijos mainai būtų intensyvesni.

| 7. | Reglamente numatytos trys informacijos mainų rūšys (žr. 1 diagramą):






  a) | informacijos mainai, pasitelkiant VIES elektroninę duomenų bazę. Valstybės narės privalo įvesti prekiautojams priskirtų PVM kodų ir šių prekiautojų deklaruotų Bendrijos viduje tiekiamų prekių informaciją. Tuomet kitos valstybės narės šią informaciją gali gauti teikdamos duomenų bazės užklausas ir ją sulyginti su savo prekiautojų deklaracijomis; |
| --- | --- | --- |

7.

Reglamente numatytos trys informacijos mainų rūšys (žr. 1 diagramą):

a)

informacijos mainai, pasitelkiant VIES elektroninę duomenų bazę. Valstybės narės privalo įvesti prekiautojams priskirtų PVM kodų ir šių prekiautojų deklaruotų Bendrijos viduje tiekiamų prekių informaciją. Tuomet kitos valstybės narės šią informaciją gali gauti teikdamos duomenų bazės užklausas ir ją sulyginti su savo prekiautojų deklaracijomis;

| b) | išsamesnės informacijos mainai, pateikus specialų prašymą, pavyzdžiui, tuomet, kai atlikus VIES užklausą, ūkinė operacija pasirodo įtartina, ir (arba) kai atliekama rizikos analizė; |
| --- | --- |

b)

išsamesnės informacijos mainai, pateikus specialų prašymą, pavyzdžiui, tuomet, kai atlikus VIES užklausą, ūkinė operacija pasirodo įtartina, ir (arba) kai atliekama rizikos analizė;

| c) | informacijos mainai be išankstinio prašymo, pavyzdžiui, kai valstybė narė turi priežasčių manyti, kad PVM teisės aktų pažeidimas įvyko kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

c)

informacijos mainai be išankstinio prašymo, pavyzdžiui, kai valstybė narė turi priežasčių manyti, kad PVM teisės aktų pažeidimas įvyko kitoje valstybėje narėje.

Image

| 8. | Su Reglamentu susiję informacijos mainai daugiausia vyksta pasitelkiant centrines ryšių įstaigas (CRĮ). Kiekviena valstybė narė turi paskirti po vieną CRĮ, kurios pagrindinė atsakomybė būtų ryšių su kitomis valstybėmis narėmis palaikymas. Tiesioginių informacijos mainų su kitomis valstybėmis narėmis kompetencija taip pat gali būti suteikta kitoms tarnyboms ar atskiriems pareigūnams. |
| --- | --- |

8.

Su Reglamentu susiję informacijos mainai daugiausia vyksta pasitelkiant centrines ryšių įstaigas (CRĮ). Kiekviena valstybė narė turi paskirti po vieną CRĮ, kurios pagrindinė atsakomybė būtų ryšių su kitomis valstybėmis narėmis palaikymas. Tiesioginių informacijos mainų su kitomis valstybėmis narėmis kompetencija taip pat gali būti suteikta kitoms tarnyboms ar atskiriems pareigūnams.

| 9. | Be to, Reglamente nustatytos vienu metu dviejose ar daugiau valstybių narių atliekamų patikrų taisyklės ir suteikiama galimybė mokesčių pareigūnams veikti kitose valstybėse narėse, pavyzdžiui, norint susipažinti su ten saugomais dokumentais ar dalyvauti vykstančiuose tyrimuose. |
| --- | --- |

9.

Be to, Reglamente nustatytos vienu metu dviejose ar daugiau valstybių narių atliekamų patikrų taisyklės ir suteikiama galimybė mokesčių pareigūnams veikti kitose valstybėse narėse, pavyzdžiui, norint susipažinti su ten saugomais dokumentais ar dalyvauti vykstančiuose tyrimuose.

| 10. | Reglamente taip pat Komisijai suteikiamas vaidmuo skatinant ir vertinant valstybių narių administracinį bendradarbiavimą. Šią veiklą jai vykdyti padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas – Administracinio bendradarbiavimo nuolatinis komitetas (ABNK). |
| --- | --- |

10.

Reglamente taip pat Komisijai suteikiamas vaidmuo skatinant ir vertinant valstybių narių administracinį bendradarbiavimą. Šią veiklą jai vykdyti padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas – Administracinio bendradarbiavimo nuolatinis komitetas (ABNK).

| 11. | Be to, Reglamentas, kartu su Sprendimu Nr. 2235/2002/EB dėl Fiscalis programos, yra Bendrijos išlaidų (14), kurios yra skirtos nacionalinių administracijų elektroninės informacijos mainų sistemų, daugiašalių patikrų, mokesčių pareigūnų mokymų seminarų bei administracijų pareigūnų mainų vystymui ir veikimo užtikrinimui, teisinis pagrindas. 2003–2007 m. Fiscalis programai finansinėje programoje skirta 67,3 milijono eurų. |
| --- | --- |

11.

Be to, Reglamentas, kartu su Sprendimu Nr. 2235/2002/EB dėl Fiscalis programos, yra Bendrijos išlaidų (14), kurios yra skirtos nacionalinių administracijų elektroninės informacijos mainų sistemų, daugiašalių patikrų, mokesčių pareigūnų mokymų seminarų bei administracijų pareigūnų mainų vystymui ir veikimo užtikrinimui, teisinis pagrindas. 2003–2007 m. Fiscalis programai finansinėje programoje skirta 67,3 milijono eurų.

AUDITO METODAS IR APIMTIS

| 12. | Audito Rūmų audito tikslas – įvertinti, ar valstybių narių informacijos mainai buvo atliekami laiku bei veiksmingai, ir ar esama adekvačios administracinės struktūros bei procedūrų, kurios paremtų administracinį bendradarbiavimą. Auditas apėmė:






  — | informacijos mainus, pateikus prašymą, |
| --- | --- | --- |

12.

Audito Rūmų audito tikslas – įvertinti, ar valstybių narių informacijos mainai buvo atliekami laiku bei veiksmingai, ir ar esama adekvačios administracinės struktūros bei procedūrų, kurios paremtų administracinį bendradarbiavimą. Auditas apėmė:

—

informacijos mainus, pateikus prašymą,

| — | informacijos mainus be išankstinio prašymo, |
| --- | --- |

—

informacijos mainus be išankstinio prašymo,

| — | informaciją, pasitelkiant VIES duomenų bazę, |
| --- | --- |

—

informaciją, pasitelkiant VIES duomenų bazę,

| — | daugiašalių patikrų metodą gerinančias priemones, |
| --- | --- |

—

daugiašalių patikrų metodą gerinančias priemones,

| — | Komisijos atliekamą administracinio bendradarbiavimo skatinimą ir vertinimą. |
| --- | --- |

—

Komisijos atliekamą administracinio bendradarbiavimo skatinimą ir vertinimą.

| 13. | 2006 m. apsilankyta septyniose valstybių narių (15) CRĮ. Buvo išnagrinėta 2005 m. šių valstybių narių gautų ar išsiųstų 420 informacijos mainų pranešimų, pateikus prašymą, imtis ir įvertintas atsakymų savalaikiškumas bei kokybė. Tačiau atskirų mokesčių apskaičiavimo atvejų tikslumas audituojamas nebuvo. |
| --- | --- |

13.

2006 m. apsilankyta septyniose valstybių narių (15) CRĮ. Buvo išnagrinėta 2005 m. šių valstybių narių gautų ar išsiųstų 420 informacijos mainų pranešimų, pateikus prašymą, imtis ir įvertintas atsakymų savalaikiškumas bei kokybė. Tačiau atskirų mokesčių apskaičiavimo atvejų tikslumas audituojamas nebuvo.

| 14. | Audito vizitai buvo atliekami pagal Sutarties 248 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad Audito Rūmų auditas, prireikus, atliekamas bet kurios pajamas ar išlaidas Bendrijos vardu tvarkančios įstaigos patalpose ir valstybėse narėse, taip pat bet kurio iš biudžeto išmokas gavusio fizinio ar juridinio asmens patalpose. Tačiau Vokietijos Finansų ministerija nesutiko su Audito Rūmų prašymu atlikti auditą, konstatuodama, kad, jos nuomone, toks auditas neturi teisinio pagrindo. Todėl su Vokietija susijusios pastabos šioje ataskaitoje pagrįstos audito vizitų į kitas valstybes nares nustatytais faktais, audito vizitų Komisijoje metu gauta informacija ir viešomis ataskaitomis. |
| --- | --- |

14.

Audito vizitai buvo atliekami pagal Sutarties 248 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad Audito Rūmų auditas, prireikus, atliekamas bet kurios pajamas ar išlaidas Bendrijos vardu tvarkančios įstaigos patalpose ir valstybėse narėse, taip pat bet kurio iš biudžeto išmokas gavusio fizinio ar juridinio asmens patalpose. Tačiau Vokietijos Finansų ministerija nesutiko su Audito Rūmų prašymu atlikti auditą, konstatuodama, kad, jos nuomone, toks auditas neturi teisinio pagrindo. Todėl su Vokietija susijusios pastabos šioje ataskaitoje pagrįstos audito vizitų į kitas valstybes nares nustatytais faktais, audito vizitų Komisijoje metu gauta informacija ir viešomis ataskaitomis.

| 15. | Iš imties atrinktais 23 atvejais (16) Audito Rūmai paprašė valstybių narių išsamiai informuoti apie tai, kokių tolesnių veiksmų ėmėsi prašymus atsiuntusios vietos mokesčių tarnybos, atsižvelgdamos į informaciją, gautą vykdant mainus. |
| --- | --- |

15.

Iš imties atrinktais 23 atvejais (16) Audito Rūmai paprašė valstybių narių išsamiai informuoti apie tai, kokių tolesnių veiksmų ėmėsi prašymus atsiuntusios vietos mokesčių tarnybos, atsižvelgdamos į informaciją, gautą vykdant mainus.

| 16. | Komisijoje buvo patikrintas atitinkamų tarnybų darbas, įskaitant Fiscalis programos valdymo peržiūrą. Taip pat buvo peržiūrėta Administracinio bendradarbiavimo nuolatinio komiteto (ABNK) veikla. |
| --- | --- |

16.

Komisijoje buvo patikrintas atitinkamų tarnybų darbas, įskaitant Fiscalis programos valdymo peržiūrą. Taip pat buvo peržiūrėta Administracinio bendradarbiavimo nuolatinio komiteto (ABNK) veikla.

| 17. | Be to, buvo naudojamos valstybių narių nacionalinių audito institucijų, kurios atliko panašius auditus, ataskaitos ir darbas. Taip pat atsižvelgta į ankstesnėse Audito Rūmų ataskaitose (17) iškeltus klausimus. |
| --- | --- |

17.

Be to, buvo naudojamos valstybių narių nacionalinių audito institucijų, kurios atliko panašius auditus, ataskaitos ir darbas. Taip pat atsižvelgta į ankstesnėse Audito Rūmų ataskaitose (17) iškeltus klausimus.

PASTABOS

Valstybių narių informacijos mainai, pateikus prašymą

| 18. | Reglamento 5 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės gali keistis informacija, pateikus prašymą. Paprastai gali būti prašoma bet kurios informacijos, kuri gali padėti teisingai apskaičiuoti PVM, įskaitant bet kurią su konkrečiais atvejais susijusią informaciją. Siekiant gauti kitos valstybės narės mokesčių administracijos prašomą informaciją, institucija, į kurią kreipiamasi, privalo veikti taip, lyg ji veiktų savo vardu. |
| --- | --- |

18.

Reglamento 5 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės gali keistis informacija, pateikus prašymą. Paprastai gali būti prašoma bet kurios informacijos, kuri gali padėti teisingai apskaičiuoti PVM, įskaitant bet kurią su konkrečiais atvejais susijusią informaciją. Siekiant gauti kitos valstybės narės mokesčių administracijos prašomą informaciją, institucija, į kurią kreipiamasi, privalo veikti taip, lyg ji veiktų savo vardu.

Bendradarbiavimo intensyvumas

| 19. | Nuo 2004 m. sausio 1 d., Reglamento įsigaliojimo dienos, prašymų pateikti informaciją skaičius padidėjo 62 %. Jis užaugo nuo 18 162 prašymų 2003 m. iki 29 381 prašymų 2006 m. |
| --- | --- |

19.

Nuo 2004 m. sausio 1 d., Reglamento įsigaliojimo dienos, prašymų pateikti informaciją skaičius padidėjo 62 %. Jis užaugo nuo 18 162 prašymų 2003 m. iki 29 381 prašymų 2006 m.

Daugiausia plėtros sąlygotas informacijos mainų padidėjimas

| 20. | Tačiau valstybių narių Komisijai pateiktų duomenų analizė (18) parodė, kad šį padidėjimą, regis, daugiausia sąlygojo plėtra (19), o ES-15 prašymų skaičius 2005 m. ir 2006 m. buvo mažesnis už 2004 m. buvusį lygį (žr. 1 lentelę).
  1 lentelė
  Informacijos mainų prašymų skaičius (prašymą pateikusių valstybių narių duomenimis)








  Metai | Tarpusavyje apsikeista prašymais ES-15 | Išsiųsti ar gauti prašymai ES-10 | Iš viso prašymų |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 17 059 | — | 17 059 |
| 2003 | 18 162 | — | 18 162 |
| 2004 | 21 587 | 514 | 22 101 |
| 2005 | 19 649 | 6 100 | 25 749 |
| 2006 | 20 533 | 8 848 | 29 381 |
| Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1925/2004, audito apskaičiavimai.
  2006 m. laikina statistika. |

20.

Tačiau valstybių narių Komisijai pateiktų duomenų analizė (18) parodė, kad šį padidėjimą, regis, daugiausia sąlygojo plėtra (19), o ES-15 prašymų skaičius 2005 m. ir 2006 m. buvo mažesnis už 2004 m. buvusį lygį (žr. 1 lentelę).

1 lentelė

Informacijos mainų prašymų skaičius (prašymą pateikusių valstybių narių duomenimis)

Metai

Tarpusavyje apsikeista prašymais ES-15

Išsiųsti ar gauti prašymai ES-10

Iš viso prašymų

2002

17 059

—

17 059

2003

18 162

—

18 162

2004

21 587

514

22 101

2005

19 649

6 100

25 749

2006

20 533

8 848

29 381

Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1925/2004, audito apskaičiavimai.

2006 m. laikina statistika.

| 21. | 2006 m. Europos Sąjungoje daugiau kaip 3,3 milijono prekiautojų deklaravo, kad jie įsigijo kitų valstybių narių produkcijos. Tai reiškia, kad net darant konservatyvią prielaidą, kad kiekvieni 2006 m. atlikti 29 381 informacijos mainai buvo susiję su skirtingais prekiautojais, tikimybė tapti tokių informacijos mainų objektu neviršijo 0,9 %. Tikroji tikimybė buvo dar mažesnė, nes daugelio įmonių atveju prašymai buvo siunčiami keletą kartų. |
| --- | --- |

21.

2006 m. Europos Sąjungoje daugiau kaip 3,3 milijono prekiautojų deklaravo, kad jie įsigijo kitų valstybių narių produkcijos. Tai reiškia, kad net darant konservatyvią prielaidą, kad kiekvieni 2006 m. atlikti 29 381 informacijos mainai buvo susiję su skirtingais prekiautojais, tikimybė tapti tokių informacijos mainų objektu neviršijo 0,9 %. Tikroji tikimybė buvo dar mažesnė, nes daugelio įmonių atveju prašymai buvo siunčiami keletą kartų.

Negausūs vietos tarnybų tiesioginiai ryšiai

| 22. | Svarbi priežastis, dėl kurios bendradarbiavimas netapo intensyvesnis, yra nepakankamas Reglamento teikiamų decentralizavimo galimybių išnaudojimas. Priimant Reglamentą Taryba konstatavo (20), kad iki tol nepakako tiesioginių vietos mokesčių tarnybų ryšių, paprastai pasitelkiant centrinių ryšių įstaigų bendravimą, ir šis centralizavimas lėmė nepakankamą naudojimąsi administracinio bendradarbiavimo priemonėmis. Taryba padarė išvadą, kad reikia imtis veiksmų skatinant glaudesnius tarnybų ryšius. |
| --- | --- |

22.

Svarbi priežastis, dėl kurios bendradarbiavimas netapo intensyvesnis, yra nepakankamas Reglamento teikiamų decentralizavimo galimybių išnaudojimas. Priimant Reglamentą Taryba konstatavo (20), kad iki tol nepakako tiesioginių vietos mokesčių tarnybų ryšių, paprastai pasitelkiant centrinių ryšių įstaigų bendravimą, ir šis centralizavimas lėmė nepakankamą naudojimąsi administracinio bendradarbiavimo priemonėmis. Taryba padarė išvadą, kad reikia imtis veiksmų skatinant glaudesnius tarnybų ryšius.

| 23. | Iki šiol valstybės narės mažai naudojosi šia galimybe. Tik kelios valstybės narės (21) perdavė kompetenciją teritorinėms tarnyboms. Jei šis decentralizavimas atliekamas tik mažoje valstybių narių dalyje, negali pasireikšti visas jo poveikis, nes daugelyje kitų valstybių narių nesama analogiškų decentralizuoto bendradarbiavimo struktūrų. |
| --- | --- |

23.

Iki šiol valstybės narės mažai naudojosi šia galimybe. Tik kelios valstybės narės (21) perdavė kompetenciją teritorinėms tarnyboms. Jei šis decentralizavimas atliekamas tik mažoje valstybių narių dalyje, negali pasireikšti visas jo poveikis, nes daugelyje kitų valstybių narių nesama analogiškų decentralizuoto bendradarbiavimo struktūrų.

Atsakymų savalaikiškumas

Pusė atsakymų į informacijos prašymus vėlavo

| 24. | Siekiant veiksmingo bendradarbiavimo, greiti atsakymai į informacijos prašymus turi lemiamą reikšmę. Jie sudaro galimybę greitai nustatyti sukčiaujančias įmones, o sukčiautojams tampa sunkiau nuslėpti PVM sukčiavimo pajamas. Todėl Reglamentu valstybės narės įpareigojamos informacija keistis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po prašymo gavimo. Kai institucija, į kurią kreipiamasi, jau turi tokią informaciją, šis laikotarpis sutrumpinamas iki vieno mėnesio. |
| --- | --- |

24.

Siekiant veiksmingo bendradarbiavimo, greiti atsakymai į informacijos prašymus turi lemiamą reikšmę. Jie sudaro galimybę greitai nustatyti sukčiaujančias įmones, o sukčiautojams tampa sunkiau nuslėpti PVM sukčiavimo pajamas. Todėl Reglamentu valstybės narės įpareigojamos informacija keistis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po prašymo gavimo. Kai institucija, į kurią kreipiamasi, jau turi tokią informaciją, šis laikotarpis sutrumpinamas iki vieno mėnesio.

| 25. | 2006 m. valstybių narių pateikta statistika rodo, kad į beveik 50 % prašymų nebuvo atsakyta laiku. Šis skaičius yra netgi didesnis nei 2005 metais, kai vėlavo 42 % atsakymų. |
| --- | --- |

25.

2006 m. valstybių narių pateikta statistika rodo, kad į beveik 50 % prašymų nebuvo atsakyta laiku. Šis skaičius yra netgi didesnis nei 2005 metais, kai vėlavo 42 % atsakymų.

| 26. | Pavėluotų atsakymų pasitaiko visose valstybėse narėse, tačiau jų dažnis skirtingose valstybėse narėse ženkliai skiriasi. 2006 m. dviejose valstybėse narėse (22) beveik 90 % atvejų buvo atsakyta laiku, tuo tarpu aštuoniose valstybėse narėse (23) daugiau nei 50 % atvejų buvo atsakyta pavėluotai (žr. 2 lentelę).
  2 lentelė
  Pavėluoti valstybių narių atsakymai | Gautų prašymų skaičius juos pateikusių valstybių narių duomenimis | Pavėluoti atsakymai prašymus pateikusių valstybių narių duomenimis
  (praėjus 90 dienų laikotarpiui) | Pavėluotų atsakymų dalis % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| Belgija | 1 471 | 1 610 | 537 | 604 | 36,5 | 37,5 |
| Čekijos Respublika | 409 | 639 | 54 | 347 | 13,2 | 54,3 |
| Danija | 679 | 832 | 282 | 511 | 41,5 | 61,4 |
| Vokietija | 6 255 | 6 929 | 2 707 | 3 195 | 43,3 | 46,1 |
| Estija | 132 | 203 | 16 | 44 | 12,1 | 21,7 |
| Graikija | 213 | 318 | 103 | 138 | 48,4 | 43,4 |
| Ispanija | 2 837 | 3 225 | 1 515 | 2 028 | 53,4 | 62,9 |
| Prancūzija | 2 138 | 2 380 | 917 | 1 308 | 42,9 | 55,0 |
| Airija | 237 | 319 | 96 | 158 | 40,5 | 49,5 |
| Italija | 2 802 | 2 963 | 1 786 | 1 924 | 63,7 | 64,9 |
| Kipras | 139 | 285 | 40 | 119 | 28,8 | 41,8 |
| Latvija | 144 | 403 | 13 | 122 | 9,0 | 30,3 |
| Lietuva | 192 | 166 | 13 | 18 | 6,8 | 10,8 |
| Liuksemburgas | 456 | 576 | 123 | 306 | 27,0 | 53,1 |
| Vengrija | 283 | 537 | 82 | 193 | 29,0 | 35,9 |
| Malta | 12 | 29 | 4 | 12 | 33,3 | 41,4 |
| Nyderlandai | 2 143 | 2 588 | 1 171 | 1 597 | 54,6 | 61,7 |
| Austrija | 885 | 1 092 | 145 | 289 | 16,4 | 26,5 |
| Lenkija | 588 | 772 | 80 | 308 | 13,6 | 39,9 |
| Portugalija | 506 | 514 | 288 | 404 | 56,9 | 78,6 |
| Slovėnija | 96 | 118 | 9 | 15 | 9,4 | 12,7 |
| Slovakijos Respublika | 316 | 509 | 40 | 129 | 12,7 | 25,3 |
| Suomija | 179 | 177 | 25 | 44 | 14,0 | 24,9 |
| Švedija | 395 | 416 | 118 | 109 | 29,9 | 26,2 |
| Jungtinė Karalystė | 2 242 | 1 781 | 526 | 643 | 23,5 | 36,1 |
| Iš viso | 25 749 | 29 381 | 10 690 | 14 565 | 41,5 | 49,6 |
| Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1925/2004, audito apskaičiavimai.
  2006 m. laikina statistika. |

26.

Pavėluotų atsakymų pasitaiko visose valstybėse narėse, tačiau jų dažnis skirtingose valstybėse narėse ženkliai skiriasi. 2006 m. dviejose valstybėse narėse (22) beveik 90 % atvejų buvo atsakyta laiku, tuo tarpu aštuoniose valstybėse narėse (23) daugiau nei 50 % atvejų buvo atsakyta pavėluotai (žr. 2 lentelę).

2 lentelė

Pavėluoti valstybių narių atsakymai

Gautų prašymų skaičius juos pateikusių valstybių narių duomenimis

Pavėluoti atsakymai prašymus pateikusių valstybių narių duomenimis

(praėjus 90 dienų laikotarpiui)

Pavėluotų atsakymų dalis %

2005 m.

2006 m.

2005 m.

2006 m.

2005 m.

2006 m.

Belgija

1 471

1 610

537

604

36,5

37,5

Čekijos Respublika

409

639

54

347

13,2

54,3

Danija

679

832

282

511

41,5

61,4

Vokietija

6 255

6 929

2 707

3 195

43,3

46,1

Estija

132

203

16

44

12,1

21,7

Graikija

213

318

103

138

48,4

43,4

Ispanija

2 837

3 225

1 515

2 028

53,4

62,9

Prancūzija

2 138

2 380

917

1 308

42,9

55,0

Airija

237

319

96

158

40,5

49,5

Italija

2 802

2 963

1 786

1 924

63,7

64,9

Kipras

139

285

40

119

28,8

41,8

Latvija

144

403

13

122

9,0

30,3

Lietuva

192

166

13

18

6,8

10,8

Liuksemburgas

456

576

123

306

27,0

53,1

Vengrija

283

537

82

193

29,0

35,9

Malta

12

29

4

12

33,3

41,4

Nyderlandai

2 143

2 588

1 171

1 597

54,6

61,7

Austrija

885

1 092

145

289

16,4

26,5

Lenkija

588

772

80

308

13,6

39,9

Portugalija

506

514

288

404

56,9

78,6

Slovėnija

96

118

9

15

9,4

12,7

Slovakijos Respublika

316

509

40

129

12,7

25,3

Suomija

179

177

25

44

14,0

24,9

Švedija

395

416

118

109

29,9

26,2

Jungtinė Karalystė

2 242

1 781

526

643

23,5

36,1

Iš viso

25 749

29 381

10 690

14 565

41,5

49,6

Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1925/2004, audito apskaičiavimai.

2006 m. laikina statistika.

| 27. | Kai dėl per vieną mėnesį privalomų pateikti atsakymų, statistika parodė, kad laiku pateiktų atsakymų skaičius sumažėjo nuo 2 154 atvejų 2004 m. iki 1 885 atvejų 2006 m. Tai reiškia, kad, lyginant su bendru prašymų skaičiumi, laiku pateiktų atsakymų dalis sumažėjo nuo 9,7 % 2004 m. iki 6,4 % 2006 m. |
| --- | --- |

27.

Kai dėl per vieną mėnesį privalomų pateikti atsakymų, statistika parodė, kad laiku pateiktų atsakymų skaičius sumažėjo nuo 2 154 atvejų 2004 m. iki 1 885 atvejų 2006 m. Tai reiškia, kad, lyginant su bendru prašymų skaičiumi, laiku pateiktų atsakymų dalis sumažėjo nuo 9,7 % 2004 m. iki 6,4 % 2006 m.

| 28. | Be to, kai kuriose aplankytose valstybėse narėse į kai kuriuos prašymus buvo delsiama atsakyti vienerius metus ar ilgiau. Pavyzdžiui, 2006 m. gegužės mėn. Audito Rūmų audito vizito metu Italijoje jau vien per paskutiniuosius keturis 2004 m. mėnesius gautų neatsakytų prašymų skaičius siekė 182. 2006 m. pradžioje Jungtinėje Karalystėje buvo neatsakyta į 2003 ir 2004 m. atsiųstą 121 prašymą. |
| --- | --- |

28.

Be to, kai kuriose aplankytose valstybėse narėse į kai kuriuos prašymus buvo delsiama atsakyti vienerius metus ar ilgiau. Pavyzdžiui, 2006 m. gegužės mėn. Audito Rūmų audito vizito metu Italijoje jau vien per paskutiniuosius keturis 2004 m. mėnesius gautų neatsakytų prašymų skaičius siekė 182. 2006 m. pradžioje Jungtinėje Karalystėje buvo neatsakyta į 2003 ir 2004 m. atsiųstą 121 prašymą.

Nedidelis tarpinių atsakymų skaičius

| 29. | Reglamente aiškiai nustatyta, kad tais atvejais, kai institucija, į kurią kreipiamasi, negali atsakyti per nustatytą laikotarpį, ji nedelsiant raštu turi informuoti besikreipiančiąją instituciją apie to priežastis ir nurodyti, kada galės pateikti atsakymą. Nepaisant to, išankstinis pranešimas apie galimą delsimą teikiamas tik retais atvejais. Pranešimai apie pavėluotus atsakymus buvo išsiųsti 3 iš 57 Audito Rūmų nagrinėtų laiku neatsakytų atvejų. |
| --- | --- |

29.

Reglamente aiškiai nustatyta, kad tais atvejais, kai institucija, į kurią kreipiamasi, negali atsakyti per nustatytą laikotarpį, ji nedelsiant raštu turi informuoti besikreipiančiąją instituciją apie to priežastis ir nurodyti, kada galės pateikti atsakymą. Nepaisant to, išankstinis pranešimas apie galimą delsimą teikiamas tik retais atvejais. Pranešimai apie pavėluotus atsakymus buvo išsiųsti 3 iš 57 Audito Rūmų nagrinėtų laiku neatsakytų atvejų.

| 30. | Valstybių narių pateikta 2006 m. statistika parodė, kad besikreipiančiajai institucijai apie delsimą buvo pranešta tik 5 % visų atvejų (737 iš 14 565 pavėluotų atsakymų). Dėl tokių pranešimų nebuvimo valstybės narės negali imtis alternatyvių veiksmų, atsižvelgiant į tai, kad į prašymą nebus greitai atsakyta. |
| --- | --- |

30.

Valstybių narių pateikta 2006 m. statistika parodė, kad besikreipiančiajai institucijai apie delsimą buvo pranešta tik 5 % visų atvejų (737 iš 14 565 pavėluotų atsakymų). Dėl tokių pranešimų nebuvimo valstybės narės negali imtis alternatyvių veiksmų, atsižvelgiant į tai, kad į prašymą nebus greitai atsakyta.

| 31. | Be to, audito metu nustatyta tik labai nedaug atvejų, kai buvo pateikta dalinė informacija, kurią jau turėjo prašymą gavusi institucija ir todėl ji galėjo būti greitai išsiųsta, po mokesčių patikros vizito pateikiant išsamesnį atsakymą. |
| --- | --- |

31.

Be to, audito metu nustatyta tik labai nedaug atvejų, kai buvo pateikta dalinė informacija, kurią jau turėjo prašymą gavusi institucija ir todėl ji galėjo būti greitai išsiųsta, po mokesčių patikros vizito pateikiant išsamesnį atsakymą.

Vietos mokesčių tarnybos prašymams teikia nepakankamą prioritetą

| 32. | Audito metu paaiškėjo keli veiksniai, kurie neigiamai veikė atsakymų savalaikiškumą. Dažniausiai į prašymus delsia atsakyti vietos mokesčių tarnybos (VMT). Ne visuomet esama mechanizmų, kurie užtikrintų, kad VMT administraciniam bendradarbiavimui skirtų tokį patį prioritetą kaip ir savo kitoms veikloms (24). Panaši pastaba buvo padaryta Danijos nacionalinės audito tarnybos (DNAT) pateiktoje ataskaitoje (25). Danijos muitinės ir mokesčių institucijos nustatė prašymų apdorojimo terminų laikymosi tikslinius rodiklius, tačiau audito metu šie tiksliniai rodikliai neapėmė kitų šalių mokesčių institucijų atsiųstų prašymų. Remiantis DNAT tolesnių veiksmų ataskaita, atsakingas ministras ėmėsi iniciatyvos nagrinėti šį klausimą. |
| --- | --- |

32.

Audito metu paaiškėjo keli veiksniai, kurie neigiamai veikė atsakymų savalaikiškumą. Dažniausiai į prašymus delsia atsakyti vietos mokesčių tarnybos (VMT). Ne visuomet esama mechanizmų, kurie užtikrintų, kad VMT administraciniam bendradarbiavimui skirtų tokį patį prioritetą kaip ir savo kitoms veikloms (24). Panaši pastaba buvo padaryta Danijos nacionalinės audito tarnybos (DNAT) pateiktoje ataskaitoje (25). Danijos muitinės ir mokesčių institucijos nustatė prašymų apdorojimo terminų laikymosi tikslinius rodiklius, tačiau audito metu šie tiksliniai rodikliai neapėmė kitų šalių mokesčių institucijų atsiųstų prašymų. Remiantis DNAT tolesnių veiksmų ataskaita, atsakingas ministras ėmėsi iniciatyvos nagrinėti šį klausimą.

| 33. | Buvo nustatytos kelios kitos neigiamą įtaką informacijos prašymų apdorojimui darančios priežastys. Jos apėmė netinkamą valstybių narių siuntėjų naudojimąsi informacijos prašymų formomis (pavyzdžiui, daugelio prašymų siuntimas vienoje standartinėje formoje, per dažnas komentarams skirtų teksto laukelių šiose formose naudojimas, komunikacija neelektroniniu būdu), sunkumus išsiaiškinant, ko iš tiesų buvo prašoma (pavyzdžiui, dėl neaiškios informacijos, kalbos sunkumų ar standartinių formų naudojimo klaidų), ir prašymus gaunančių valstybių narių abejones dėl tam tikrų prašymų naudingumo. |
| --- | --- |

33.

Buvo nustatytos kelios kitos neigiamą įtaką informacijos prašymų apdorojimui darančios priežastys. Jos apėmė netinkamą valstybių narių siuntėjų naudojimąsi informacijos prašymų formomis (pavyzdžiui, daugelio prašymų siuntimas vienoje standartinėje formoje, per dažnas komentarams skirtų teksto laukelių šiose formose naudojimas, komunikacija neelektroniniu būdu), sunkumus išsiaiškinant, ko iš tiesų buvo prašoma (pavyzdžiui, dėl neaiškios informacijos, kalbos sunkumų ar standartinių formų naudojimo klaidų), ir prašymus gaunančių valstybių narių abejones dėl tam tikrų prašymų naudingumo.

Kai kurių valstybių narių priežiūros sistemų trūkumai

| 34. | Delsimą taip pat gali lemti tai, kad valstybės narės neįdiegė adekvačių atsakymų į pateiktus prašymus savalaikiškumo priežiūros ir valdymo sistemų. |
| --- | --- |

34.

Delsimą taip pat gali lemti tai, kad valstybės narės neįdiegė adekvačių atsakymų į pateiktus prašymus savalaikiškumo priežiūros ir valdymo sistemų.

| 35. | Teigiami tokio gautų prašymų valdymo pavyzdžiai buvo nustatyti Liuksemburge, Lenkijoje, Slovėnijoje ir JK, kur CRĮ nustato vidinius terminus ir juos veiksmingai prižiūri. |
| --- | --- |

35.

Teigiami tokio gautų prašymų valdymo pavyzdžiai buvo nustatyti Liuksemburge, Lenkijoje, Slovėnijoje ir JK, kur CRĮ nustato vidinius terminus ir juos veiksmingai prižiūri.

| 36. | Italijoje, kurioje nebuvo veiksmingai naudojama šiam tikslui CRĮ įdiegta programinė įranga, buvo nustatyta įvesties klaidų ir duomenų trūkumas, lėmusių netinkamą prašymų valdymą. Centrinėse ryšių įstaigose priminimų ryšių tarnyboms siuntimas buvo užprogramuotas taip, kad jie būtų siunčiami 10 dienų prieš galutinį terminą – per vėlai, kad būtų galima imtis reikiamų veiksmų. |
| --- | --- |

36.

Italijoje, kurioje nebuvo veiksmingai naudojama šiam tikslui CRĮ įdiegta programinė įranga, buvo nustatyta įvesties klaidų ir duomenų trūkumas, lėmusių netinkamą prašymų valdymą. Centrinėse ryšių įstaigose priminimų ryšių tarnyboms siuntimas buvo užprogramuotas taip, kad jie būtų siunčiami 10 dienų prieš galutinį terminą – per vėlai, kad būtų galima imtis reikiamų veiksmų.

| 37. | Nors tiek Nyderlandų, tiek Prancūzijos CRĮ nustatė tarpinius terminus, per kuriuos VMT turi atsakyti į prašymus, nė vienoje CRĮ nebuvo šių tvarkaraščių priežiūros įrodymų. Bet kurių veiksmų dėl pavėluotai atsakiusios VMT buvo imamasi tik tais atvejais, kai besikreipiančioji valstybė narė atsiųsdavo priminimą. |
| --- | --- |

37.

Nors tiek Nyderlandų, tiek Prancūzijos CRĮ nustatė tarpinius terminus, per kuriuos VMT turi atsakyti į prašymus, nė vienoje CRĮ nebuvo šių tvarkaraščių priežiūros įrodymų. Bet kurių veiksmų dėl pavėluotai atsakiusios VMT buvo imamasi tik tais atvejais, kai besikreipiančioji valstybė narė atsiųsdavo priminimą.

CRĮ organizacinės struktūros trūkumai

| 38. | Kai kurių aplankytų valstybių narių, kurios turėjo didelį skaičių pavėluotų prašymų, atveju Audito Rūmai nustatė, kad prie delsimo prisideda ir priežiūros problemų sukelia sudėtinga organizacinė struktūra. |
| --- | --- |

38.

Kai kurių aplankytų valstybių narių, kurios turėjo didelį skaičių pavėluotų prašymų, atveju Audito Rūmai nustatė, kad prie delsimo prisideda ir priežiūros problemų sukelia sudėtinga organizacinė struktūra.

| 39. | Be CRĮ Italijoje centriniu valstybės narės lygmeniu veikia trys ryšių tarnybos, kurios visos yra vienodai kompetentingos PVM bendradarbiavimo srityje. Kitos valstybės narės kiekvieną kartą gali pasirinkti bet kurią iš trijų ryšių tarnybų ir pasirinktai tarnybai tiesiogiai nusiųsti prašymą. Trijų ryšių tarnybų darbo procedūros nėra suderintos, šios tarnybos yra nepakankamai koordinuojamos, o CRĮ atliekama priežiūra yra silpna. Be to, tokia organizacinė struktūra neatitinka Reglamento, kuriame nustatyta (26), kad ryšių tarnyboms turi būti priskirta konkreti teritorinė kompetencija arba specializuota veiklos atsakomybė. |
| --- | --- |

39.

Be CRĮ Italijoje centriniu valstybės narės lygmeniu veikia trys ryšių tarnybos, kurios visos yra vienodai kompetentingos PVM bendradarbiavimo srityje. Kitos valstybės narės kiekvieną kartą gali pasirinkti bet kurią iš trijų ryšių tarnybų ir pasirinktai tarnybai tiesiogiai nusiųsti prašymą. Trijų ryšių tarnybų darbo procedūros nėra suderintos, šios tarnybos yra nepakankamai koordinuojamos, o CRĮ atliekama priežiūra yra silpna. Be to, tokia organizacinė struktūra neatitinka Reglamento, kuriame nustatyta (26), kad ryšių tarnyboms turi būti priskirta konkreti teritorinė kompetencija arba specializuota veiklos atsakomybė.

| 40. | Nyderlandų CRĮ sudaro du nepriklausomi veiklos padaliniai, kurių kiekvienas turi savo valdymo struktūrą: vienas įsteigtas Amsterdame, o kitas – Almelo. Audito Rūmai nustatė atvejų, kai prireikė beveik trijų mėnesių, kad VMT atsakymai į prašymus būtų perduoti besikreipiančiosioms valstybėms narėms. Šiais atvejais VMT pateikė atsakymus Almelo CRĮ, juos perdavusios Amsterdamo CRĮ, iš kurios jie buvo nusiųsti į besikreipiančiąsias valstybes nares. |
| --- | --- |

40.

Nyderlandų CRĮ sudaro du nepriklausomi veiklos padaliniai, kurių kiekvienas turi savo valdymo struktūrą: vienas įsteigtas Amsterdame, o kitas – Almelo. Audito Rūmai nustatė atvejų, kai prireikė beveik trijų mėnesių, kad VMT atsakymai į prašymus būtų perduoti besikreipiančiosioms valstybėms narėms. Šiais atvejais VMT pateikė atsakymus Almelo CRĮ, juos perdavusios Amsterdamo CRĮ, iš kurios jie buvo nusiųsti į besikreipiančiąsias valstybes nares.

| 41. | Remiantis kitų valstybių narių gauta informacija (27), Vokietijoje CRĮ užduotis pasidalijo trys Centrinės federalinės mokesčių tarnybos padaliniai: vienas įsteigtas Bonoje, kiti du – Sarluise. Kitos valstybės narės nebuvo informuotos apie tai, kas vadovavo CRĮ. |
| --- | --- |

41.

Remiantis kitų valstybių narių gauta informacija (27), Vokietijoje CRĮ užduotis pasidalijo trys Centrinės federalinės mokesčių tarnybos padaliniai: vienas įsteigtas Bonoje, kiti du – Sarluise. Kitos valstybės narės nebuvo informuotos apie tai, kas vadovavo CRĮ.

| 42. | Sudėtingos organizacinės struktūros sukeltos koordinavimo problemos ir priežiūros sistemų trūkumai prisideda prie atskirų valstybių narių parengtos statistikos ženklių nesutapimų. Keliais atvejais buvo žymių skirtumų tarp prašymų skaičiaus, apie kurį pranešė prašymus gavusi valstybė narė, ir prašymų skaičiaus, apie kurį pranešė jai prašymus išsiuntusios kitos valstybės narės (žr. 3 lentelę).
  3 lentelė
  Neatitikimai valstybėse narėse (2005 m.) | Gautų prašymų skaičius | Neatitikimas | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prašymus gavusių valstybių narių duomenimis | Prašymus pateikusių valstybių narių duomenimis |
| Belgija | 1 552 | 1 471 | 81 | 5,5 |
| Čekijos Respublika | 371 | 409 | –38 | –9,3 |
| Danija | 642 | 679 | –37 | –5,4 |
| Vokietija | 8 295 | 6 255 | 2 040 | 32,6 |
| Estija | 139 | 132 | 7 | 5,3 |
| Graikija | 238 | 213 | 25 | 11,7 |
| Ispanija | 2 652 | 2 837 | – 185 | –6,5 |
| Prancūzija | 2 296 | 2 138 | 158 | 7,4 |
| Airija | 259 | 237 | 22 | 9,3 |
| Italija | 1 284 | 2 802 | –1 518 | –54,2 |
| Kipras | 114 | 139 | –25 | –18 |
| Latvija | 153 | 144 | 9 | 6,3 |
| Lietuva | 180 | 192 | –12 | –6,3 |
| Liuksemburgas | 468 | 456 | 12 | 2,6 |
| Vengrija | 320 | 283 | 37 | 13,1 |
| Malta | 13 | 12 | 1 | 8,3 |
| Nyderlandai | 2 089 | 2 143 | –54 | –2,5 |
| Austrija | 942 | 885 | 57 | 6,4 |
| Lenkija | 557 | 588 | –31 | –5,3 |
| Portugalija | 481 | 506 | –25 | –4,9 |
| Slovėnija | 89 | 96 | –7 | –7,3 |
| Slovakijos Respublika | 306 | 316 | –10 | –3,2 |
| Suomija | 173 | 179 | –6 | –3,4 |
| Švedija | 438 | 395 | 43 | 10,9 |
| Jungtinė Karalystė | 2 241 | 2 242 | –1 | 0,0 |
| Iš viso | 26 292 | 25 749 | — | — |
| NEATITIKIMŲ ABSOLIUTINIŲ VERČIŲ SUMA | 4 441 | 17,2 |
| Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1925/2004, audito apskaičiavimai. |

42.

Sudėtingos organizacinės struktūros sukeltos koordinavimo problemos ir priežiūros sistemų trūkumai prisideda prie atskirų valstybių narių parengtos statistikos ženklių nesutapimų. Keliais atvejais buvo žymių skirtumų tarp prašymų skaičiaus, apie kurį pranešė prašymus gavusi valstybė narė, ir prašymų skaičiaus, apie kurį pranešė jai prašymus išsiuntusios kitos valstybės narės (žr. 3 lentelę).

3 lentelė

Neatitikimai valstybėse narėse (2005 m.)

Gautų prašymų skaičius

Neatitikimas

%

Prašymus gavusių valstybių narių duomenimis

Prašymus pateikusių valstybių narių duomenimis

Belgija

1 552

1 471

81

5,5

Čekijos Respublika

371

409

–38

–9,3

Danija

642

679

–37

–5,4

Vokietija

8 295

6 255

2 040

32,6

Estija

139

132

7

5,3

Graikija

238

213

25

11,7

Ispanija

2 652

2 837

– 185

–6,5

Prancūzija

2 296

2 138

158

7,4

Airija

259

237

22

9,3

Italija

1 284

2 802

–1 518

–54,2

Kipras

114

139

–25

–18

Latvija

153

144

9

6,3

Lietuva

180

192

–12

–6,3

Liuksemburgas

468

456

12

2,6

Vengrija

320

283

37

13,1

Malta

13

12

1

8,3

Nyderlandai

2 089

2 143

–54

–2,5

Austrija

942

885

57

6,4

Lenkija

557

588

–31

–5,3

Portugalija

481

506

–25

–4,9

Slovėnija

89

96

–7

–7,3

Slovakijos Respublika

306

316

–10

–3,2

Suomija

173

179

–6

–3,4

Švedija

438

395

43

10,9

Jungtinė Karalystė

2 241

2 242

–1

0,0

Iš viso

26 292

25 749

—

—

NEATITIKIMŲ ABSOLIUTINIŲ VERČIŲ SUMA

4 441

17,2

Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1925/2004, audito apskaičiavimai.

Atsakymų kokybė

| 43. | Į imtį įtrauktų prašymų ir atsakymų nagrinėjimas parodė, kad nepaisant to, jog pateikta informacija kartais buvo netinkamai pateikta, daugeliu atvejų ji buvo išsami ir nuodugni bei atsakanti į pateiktus klausimus. Atsakydamos į Audito Rūmų klausimus dėl su mainų imtimi (žr. 15 dalį) susijusių tolesnių veiksmų, valstybės narės patvirtino, kad susijusiais atvejais gauti atsakymai joms padėjo teisingai apskaičiuoti PVM. |
| --- | --- |

43.

Į imtį įtrauktų prašymų ir atsakymų nagrinėjimas parodė, kad nepaisant to, jog pateikta informacija kartais buvo netinkamai pateikta, daugeliu atvejų ji buvo išsami ir nuodugni bei atsakanti į pateiktus klausimus. Atsakydamos į Audito Rūmų klausimus dėl su mainų imtimi (žr. 15 dalį) susijusių tolesnių veiksmų, valstybės narės patvirtino, kad susijusiais atvejais gauti atsakymai joms padėjo teisingai apskaičiuoti PVM.

Įvertinimas rodo, kad bendradarbiavimas gali duoti rezultatų

| 44. | Šiuo metu nėra teisinio reikalavimo įvertinti administracinio bendradarbiavimo rezultatus, tačiau kelios valstybės narės tokias užduotis atliko. Šie įvertinimai rodo administracinio bendradarbiavimo teikiamą naudą. |
| --- | --- |

44.

Šiuo metu nėra teisinio reikalavimo įvertinti administracinio bendradarbiavimo rezultatus, tačiau kelios valstybės narės tokias užduotis atliko. Šie įvertinimai rodo administracinio bendradarbiavimo teikiamą naudą.

| 45. | Prancūzijoje, nepaisant to, kad nebuvo apskaičiuotas finansinis bendradarbiavimo poveikis, kompetentingų institucijų atlikta analizė parodė, kad 34 % 2005 m. gautų atsakymų patvirtino ar atskleidė Prancūzijoje ar kitoje valstybėje narėje buvusius sukčiavimo atvejus. |
| --- | --- |

45.

Prancūzijoje, nepaisant to, kad nebuvo apskaičiuotas finansinis bendradarbiavimo poveikis, kompetentingų institucijų atlikta analizė parodė, kad 34 % 2005 m. gautų atsakymų patvirtino ar atskleidė Prancūzijoje ar kitoje valstybėje narėje buvusius sukčiavimo atvejus.

| 46. | Slovėnijoje CRĮ atliktas 89 administracinio bendradarbiavimo prašymų, kuriuos 2005 m. gavo šalies valdžios institucijos, tyrimas parodė, kad 21 prašymo atveju dėl administracinių tyrimų buvo papildomai surinkta maždaug 1,5 milijono eurų PVM. |
| --- | --- |

46.

Slovėnijoje CRĮ atliktas 89 administracinio bendradarbiavimo prašymų, kuriuos 2005 m. gavo šalies valdžios institucijos, tyrimas parodė, kad 21 prašymo atveju dėl administracinių tyrimų buvo papildomai surinkta maždaug 1,5 milijono eurų PVM.

| 47. | Lenkijos CRĮ 2006 m. atlikta analizė parodė, kad 713 informacijos mainų, pateikus prašymą, sudarė galimybę aptikti 64 sukčiavimo atvejus. |
| --- | --- |

47.

Lenkijos CRĮ 2006 m. atlikta analizė parodė, kad 713 informacijos mainų, pateikus prašymą, sudarė galimybę aptikti 64 sukčiavimo atvejus.

| 48. | Tačiau, buvo pažymėta, kad esama tam tikro susirūpinimo dėl mainų informacijos, susijusios su dingusio prekiautojo sukčiavimu, kokybės. 2005 m. Vokietija pranešė ABNK apie problemas, kylančias iš valstybių narių gaunant pakankamai nuodugnią informaciją, kurią galima būtų naudoti pateikiant ieškinį Vokietijos teismuose. Vėliau šis klausimas buvo pakartotinai aptartas ABNK bei buvo sukurtas papildomas klausimynas, siekiant išnagrinėti tuos atvejus, kuriems teikiant ieškinius valstybėse narėse reikia nuodugnesnės informacijos. Tačiau iki šiol valstybės narės nesusitarė dėl sąlygų, kuriomis šis klausimynas turėtų būti naudojamas, ar dėl jo panaudojimo reikalavimų. |
| --- | --- |

48.

Tačiau, buvo pažymėta, kad esama tam tikro susirūpinimo dėl mainų informacijos, susijusios su dingusio prekiautojo sukčiavimu, kokybės. 2005 m. Vokietija pranešė ABNK apie problemas, kylančias iš valstybių narių gaunant pakankamai nuodugnią informaciją, kurią galima būtų naudoti pateikiant ieškinį Vokietijos teismuose. Vėliau šis klausimas buvo pakartotinai aptartas ABNK bei buvo sukurtas papildomas klausimynas, siekiant išnagrinėti tuos atvejus, kuriems teikiant ieškinius valstybėse narėse reikia nuodugnesnės informacijos. Tačiau iki šiol valstybės narės nesusitarė dėl sąlygų, kuriomis šis klausimynas turėtų būti naudojamas, ar dėl jo panaudojimo reikalavimų.

| 49. | Be to, nesama mechanizmo, kuris sudarytų galimybę atsakymų į informacijos prašymus naudotojui pateikti grįžtamąją informaciją dėl suteiktos informacijos naudingumo. Nepranešama apie jokius galimus atsakymo trūkumus bei į juos negali būti atsižvelgta apdorojant kitus prašymus. |
| --- | --- |

49.

Be to, nesama mechanizmo, kuris sudarytų galimybę atsakymų į informacijos prašymus naudotojui pateikti grįžtamąją informaciją dėl suteiktos informacijos naudingumo. Nepranešama apie jokius galimus atsakymo trūkumus bei į juos negali būti atsižvelgta apdorojant kitus prašymus.

Informacijos mainai be išankstinio prašymo

| 50. | Reglamento 17 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės gali keistis informacija be išankstinio prašymo. Straipsnyje nustatyta, kad kiekviena valstybė narė turi perduoti informaciją bet kuriai kitai susijusiai valstybei narei, susidarius vienai iš trijų situacijų. Pirmiausia, kai kitos valstybės narės kontrolės sistemos veiksmingumas neišvengiamai priklauso nuo kilmės valstybės narės pateiktos informacijos; antra, kai esama įtarimų, kad buvo pažeisti PVM teisės aktai kitoje valstybėje narėje; ir trečia, tais atvejais, kai esama mokesčių praradimo rizikos (dėl sukčiavimo ar vengimo) kitoje valstybėje narėje. Tai – labai platūs įsipareigojimai. |
| --- | --- |

50.

Reglamento 17 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės gali keistis informacija be išankstinio prašymo. Straipsnyje nustatyta, kad kiekviena valstybė narė turi perduoti informaciją bet kuriai kitai susijusiai valstybei narei, susidarius vienai iš trijų situacijų. Pirmiausia, kai kitos valstybės narės kontrolės sistemos veiksmingumas neišvengiamai priklauso nuo kilmės valstybės narės pateiktos informacijos; antra, kai esama įtarimų, kad buvo pažeisti PVM teisės aktai kitoje valstybėje narėje; ir trečia, tais atvejais, kai esama mokesčių praradimo rizikos (dėl sukčiavimo ar vengimo) kitoje valstybėje narėje. Tai – labai platūs įsipareigojimai.

| 51. | Tačiau 18 straipsnyje siaurinami 17 straipsnyje numatyti įsipareigojimai, nustatant, kad valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, ar jos keisis tam tikromis informacijos kategorijomis be išankstinio prašymo. |
| --- | --- |

51.

Tačiau 18 straipsnyje siaurinami 17 straipsnyje numatyti įsipareigojimai, nustatant, kad valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, ar jos keisis tam tikromis informacijos kategorijomis be išankstinio prašymo.

Informacijos siuntimo be išankstinio prašymo potencialas nėra pakankamai išnaudojamas

| 52. | Iš viso buvo apibrėžtos (28) penkios atvejų, kai informacija gali būti perduota automatiniais mainais (29) ar struktūrizuotais automatiniais mainais (30), kategorijos, turinčios 13 pakategorių. Šios kategorijos, pavyzdžiui, apima informaciją apie PVM mokėtojo kodus, paskirtus kitoje valstybėje narėje apmokestinamiesiems asmenims, ar apie apmokestinamuosius asmenis, kurie yra (potencialūs) dingę prekiautojai, tačiau jų PVM mokėtojo kodai nebuvo panaikinti. |
| --- | --- |

52.

Iš viso buvo apibrėžtos (28) penkios atvejų, kai informacija gali būti perduota automatiniais mainais (29) ar struktūrizuotais automatiniais mainais (30), kategorijos, turinčios 13 pakategorių. Šios kategorijos, pavyzdžiui, apima informaciją apie PVM mokėtojo kodus, paskirtus kitoje valstybėje narėje apmokestinamiesiems asmenims, ar apie apmokestinamuosius asmenis, kurie yra (potencialūs) dingę prekiautojai, tačiau jų PVM mokėtojo kodai nebuvo panaikinti.

| 53. | Keičiantis informacija valstybėse narėse naudojant šias kategorijas esama didelių skirtumų. Pavyzdžiui, Vokietija Komisijai pranešė, kad ji dalyvaus visose kategorijose, o Prancūzija – kad ji dalyvaus tik vienoje pakategorėje. Valstybių narių paskelbta šių automatinių informacijos mainų be pranešimo statistika yra žemos kokybės. Neatitikimai, kylantys dėl skirtingo supratimo, kas yra praneštinas įvykis, lemia tai, kad iš pateiktų duomenų neįmanoma padaryti jokių prasmingų išvadų. |
| --- | --- |

53.

Keičiantis informacija valstybėse narėse naudojant šias kategorijas esama didelių skirtumų. Pavyzdžiui, Vokietija Komisijai pranešė, kad ji dalyvaus visose kategorijose, o Prancūzija – kad ji dalyvaus tik vienoje pakategorėje. Valstybių narių paskelbta šių automatinių informacijos mainų be pranešimo statistika yra žemos kokybės. Neatitikimai, kylantys dėl skirtingo supratimo, kas yra praneštinas įvykis, lemia tai, kad iš pateiktų duomenų neįmanoma padaryti jokių prasmingų išvadų.

| 54. | Be iš anksto nustatytoms kategorijoms priklausančių informacijos mainų, Reglamento 19 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės gali spontaniškai perduoti viena kitai bet kurią informaciją, galinčią joms padėti teisingai apskaičiuoti PVM. Tokio bendradarbiavimo pavyzdys yra Europos „karuselės“ tinklas (Eurocanet), kuris buvo sukurtas Belgijos iniciatyva ir gauna Komisijos paramą, dalyvaujant Europos kovos su sukčiavimu tarnybai OLAF. Tinklo tikslas – paspartinti informacijos mainus, susijusius su nedideliu tikslinių įmonių, kurios įtariamos dalyvavimu dingusio prekiautojo sukčiavime, skaičiumi. Komisija neturi galimybės rinkti šio tipo informacijos mainų, kuriuose dalyvauja ne visos valstybės narės, statistinių duomenų. |
| --- | --- |

54.

Be iš anksto nustatytoms kategorijoms priklausančių informacijos mainų, Reglamento 19 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės gali spontaniškai perduoti viena kitai bet kurią informaciją, galinčią joms padėti teisingai apskaičiuoti PVM. Tokio bendradarbiavimo pavyzdys yra Europos „karuselės“ tinklas (Eurocanet), kuris buvo sukurtas Belgijos iniciatyva ir gauna Komisijos paramą, dalyvaujant Europos kovos su sukčiavimu tarnybai OLAF. Tinklo tikslas – paspartinti informacijos mainus, susijusius su nedideliu tikslinių įmonių, kurios įtariamos dalyvavimu dingusio prekiautojo sukčiavime, skaičiumi. Komisija neturi galimybės rinkti šio tipo informacijos mainų, kuriuose dalyvauja ne visos valstybės narės, statistinių duomenų.

| 55. | Audito metu buvo nustatyta, kad ne visada būdavo adekvačiai naudojamasi informacija, kuri buvo persiunčiama be išankstinio prašymo. Pavyzdžiui, Liuksemburgo CRĮ pranešė, kad ji kelis kartus buvo gavusi prašymus pateikti duomenis, kuriuos jau buvo spontaniškai perdavusi kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

55.

Audito metu buvo nustatyta, kad ne visada būdavo adekvačiai naudojamasi informacija, kuri buvo persiunčiama be išankstinio prašymo. Pavyzdžiui, Liuksemburgo CRĮ pranešė, kad ji kelis kartus buvo gavusi prašymus pateikti duomenis, kuriuos jau buvo spontaniškai perdavusi kitoms valstybėms narėms.

| 56. | Taip pat atsakant į prašymą pateikti informaciją yra dažnai suteikiama papildoma informacija, kai manoma, jog ji gali būti naudinga, nors jos tiesiogiai ir nebuvo prašoma, pavyzdžiui, informacija apie kitus prekiautojus, vykdančius komercinę veiklą su konkrečia įmone. Lietuvos valstybės kontrolės atlikto audito metu (31) buvo nustatyta, kad tokia kitų valstybių narių suteikta papildoma informacija, gauta atsakant į prašymus pateikti informaciją, nebuvo persiųsta atitinkamoms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

56.

Taip pat atsakant į prašymą pateikti informaciją yra dažnai suteikiama papildoma informacija, kai manoma, jog ji gali būti naudinga, nors jos tiesiogiai ir nebuvo prašoma, pavyzdžiui, informacija apie kitus prekiautojus, vykdančius komercinę veiklą su konkrečia įmone. Lietuvos valstybės kontrolės atlikto audito metu (31) buvo nustatyta, kad tokia kitų valstybių narių suteikta papildoma informacija, gauta atsakant į prašymus pateikti informaciją, nebuvo persiųsta atitinkamoms valdžios institucijoms.

PVM informacijos mainų sistema (VIES)

| 57. | VIES – bendras kompiuterių tinklas, skirtas didžia dalimi automatiniams mokesčių administracijų duomenų mainams. Jis taip pat sudaro galimybę prekiautojams gauti patvirtinimą, kad jų prekybiniai partneriai kitose valstybėse narėse yra užregistruoti. |
| --- | --- |

57.

VIES – bendras kompiuterių tinklas, skirtas didžia dalimi automatiniams mokesčių administracijų duomenų mainams. Jis taip pat sudaro galimybę prekiautojams gauti patvirtinimą, kad jų prekybiniai partneriai kitose valstybėse narėse yra užregistruoti.

| 58. | VIES tinklas teikia informaciją apie valstybių narių suteiktus PVM mokėtojo kodus, taip pat – suteikimo datą, prekiautojo pavadinimą, prekiautojo adresą ir, prireikus, PVM kodo galiojimo datą. Galima patikrinti konkretaus PVM kodo istoriją, t. y. visus jo požymių pakeitimus. |
| --- | --- |

58.

VIES tinklas teikia informaciją apie valstybių narių suteiktus PVM mokėtojo kodus, taip pat – suteikimo datą, prekiautojo pavadinimą, prekiautojo adresą ir, prireikus, PVM kodo galiojimo datą. Galima patikrinti konkretaus PVM kodo istoriją, t. y. visus jo požymių pakeitimus.

| 59. | Be to, pasitelkdamos VIES valstybės narės perduoda visus duomenis apie savo prekiautojų Bendrijoje parduodamą produkciją, tiekiamą į kitas valstybes nares. Tai atliekama naudojant sumuojamąsias ataskaitas, kurias kiekvieną kalendorinį ketvirtį rengia visi Bendrijos viduje veiklą vykdantys tiekėjai ir kuriose registruojama bendra kiekvienam pirkėjui kitose valstybėse narėse pateiktų prekių vertė. Mokesčių administracijos gali atlikti šios informacijos apie Bendrijoje tiekiamą produkciją ir savo nacionalinių prekiautojų deklaracijų kryžmines patikras, siekiant nustatyti PVM teisės aktų pažeidimus. |
| --- | --- |

59.

Be to, pasitelkdamos VIES valstybės narės perduoda visus duomenis apie savo prekiautojų Bendrijoje parduodamą produkciją, tiekiamą į kitas valstybes nares. Tai atliekama naudojant sumuojamąsias ataskaitas, kurias kiekvieną kalendorinį ketvirtį rengia visi Bendrijos viduje veiklą vykdantys tiekėjai ir kuriose registruojama bendra kiekvienam pirkėjui kitose valstybėse narėse pateiktų prekių vertė. Mokesčių administracijos gali atlikti šios informacijos apie Bendrijoje tiekiamą produkciją ir savo nacionalinių prekiautojų deklaracijų kryžmines patikras, siekiant nustatyti PVM teisės aktų pažeidimus.

Savalaikis duomenų pateikimas

| 60. | Ekonominės veiklos vykdytojai turi teikti sumuojamąsias ataskaitas apie visas PVM mokėtojo kodą turintiems vartotojams Bendrijoje tiekiamas prekes. Ataskaitos apima kalendorinius ketvirčius. Pagal Reglamentą, ši informacija turi būti kiek įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams nuo kalendorinio ketvirčio, su kuriuo ji susijusi, pabaigos, įvesta į VIES. Tai reiškia, kad net jei prekiautojai savo ataskaitas pateikia laiku, informacija apie Bendrijos viduje sausio mėn. teiktą produkciją gali būti įvesta į VIES tik birželio mėn., t. y. beveik po šešių mėnesių. |
| --- | --- |

60.

Ekonominės veiklos vykdytojai turi teikti sumuojamąsias ataskaitas apie visas PVM mokėtojo kodą turintiems vartotojams Bendrijoje tiekiamas prekes. Ataskaitos apima kalendorinius ketvirčius. Pagal Reglamentą, ši informacija turi būti kiek įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams nuo kalendorinio ketvirčio, su kuriuo ji susijusi, pabaigos, įvesta į VIES. Tai reiškia, kad net jei prekiautojai savo ataskaitas pateikia laiku, informacija apie Bendrijos viduje sausio mėn. teiktą produkciją gali būti įvesta į VIES tik birželio mėn., t. y. beveik po šešių mėnesių.

VIES veiksmingumas mažėja dėl duomenų surinkimo ir perdavimo laikotarpio

| 61. | Kelios valstybės narės informaciją apie Bendrijoje tiekiamą produkciją jau renka kas mėnesį, o informacijos perdavimo laikotarpių trumpinimas buvo ne kartą aptariamas ABNK. Tačiau valstybės narės dar nesusitarė dėl bendro trumpesnių perdavimo laikotarpių taikymo. |
| --- | --- |

61.

Kelios valstybės narės informaciją apie Bendrijoje tiekiamą produkciją jau renka kas mėnesį, o informacijos perdavimo laikotarpių trumpinimas buvo ne kartą aptariamas ABNK. Tačiau valstybės narės dar nesusitarė dėl bendro trumpesnių perdavimo laikotarpių taikymo.

Prieiga prie duomenų ir jų tikslumas

| 62. | Kiekviena valstybė narė VIES turi prieigą tik prie operacijų, kuriose dalyvauja jos prekiautojai. Todėl valstybėms narėms prireikus informacijos apie prekybines operacijas kitose valstybėse narėse, siekiant nustatyti galimus sukčiavimo tinklus, jos turi nusiųsti informacijos prašymą į susijusią valstybę narę. Atsakymui reikia laiko ir abiejų valstybių narių žmogiškųjų išteklių panaudojimo. |
| --- | --- |

62.

Kiekviena valstybė narė VIES turi prieigą tik prie operacijų, kuriose dalyvauja jos prekiautojai. Todėl valstybėms narėms prireikus informacijos apie prekybines operacijas kitose valstybėse narėse, siekiant nustatyti galimus sukčiavimo tinklus, jos turi nusiųsti informacijos prašymą į susijusią valstybę narę. Atsakymui reikia laiko ir abiejų valstybių narių žmogiškųjų išteklių panaudojimo.

| 63. | Kaip nustatyta Reglamento 22 straipsnyje, valstybės narės turi užtikrinti, kad jų duomenų bazės būtų atnaujinamos, išsamios ir tikslios. Kaip rodo ABNK diskusijos, šiuo metu valstybės narės neturi bendro požiūrio į tai, kaip užtikrinti VIES duomenų kokybę ir patikimumą. Nors ir privaloma pagal Reglamento 22 straipsnį, vis dar nėra apibrėžtų kriterijų, siekiant nustatyti, kurie pakeitimai nėra tinkami, esminiai ar naudingi ir todėl jų nebūtina atlikti. |
| --- | --- |

63.

Kaip nustatyta Reglamento 22 straipsnyje, valstybės narės turi užtikrinti, kad jų duomenų bazės būtų atnaujinamos, išsamios ir tikslios. Kaip rodo ABNK diskusijos, šiuo metu valstybės narės neturi bendro požiūrio į tai, kaip užtikrinti VIES duomenų kokybę ir patikimumą. Nors ir privaloma pagal Reglamento 22 straipsnį, vis dar nėra apibrėžtų kriterijų, siekiant nustatyti, kurie pakeitimai nėra tinkami, esminiai ar naudingi ir todėl jų nebūtina atlikti.

| 64. | Savo darbe nacionalinės audito tarnybos taip pat pabrėžia duomenų patikimumo problemą. Pavyzdžiui, neatitikimai rengiant ataskaitas buvo nustatyti Čekijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos aukščiausiųjų audito tarnybų tuo pačiu metu atlikto audito metu (32). Tiekiamų prekių verčių, apie kurias pranešė kitų valstybių narių apmokestinamieji asmenys, ir įsigytų prekių verčių, apie kurias pranešė Čekijos Respublikos ar Slovakijos Respublikos apmokestinamieji asmenys, skirtumus, be kita ko, lėmė skirtingi Bendrijos viduje tiekiamos produkcijos ir atskirų valstybių narių įsigytos produkcijos duomenų skelbimo metodai. Pavyzdžiui, tiekėjų Bendrijos viduje tiekiamos produkcijos sumuojamosios ataskaitos ataskaitinis ketvirtis skyrėsi nuo įsigyjančio subjekto PVM deklaracijos dėl Bendrijos viduje įsigyjamos produkcijos, ataskaitinio ketvirčio. |
| --- | --- |

64.

Savo darbe nacionalinės audito tarnybos taip pat pabrėžia duomenų patikimumo problemą. Pavyzdžiui, neatitikimai rengiant ataskaitas buvo nustatyti Čekijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos aukščiausiųjų audito tarnybų tuo pačiu metu atlikto audito metu (32). Tiekiamų prekių verčių, apie kurias pranešė kitų valstybių narių apmokestinamieji asmenys, ir įsigytų prekių verčių, apie kurias pranešė Čekijos Respublikos ar Slovakijos Respublikos apmokestinamieji asmenys, skirtumus, be kita ko, lėmė skirtingi Bendrijos viduje tiekiamos produkcijos ir atskirų valstybių narių įsigytos produkcijos duomenų skelbimo metodai. Pavyzdžiui, tiekėjų Bendrijos viduje tiekiamos produkcijos sumuojamosios ataskaitos ataskaitinis ketvirtis skyrėsi nuo įsigyjančio subjekto PVM deklaracijos dėl Bendrijos viduje įsigyjamos produkcijos, ataskaitinio ketvirčio.

| 65. | Lenkijos aukščiausiųjų kontrolės rūmų ataskaitoje (33) dėmesys atkreipiamas į tai, kad sumuojamosios Bendrijoje įsigytos produkcijos ataskaitos ženkliai padidina galimybę atlikti patikras ir palengvina mėginimų sukčiauti aptikimą. Nors kai kurios valstybės narės iš prekiautojų tokius duomenis jau renka, šiuo metu privalomas tik sumuojamųjų ataskaitų apie tiekiamą produkciją įvedimas į VIES. |
| --- | --- |

65.

Lenkijos aukščiausiųjų kontrolės rūmų ataskaitoje (33) dėmesys atkreipiamas į tai, kad sumuojamosios Bendrijoje įsigytos produkcijos ataskaitos ženkliai padidina galimybę atlikti patikras ir palengvina mėginimų sukčiauti aptikimą. Nors kai kurios valstybės narės iš prekiautojų tokius duomenis jau renka, šiuo metu privalomas tik sumuojamųjų ataskaitų apie tiekiamą produkciją įvedimas į VIES.

Prekiautojų atliekamas PVM kodų tikrinimas

| 66. | Reglamento 27 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tiekėjai gali gauti bet kurio nurodyto asmens PVM mokėtojo kodo galiojimo patvirtinimą. Visos valstybės narės turi savo PVM kodų tikrinimo sistemas. Priklausomai nuo valstybės narės, patvirtinimo prašymai gali būti pateikiami telefonu, faksu ar elektroniniu būdu tinklavietėje. |
| --- | --- |

66.

Reglamento 27 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tiekėjai gali gauti bet kurio nurodyto asmens PVM mokėtojo kodo galiojimo patvirtinimą. Visos valstybės narės turi savo PVM kodų tikrinimo sistemas. Priklausomai nuo valstybės narės, patvirtinimo prašymai gali būti pateikiami telefonu, faksu ar elektroniniu būdu tinklavietėje.

| 67. | Nuo 2002 m. Komisija sukūrė ir savo tinklavietėje patalpino vadinamąją „VIES PVM kodų tikrinimo“ priemonę, kuri prekiautojams suteikia galimybę tinkle atlikti PVM kodo galiojimo patikrą. Vienuolika valstybių narių tikrinant kodą leidžia pateikti prekiautojo vardą ir adresą, kitos trys valstybės narės pateikia tik prekiautojo vardą. Dar trylika valstybių patvirtina tik PVM kodo galiojimą, nesuteikdamos jokios informacijos apie prekiautoją. |
| --- | --- |

67.

Nuo 2002 m. Komisija sukūrė ir savo tinklavietėje patalpino vadinamąją „VIES PVM kodų tikrinimo“ priemonę, kuri prekiautojams suteikia galimybę tinkle atlikti PVM kodo galiojimo patikrą. Vienuolika valstybių narių tikrinant kodą leidžia pateikti prekiautojo vardą ir adresą, kitos trys valstybės narės pateikia tik prekiautojo vardą. Dar trylika valstybių patvirtina tik PVM kodo galiojimą, nesuteikdamos jokios informacijos apie prekiautoją.

| 68. | Pateikta informacija nėra visiškai patikima dėl skirtingos esminių sąvokų interpretacijos, kaip antai veiklos pradžia ar pabaiga, ir dėl to, kad kai kurios valstybės narės savo duomenų bazėse atlieka atgalinį poveikį darančius atnaujinimus. Jei atliekama tokių atgalinį poveikį darančių atnaujinimų, mokesčių administracijai sudėtinga patikrinti, ar konkretus PVM kodas buvo pateikiamas kaip galiojantis tuo metu, kai įvyko nagrinėjamos operacijos. |
| --- | --- |

68.

Pateikta informacija nėra visiškai patikima dėl skirtingos esminių sąvokų interpretacijos, kaip antai veiklos pradžia ar pabaiga, ir dėl to, kad kai kurios valstybės narės savo duomenų bazėse atlieka atgalinį poveikį darančius atnaujinimus. Jei atliekama tokių atgalinį poveikį darančių atnaujinimų, mokesčių administracijai sudėtinga patikrinti, ar konkretus PVM kodas buvo pateikiamas kaip galiojantis tuo metu, kai įvyko nagrinėjamos operacijos.

VIES funkcionalumo gerinimas (VIES II)

| 69. | VIES veikia nuo 1992 m. 2004 m. buvo nuspręsta, kad sistema turi būti atnaujinta, siekiant ją parengti naujiems poreikiams ir atlikti technologinį patobulinimą. Palaipsniui esamą VIES sistemą papildant naujomis funkcijomis bus sukurta VIES II. |
| --- | --- |

69.

VIES veikia nuo 1992 m. 2004 m. buvo nuspręsta, kad sistema turi būti atnaujinta, siekiant ją parengti naujiems poreikiams ir atlikti technologinį patobulinimą. Palaipsniui esamą VIES sistemą papildant naujomis funkcijomis bus sukurta VIES II.

| 70. | VIES II galimybių studijoje minimos šešios tobulinimo kryptys:






  — | VIES duomenų surinkimo gerinimas, |
| --- | --- | --- |

70.

VIES II galimybių studijoje minimos šešios tobulinimo kryptys:

—

VIES duomenų surinkimo gerinimas,

| — | bendros VIES duomenų kokybės gerinimas, |
| --- | --- |

—

bendros VIES duomenų kokybės gerinimas,

| — | paslaugų įtraukimas į VIES (B2B) (34), |
| --- | --- |

—

paslaugų įtraukimas į VIES (B2B) (34),

| — | vieno langelio mechanizmas (35), |
| --- | --- |

—

vieno langelio mechanizmas (35),

| — | formų mainai, |
| --- | --- |

—

formų mainai,

| — | dabartinio funkcionalumo gerinimas. |
| --- | --- |

—

dabartinio funkcionalumo gerinimas.

Ši galimybių studija buvo paskelbta 2004 m. kovo mėn. ABNK posėdžio metu, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą apimtį ir tikslus. Jis darė prielaidą, kad paslaugų apmokestinimo vietos keitimas tikriausiai bus įgyvendintas 2007 m. sausio mėn., o vieno langelio mechanizmas įsigalios 2006 m. liepos mėn. Dėl šių prielaidų šioms dviem sritims buvo suteiktas prioritetas. Kadangi abi prielaidos pasirodė klaidingos, buvo dedamos pastangos, kurios VIES duomenų surinkimo ir bendros kokybės pagerėjimui iki šiol nepadarė jokios žymios įtakos.

Daugiašalio patikrų metodo skatinimo instrumentai

Mokesčių pareigūnų veikla kitose valstybėse narėse

| 71. | Reglamento 11 straipsnyje nustatytas paskirtų pareigūnų veiklos kitose valstybėse narėse teisinis pagrindas, pavyzdžiui, siekiant gauti prieigą prie ten laikomų dokumentų ar dalyvauti su prekiautojais susijusiuose tyrimuose. |
| --- | --- |

71.

Reglamento 11 straipsnyje nustatytas paskirtų pareigūnų veiklos kitose valstybėse narėse teisinis pagrindas, pavyzdžiui, siekiant gauti prieigą prie ten laikomų dokumentų ar dalyvauti su prekiautojais susijusiuose tyrimuose.

| 72. | Šiomis galimybėmis buvo mažai naudojamasi (žr. 4 lentelę). 2006 m. tik šešios valstybės narės pranešė apie atvejus, kai jų pareigūnai vykdė veiklą kitų valstybių narių administracinėse įstaigose (iš viso 15 atvejų). Tik trys valstybės narės pranešė apie atvejus, kai jų pareigūnai dalyvavo kitų valstybių narių administraciniuose tyrimuose (iš viso 3 atvejai).
  4 lentelė
  Kitų instrumentų naudojimas | Kitų valstybių narių administracinėse tarnybose veiklą vykdžiusių asmenų skaičius | Administracinių užklausų dalyvių skaičius kitose valstybėse narėse | Atliktų vienalaikių patikrų skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| Belgija | 8 | 3 | 0 | 0 | 3 | 5 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Danija | n/c | 0 | n/c | 0 | 0 | 0 |
| Vokietija | 0 | 5 | 0 | 1 | 7 | 3 |
| Estija | n/c | 0 | n/c | 0 | 0 | 1 |
| Graikija | n/c | 0 | n/c | 0 | n/c | 0 |
| Ispanija | 0 | n/c | 0 | n/c | 0 | 0 |
| Prancūzija | 1 | 0 | 1 | 0 | 4 | 4 |
| Airija | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | 2 |
| Italija | n/c | n/c | n/c | n/c | 0 | 0 |
| Kipras | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Liuksemburgas | n/c | 0 | n/c | 0 | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Malta | n/c | 0 | n/c | 0 | n/c | 0 |
| Nyderlandai | 1 | 3 | 3 | 1 | 10 | 1 |
| Austrija | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| Lenkija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Portugalija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Slovėnija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Slovakijos Respublika | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Suomija | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Švedija | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Jungtinė Karalystė | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Iš viso | 19 | 15 | 5 | 3 | 28 | 25 |
| Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1925/2004.
  n/c – duomenų valstybės narės nepateikė.
  2006 m. laikina statistika. |

72.

Šiomis galimybėmis buvo mažai naudojamasi (žr. 4 lentelę). 2006 m. tik šešios valstybės narės pranešė apie atvejus, kai jų pareigūnai vykdė veiklą kitų valstybių narių administracinėse įstaigose (iš viso 15 atvejų). Tik trys valstybės narės pranešė apie atvejus, kai jų pareigūnai dalyvavo kitų valstybių narių administraciniuose tyrimuose (iš viso 3 atvejai).

4 lentelė

Kitų instrumentų naudojimas

Kitų valstybių narių administracinėse tarnybose veiklą vykdžiusių asmenų skaičius

Administracinių užklausų dalyvių skaičius kitose valstybėse narėse

Atliktų vienalaikių patikrų skaičius

2005 m.

2006 m.

2005 m.

2006 m.

2005 m.

2006 m.

Belgija

8

3

0

0

3

5

Čekijos Respublika

0

0

0

0

0

0

Danija

n/c

0

n/c

0

0

0

Vokietija

0

5

0

1

7

3

Estija

n/c

0

n/c

0

0

1

Graikija

n/c

0

n/c

0

n/c

0

Ispanija

0

n/c

0

n/c

0

0

Prancūzija

1

0

1

0

4

4

Airija

1

1

1

0

3

2

Italija

n/c

n/c

n/c

n/c

0

0

Kipras

0

0

0

0

0

0

Latvija

0

0

0

0

0

0

Lietuva

0

0

0

0

0

0

Liuksemburgas

n/c

0

n/c

0

0

0

Vengrija

0

0

0

0

0

1

Malta

n/c

0

n/c

0

n/c

0

Nyderlandai

1

3

3

1

10

1

Austrija

0

1

0

0

0

4

Lenkija

0

0

0

0

0

0

Portugalija

0

0

0

0

0

0

Slovėnija

0

0

0

0

0

0

Slovakijos Respublika

0

0

0

0

0

0

Suomija

0

0

0

1

1

0

Švedija

1

2

0

0

0

2

Jungtinė Karalystė

7

0

0

0

0

2

Iš viso

19

15

5

3

28

25

Šaltinis: Valstybių narių statistika, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1925/2004.

n/c – duomenų valstybės narės nepateikė.

2006 m. laikina statistika.

Vienalaikės ir daugiašalės patikros

| 73. | Reglamento 12 straipsnyje nustatyta galimybė dviem ar daugiau valstybių narių savo teritorijose vykdyti vienalaikes vieno ar daugiau veiklos vykdytojų, dėl kurių esama bendrų ar papildomų interesų, mokestinės situacijos patikras. Reglamente nustatyta, kad valstybė narė turi nustatyti apmokestinamąjį asmenį, dėl kurio ji ketina pasiūlyti vienalaikę patikrą. Kitos susijusios valstybės narės tuomet turi nuspręsti, ar jos nori dalyvauti vienalaikėse patikrose. |
| --- | --- |

73.

Reglamento 12 straipsnyje nustatyta galimybė dviem ar daugiau valstybių narių savo teritorijose vykdyti vienalaikes vieno ar daugiau veiklos vykdytojų, dėl kurių esama bendrų ar papildomų interesų, mokestinės situacijos patikras. Reglamente nustatyta, kad valstybė narė turi nustatyti apmokestinamąjį asmenį, dėl kurio ji ketina pasiūlyti vienalaikę patikrą. Kitos susijusios valstybės narės tuomet turi nuspręsti, ar jos nori dalyvauti vienalaikėse patikrose.

| 74. | 2006 m. iš viso buvo pranešta apie 25 (36) tokias vienalaikes patikras. |
| --- | --- |

74.

2006 m. iš viso buvo pranešta apie 25 (36) tokias vienalaikes patikras.

| 75. | Kaip numatyta sprendime dėl Fiscalis programos, vienalaikės patikros gali būti atliekamos kaip daugiašalės patikros. Pagal šį sprendimą gali būti finansuojamos kelionės ir pragyvenimo išlaidos. Šių patikrų pradėjimo ir atlikimo procedūra, kuriai paprastai reikia daug koordinavimo, buvo žymiai supaprastinta ir patikslinta (37). |
| --- | --- |

75.

Kaip numatyta sprendime dėl Fiscalis programos, vienalaikės patikros gali būti atliekamos kaip daugiašalės patikros. Pagal šį sprendimą gali būti finansuojamos kelionės ir pragyvenimo išlaidos. Šių patikrų pradėjimo ir atlikimo procedūra, kuriai paprastai reikia daug koordinavimo, buvo žymiai supaprastinta ir patikslinta (37).

| 76. | 2005 m. iš viso surengta 12 tokių daugiašalių patikrų penkiose skirtingose valstybėse narėse. Nors šis skaičius yra didesnis nei 2001–2004 m. (38), jis nesiekia 2000 m. buvusio didžiausio skaičiaus, kai buvo atlikta 16 daugiašalių patikrų. |
| --- | --- |

76.

2005 m. iš viso surengta 12 tokių daugiašalių patikrų penkiose skirtingose valstybėse narėse. Nors šis skaičius yra didesnis nei 2001–2004 m. (38), jis nesiekia 2000 m. buvusio didžiausio skaičiaus, kai buvo atlikta 16 daugiašalių patikrų.

| 77. | Nyderlandų valdžios institucijų nuomone, tokios patikros gali sudaryti galimybę papildomam apmokestinimui ženkliomis PVM sumomis. Vienos iš trijų Nyderlandų surengtų ir 2005 m. baigtų daugiašalių patikrų atveju buvo apskaičiuota papildoma 35 milijonų eurų suma. Liuksemburgo mokesčių administracija pranešė (39) apie atvejį, kai ilgiau kaip trejus metus su JK valdžios institucijomis vykdyta daugiašalė patikra baigėsi sėkmingu 80 milijonų eurų mobiliųjų telefonų sukčiavimo tinklo išardymu. |
| --- | --- |

77.

Nyderlandų valdžios institucijų nuomone, tokios patikros gali sudaryti galimybę papildomam apmokestinimui ženkliomis PVM sumomis. Vienos iš trijų Nyderlandų surengtų ir 2005 m. baigtų daugiašalių patikrų atveju buvo apskaičiuota papildoma 35 milijonų eurų suma. Liuksemburgo mokesčių administracija pranešė (39) apie atvejį, kai ilgiau kaip trejus metus su JK valdžios institucijomis vykdyta daugiašalė patikra baigėsi sėkmingu 80 milijonų eurų mobiliųjų telefonų sukčiavimo tinklo išardymu.

Komisijos atliekamas administracinio bendradarbiavimo skatinimas ir vertinimas

| 78. | Reglamente Komisijai priskiriamas vaidmuo palaikant ir skatinant valstybių narių administracinį bendradarbiavimą bei kartu su jomis jį vertinant. Be to, Komisija turi kaupti valstybių narių patirtį, siekiant gerinti bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

78.

Reglamente Komisijai priskiriamas vaidmuo palaikant ir skatinant valstybių narių administracinį bendradarbiavimą bei kartu su jomis jį vertinant. Be to, Komisija turi kaupti valstybių narių patirtį, siekiant gerinti bendradarbiavimą.

| 79. | Administracinio bendradarbiavimo nuolatiniame komitete Komisija pateikė administracinio bendradarbiavimo gerinimo pasiūlymų. Jų pavyzdžiai – Komisijos pareikšta iniciatyva sumažinti Bendrijoje tiekiamos produkcijos sumuojamųjų ataskaitų parengimo laikotarpį arba pasiūlymas VIES teikti daugiau informacijos apie prekiautojus. Daugelis iš šių pasiūlymų nebuvo įgyvendinti. |
| --- | --- |

79.

Administracinio bendradarbiavimo nuolatiniame komitete Komisija pateikė administracinio bendradarbiavimo gerinimo pasiūlymų. Jų pavyzdžiai – Komisijos pareikšta iniciatyva sumažinti Bendrijoje tiekiamos produkcijos sumuojamųjų ataskaitų parengimo laikotarpį arba pasiūlymas VIES teikti daugiau informacijos apie prekiautojus. Daugelis iš šių pasiūlymų nebuvo įgyvendinti.

| 80. | ABNK prašymu Komisija sukūrė specialią formą („Raidos formą“), skirtą nurodyti dingusio prekiautojo sukčiavimo veiklos raidą. Tačiau iki šiol jokia valstybė narė nepanaudojo šios formos informacijai pateikti. Komisija taip pat nebuvo informuota apie jokius dvišalius su Reglamento aspektais susijusius valstybių narių susitarimus. |
| --- | --- |

80.

ABNK prašymu Komisija sukūrė specialią formą („Raidos formą“), skirtą nurodyti dingusio prekiautojo sukčiavimo veiklos raidą. Tačiau iki šiol jokia valstybė narė nepanaudojo šios formos informacijai pateikti. Komisija taip pat nebuvo informuota apie jokius dvišalius su Reglamento aspektais susijusius valstybių narių susitarimus.

| 81. | Savo 2006 m. komunikate dėl būtinybės kurti suderintą kovos su mokestiniu sukčiavimu gerinimo strategiją (40), Komisija konstatavo, kad, jos manymu, atėjo laikas sukurti kiekybiniais rodikliais pagrįstą priežiūros sistemą, siekiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė galėtų teikti ir iš tikrųjų teiktų efektyvią pagalbą kitoms valstybėms narėms. Tačiau iki šiol Komisija nepateikė jokio konkretaus teisės akto pasiūlymo dėl tokios priežiūros sistemos sukūrimo. |
| --- | --- |

81.

Savo 2006 m. komunikate dėl būtinybės kurti suderintą kovos su mokestiniu sukčiavimu gerinimo strategiją (40), Komisija konstatavo, kad, jos manymu, atėjo laikas sukurti kiekybiniais rodikliais pagrįstą priežiūros sistemą, siekiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė galėtų teikti ir iš tikrųjų teiktų efektyvią pagalbą kitoms valstybėms narėms. Tačiau iki šiol Komisija nepateikė jokio konkretaus teisės akto pasiūlymo dėl tokios priežiūros sistemos sukūrimo.

| 82. | Be to, praėjus trejiems metams po Reglamento įsigaliojimo, Komisija vis dar neįvertino valstybių narių administracinio bendradarbiavimo organizacinės struktūros ir jos atitikimo Reglamentui. |
| --- | --- |

82.

Be to, praėjus trejiems metams po Reglamento įsigaliojimo, Komisija vis dar neįvertino valstybių narių administracinio bendradarbiavimo organizacinės struktūros ir jos atitikimo Reglamentui.

| 83. | Vadovaujantis Reglamento 41 straipsnio 2 dalimi, Komisijos darbuotojai gali gauti tik tą mainų informaciją, kuri yra būtina bendradarbiavimo tinklo priežiūrai ir tobulinimui. Neturėdama prieigos prie su veikla susijusios mainų informacijos turinio, Komisija negali pati nustatyti klaidų priežasčių ir pasiūlyti sprendimų. |
| --- | --- |

83.

Vadovaujantis Reglamento 41 straipsnio 2 dalimi, Komisijos darbuotojai gali gauti tik tą mainų informaciją, kuri yra būtina bendradarbiavimo tinklo priežiūrai ir tobulinimui. Neturėdama prieigos prie su veikla susijusios mainų informacijos turinio, Komisija negali pati nustatyti klaidų priežasčių ir pasiūlyti sprendimų.

Kitos veiksmingo bendradarbiavimo kliūtys

| 84. | Audito metu buvo nustatyta nemažai kitų problemų, kurios trukdo visiškai išnaudoti potencialius bendradarbiavimo privalumus ar sudaro kliūtis galimiems patobulinimams. |
| --- | --- |

84.

Audito metu buvo nustatyta nemažai kitų problemų, kurios trukdo visiškai išnaudoti potencialius bendradarbiavimo privalumus ar sudaro kliūtis galimiems patobulinimams.

Nesama bendrų PVM mokėtojo kodų panaikinimo taisyklių

| 85. | Skubus prekiautojo PVM mokėtojo kodo panaikinimas yra svarbi sukčiavimo veiklos sustabdymo ir sąžiningų verslininkų apsaugojimo priemonė. |
| --- | --- |

85.

Skubus prekiautojo PVM mokėtojo kodo panaikinimas yra svarbi sukčiavimo veiklos sustabdymo ir sąžiningų verslininkų apsaugojimo priemonė.

| 86. | Išnagrinėjus atitinkamus Bendrijos teisės aktus (41), galima daryti išvadą, kad prekiautojai, kurie nevykdo jokios tikros ekonominės veiklos ir atlieka tik tokią veiklą imituojančias operacijas PVM sukčiavimo kontekste, neturi teisės turėti PVM mokėtojo kodo. |
| --- | --- |

86.

Išnagrinėjus atitinkamus Bendrijos teisės aktus (41), galima daryti išvadą, kad prekiautojai, kurie nevykdo jokios tikros ekonominės veiklos ir atlieka tik tokią veiklą imituojančias operacijas PVM sukčiavimo kontekste, neturi teisės turėti PVM mokėtojo kodo.

| 87. | Tačiau Bendrijos teisės aktuose nenustatytos procedūros ar sąlygos, kurioms esant PVM mokėtojo kodai privalo būti panaikinti, pavyzdžiui, tais atvejais, kai prekiautojai užsiima tiek teisėta ekonomine veikla, tiek sukčiavimo operacijomis. Tokiems atvejams taikomi įvairūs nacionaliniai teisės aktai ir praktika. |
| --- | --- |

87.

Tačiau Bendrijos teisės aktuose nenustatytos procedūros ar sąlygos, kurioms esant PVM mokėtojo kodai privalo būti panaikinti, pavyzdžiui, tais atvejais, kai prekiautojai užsiima tiek teisėta ekonomine veikla, tiek sukčiavimo operacijomis. Tokiems atvejams taikomi įvairūs nacionaliniai teisės aktai ir praktika.

Tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sunkumai

| 88. | Savo audito vizitų metu Audito Rūmai buvo informuoti, kad kai kuriose valstybėse narėse (42) labai sudėtinga baudžiamojon atsakomybėn patraukti sukčiavimo schemose dalyvaujančius asmenis, pavyzdžiui, dalyvaujančius „karuselinio“ sukčiavimo tinkluose, kai buvo sukčiauta tik kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

88.

Savo audito vizitų metu Audito Rūmai buvo informuoti, kad kai kuriose valstybėse narėse (42) labai sudėtinga baudžiamojon atsakomybėn patraukti sukčiavimo schemose dalyvaujančius asmenis, pavyzdžiui, dalyvaujančius „karuselinio“ sukčiavimo tinkluose, kai buvo sukčiauta tik kitose valstybėse narėse.

| 89. | Kaip pranešė JK Nacionalinė audito įstaiga (NAĮ) (43), Danijos mokesčių institucijos ją informavo, kad jos kai kurias Danijos bendroves įtarė dalyvaujant tiekimo tinkluose, kurių dingę prekiautojai buvo Jungtinėje Karalystėje. Tačiau galėjo būti atliktas tik ribotas baudžiamasis tyrimas, kadangi Danija neprarado mokesčių. |
| --- | --- |

89.

Kaip pranešė JK Nacionalinė audito įstaiga (NAĮ) (43), Danijos mokesčių institucijos ją informavo, kad jos kai kurias Danijos bendroves įtarė dalyvaujant tiekimo tinkluose, kurių dingę prekiautojai buvo Jungtinėje Karalystėje. Tačiau galėjo būti atliktas tik ribotas baudžiamasis tyrimas, kadangi Danija neprarado mokesčių.

| 90. | Vokietijos federaliniai audito rūmai pranešė (44), kad su kitomis valstybėmis narėmis nebuvo sudaryta jokių bendrų susitarimų, siekiant baudžiamojon atsakomybėn patraukti PVM sukčiavimu užsiimančius asmenis. Kaip nurodyta Vokietijos teisės aktuose, tokių susitarimų buvimas buvo išankstinė sąlyga, sudaranti galimybę šios rūšies sukčiavimu užsiimančius prekiautojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn. |
| --- | --- |

90.

Vokietijos federaliniai audito rūmai pranešė (44), kad su kitomis valstybėmis narėmis nebuvo sudaryta jokių bendrų susitarimų, siekiant baudžiamojon atsakomybėn patraukti PVM sukčiavimu užsiimančius asmenis. Kaip nurodyta Vokietijos teisės aktuose, tokių susitarimų buvimas buvo išankstinė sąlyga, sudaranti galimybę šios rūšies sukčiavimu užsiimančius prekiautojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn.

| 91. | Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencijoje (45) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė nacionalinėje teisėje turi sukurti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias baudžiamąsias sankcijas, siekiant kovoti su sukčiavimu ir veiksmingai bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis. Konvencijos 1 straipsnyje numatyta, kad ši nuostata taip pat taikoma tais atvejais, kai dėl sukčiavimo neteisėtai sumažinami ES biudžeto ištekliai. Tačiau, kaip nustatyta Tarybos priimtoje paaiškinamojoje Konvencijos ataskaitoje (46), jos taikymo sritis neapima PVM (47). |
| --- | --- |

91.

Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencijoje (45) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė nacionalinėje teisėje turi sukurti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias baudžiamąsias sankcijas, siekiant kovoti su sukčiavimu ir veiksmingai bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis. Konvencijos 1 straipsnyje numatyta, kad ši nuostata taip pat taikoma tais atvejais, kai dėl sukčiavimo neteisėtai sumažinami ES biudžeto ištekliai. Tačiau, kaip nustatyta Tarybos priimtoje paaiškinamojoje Konvencijos ataskaitoje (46), jos taikymo sritis neapima PVM (47).

Nepakankamas PVM sukčiavimo kiekybinis įvertinimas ir analizė

| 92. | Valstybės narės negali veiksmingai nukreipti savo PVM sukčiavimo Bendrijoje prevencijos veiksmų, kol jos neturi patikimų vykstančio sukčiavimo apskaičiavimų, įskaitant informaciją apie labiausiai paveiktus ekonominius sektorius. Komisija dar nesukūrė bendro sėkmingo metodo, kaip tai būtų galima pasiekti. |
| --- | --- |

92.

Valstybės narės negali veiksmingai nukreipti savo PVM sukčiavimo Bendrijoje prevencijos veiksmų, kol jos neturi patikimų vykstančio sukčiavimo apskaičiavimų, įskaitant informaciją apie labiausiai paveiktus ekonominius sektorius. Komisija dar nesukūrė bendro sėkmingo metodo, kaip tai būtų galima pasiekti.

| 93. | Savo 2006 m. gruodžio 12 d. Rezoliucijoje dėl veiksmų skatinimo PVM srityje Ryšių komitetas (48) įgaliojo darbo grupę parengti rekomendacijas bendram PVM nuostolių apskaičiavimo modeliui. Toks bendras metodas taip pat sudarys galimybę valstybėms narėms nustatyti, ar kova su sukčiavimu buvo iš tikrųjų sėkminga, ar PVM sukčiavimo mažinimas tik jį perkėlė į kitus ekonominius sektorius ar kitas valstybes nares. |
| --- | --- |

93.

Savo 2006 m. gruodžio 12 d. Rezoliucijoje dėl veiksmų skatinimo PVM srityje Ryšių komitetas (48) įgaliojo darbo grupę parengti rekomendacijas bendram PVM nuostolių apskaičiavimo modeliui. Toks bendras metodas taip pat sudarys galimybę valstybėms narėms nustatyti, ar kova su sukčiavimu buvo iš tikrųjų sėkminga, ar PVM sukčiavimo mažinimas tik jį perkėlė į kitus ekonominius sektorius ar kitas valstybes nares.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados

| 94. | Nepaisant 2004 m. pradėtų taikyti naujų priemonių, valstybių narių administracinis bendradarbiavimas PVM srityje vis dar nėra pakankamai intensyvus, kad būtų galima kovoti su PVM vengimu ir sukčiavimu Bendrijoje. |
| --- | --- |

94.

Nepaisant 2004 m. pradėtų taikyti naujų priemonių, valstybių narių administracinis bendradarbiavimas PVM srityje vis dar nėra pakankamai intensyvus, kad būtų galima kovoti su PVM vengimu ir sukčiavimu Bendrijoje.

| 95. | Iki šiol dauguma valstybių narių nebuvo visiškai išnaudojusios Bendrijos teisės aktų suteikiamų galimybių perduoti tiesioginių ryšių su kitomis valstybėmis narėmis kompetenciją ir atsakomybę vietos ar regioninėms mokesčių įstaigoms (žr. 19–23 dalis). |
| --- | --- |

95.

Iki šiol dauguma valstybių narių nebuvo visiškai išnaudojusios Bendrijos teisės aktų suteikiamų galimybių perduoti tiesioginių ryšių su kitomis valstybėmis narėmis kompetenciją ir atsakomybę vietos ar regioninėms mokesčių įstaigoms (žr. 19–23 dalis).

| 96. | Informaciniams mainams pateikus prašymą – pagrindiniam valstybių narių administracinio bendradarbiavimo instrumentui – daro įtaką didelė pavėluotų atsakymų dalis ir tarpinių atsakymų nebuvimas. Tačiau pavėluotų atsakymų dažnis ženkliai skiriasi skirtingose valstybėse narėse (žr. 24–31 dalis). |
| --- | --- |

96.

Informaciniams mainams pateikus prašymą – pagrindiniam valstybių narių administracinio bendradarbiavimo instrumentui – daro įtaką didelė pavėluotų atsakymų dalis ir tarpinių atsakymų nebuvimas. Tačiau pavėluotų atsakymų dažnis ženkliai skiriasi skirtingose valstybėse narėse (žr. 24–31 dalis).

| 97. | Dažniausiai delsimas atsakant į prašymus įvyksta dėl vietos mokesčių tarnybų prašymams teikiamo žemo prioriteto. Priežiūros sistemų trūkumai ir (arba) kai kurių valstybių narių centrinių ryšių įstaigų organizacinė struktūra yra kitos priežastys, kurios taip pat prisideda prie šio delsimo (žr. 32–42 dalis). |
| --- | --- |

97.

Dažniausiai delsimas atsakant į prašymus įvyksta dėl vietos mokesčių tarnybų prašymams teikiamo žemo prioriteto. Priežiūros sistemų trūkumai ir (arba) kai kurių valstybių narių centrinių ryšių įstaigų organizacinė struktūra yra kitos priežastys, kurios taip pat prisideda prie šio delsimo (žr. 32–42 dalis).

| 98. | Įvertinimai rodo, kad bendradarbiavimas duoda rezultatų. Kai į prašymus atsakoma vadovaujantis taisyklėmis, jie dažnai sudaro galimybę atskleisti ar patvirtinti esantį sukčiavimą ir gali lemti papildomo PVM surinkimą. Tačiau esama tam tikro susirūpinimo, kad su įtariamais dingusiais prekiautojais susijusi mainų informacijos kokybė yra ne visuomet pakankama, kad ją būtų galima panaudoti kaip sėkmingo ieškinio prieš sukčiaujančius asmenis pagrindą (žr. 43–49 dalis). |
| --- | --- |

98.

Įvertinimai rodo, kad bendradarbiavimas duoda rezultatų. Kai į prašymus atsakoma vadovaujantis taisyklėmis, jie dažnai sudaro galimybę atskleisti ar patvirtinti esantį sukčiavimą ir gali lemti papildomo PVM surinkimą. Tačiau esama tam tikro susirūpinimo, kad su įtariamais dingusiais prekiautojais susijusi mainų informacijos kokybė yra ne visuomet pakankama, kad ją būtų galima panaudoti kaip sėkmingo ieškinio prieš sukčiaujančius asmenis pagrindą (žr. 43–49 dalis).

| 99. | Informacijos mainų be išankstinio prašymo sistema nėra gerai apibrėžta. Nors buvo nustatyti platūs įpareigojimai informuoti kitas valstybes nares, praktikoje mainai apsiriboja tam tikromis informacijos kategorijomis, kurios yra paliktos valstybių narių nuožiūrai. Be to, ne visuomet sistemingai naudojama spontaniškai teikiama informacija (žr. 50–56 dalis). |
| --- | --- |

99.

Informacijos mainų be išankstinio prašymo sistema nėra gerai apibrėžta. Nors buvo nustatyti platūs įpareigojimai informuoti kitas valstybes nares, praktikoje mainai apsiriboja tam tikromis informacijos kategorijomis, kurios yra paliktos valstybių narių nuožiūrai. Be to, ne visuomet sistemingai naudojama spontaniškai teikiama informacija (žr. 50–56 dalis).

| 100. | Informacijos mainų sistema VIES turi rimtų trūkumų. Surenkant ir kaupiant tikslius duomenis susidarantis delsimas ir koreguojant klaidingus duomenis kylančios problemos mažina jos naudingumą. Sistema apima tik duomenis apie Bendrijoje tiekiamą, bet ne įsigyjamą, produkciją. Tai sumažina galimybę atlikti kryžmines patikras. Nors 2004 m. buvo priimtas sprendimas atnaujinti sistemą, pažanga įgyvendinant naujas funkcijas yra lėta (žr. 57–70 dalis). |
| --- | --- |

100.

Informacijos mainų sistema VIES turi rimtų trūkumų. Surenkant ir kaupiant tikslius duomenis susidarantis delsimas ir koreguojant klaidingus duomenis kylančios problemos mažina jos naudingumą. Sistema apima tik duomenis apie Bendrijoje tiekiamą, bet ne įsigyjamą, produkciją. Tai sumažina galimybę atlikti kryžmines patikras. Nors 2004 m. buvo priimtas sprendimas atnaujinti sistemą, pažanga įgyvendinant naujas funkcijas yra lėta (žr. 57–70 dalis).

| 101. | Esamos daugiašalės kontrolės metodo priemonės naudojamos retai, nors pasitelkiant Fiscalis programą gali būti skiriamos Bendrijos lėšos (žr. 71–77 dalis). |
| --- | --- |

101.

Esamos daugiašalės kontrolės metodo priemonės naudojamos retai, nors pasitelkiant Fiscalis programą gali būti skiriamos Bendrijos lėšos (žr. 71–77 dalis).

| 102. | Daugumos Administracinio bendradarbiavimo nuolatiniame komitete pateiktų Komisijos pasiūlymų gerinti valstybių narių informacijos mainus nebuvo įgyvendinti (žr. 78–83 dalis). |
| --- | --- |

102.

Daugumos Administracinio bendradarbiavimo nuolatiniame komitete pateiktų Komisijos pasiūlymų gerinti valstybių narių informacijos mainus nebuvo įgyvendinti (žr. 78–83 dalis).

| 103. | Nemažai kitų veiksnių neleidžia visiškai pasiekti potencialios bendradarbiavimo naudos. Tokie veiksniai yra bendrų PVM kodų panaikinimo taisyklių nebuvimas, tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sunkumai bei PVM sukčiavimo kiekybinio įvertinimo ir analizės priemonių trūkumas (žr. 84–93 dalis). |
| --- | --- |

103.

Nemažai kitų veiksnių neleidžia visiškai pasiekti potencialios bendradarbiavimo naudos. Tokie veiksniai yra bendrų PVM kodų panaikinimo taisyklių nebuvimas, tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sunkumai bei PVM sukčiavimo kiekybinio įvertinimo ir analizės priemonių trūkumas (žr. 84–93 dalis).

Rekomendacijos

| 104. | Siekiant sėkmingai kovoti su PVM sukčiavimu Bendrijoje, valstybės narės administraciniam bendradarbiavimui turi teikti didesnį prioritetą, atsižvelgiant tiek į su veikla susijusius informacijos mainus, tiek į jų administracinį valdymą. |
| --- | --- |

104.

Siekiant sėkmingai kovoti su PVM sukčiavimu Bendrijoje, valstybės narės administraciniam bendradarbiavimui turi teikti didesnį prioritetą, atsižvelgiant tiek į su veikla susijusius informacijos mainus, tiek į jų administracinį valdymą.

| 105. | Valstybės narės turi skatinti glaudesnę vietos kontrolės darbuotojų komunikaciją kaip veiksmingą būdą greitinant informacijos mainus. Jis taip pat padės didinti bendradarbiavimo intensyvumą ir gerinti mainų informacijos kokybę. |
| --- | --- |

105.

Valstybės narės turi skatinti glaudesnę vietos kontrolės darbuotojų komunikaciją kaip veiksmingą būdą greitinant informacijos mainus. Jis taip pat padės didinti bendradarbiavimo intensyvumą ir gerinti mainų informacijos kokybę.

| 106. | Siekiant užtikrinti, kad problemos būtų greitai nustatomos ir šalinamos bei kiekviena valstybė narė teiktų veiksmingą pagalbą kitoms valstybėms narėms, reikalinga efektyvesnė valstybių narių informacijos mainų priežiūra. Taip pat reikia gerinti pačių valstybių narių atliekamą informacijos mainų priežiūrą. |
| --- | --- |

106.

Siekiant užtikrinti, kad problemos būtų greitai nustatomos ir šalinamos bei kiekviena valstybė narė teiktų veiksmingą pagalbą kitoms valstybėms narėms, reikalinga efektyvesnė valstybių narių informacijos mainų priežiūra. Taip pat reikia gerinti pačių valstybių narių atliekamą informacijos mainų priežiūrą.

| 107. | Turi būti patikslintos informacijos mainų be išankstinio prašymo procedūros. Valstybės narės turi sistemingai naudoti spontaniškai teikiamą informaciją. |
| --- | --- |

107.

Turi būti patikslintos informacijos mainų be išankstinio prašymo procedūros. Valstybės narės turi sistemingai naudoti spontaniškai teikiamą informaciją.

| 108. | Tobulinant VIES, turi būti imtasi veiksmų, siekiant:






  a) | radikaliai sutrumpinti informacijos surinkimo ir kaupimo laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

108.

Tobulinant VIES, turi būti imtasi veiksmų, siekiant:

a)

radikaliai sutrumpinti informacijos surinkimo ir kaupimo laikotarpį;

| b) | užtikrinti, kad netikslūs duomenys būtų greitai pataisyti; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad netikslūs duomenys būtų greitai pataisyti;

| c) | pagerinti PVM kodų tikrinimo proceso veikimą; |
| --- | --- |

c)

pagerinti PVM kodų tikrinimo proceso veikimą;

| d) | padidinti kryžminių patikrų galimybę, pavyzdžiui, renkant Bendrijos viduje įsigyjamos produkcijos duomenis; |
| --- | --- |

d)

padidinti kryžminių patikrų galimybę, pavyzdžiui, renkant Bendrijos viduje įsigyjamos produkcijos duomenis;

| e) | suteikti platesnę tiesioginę prieigą prie duomenų, sudarant galimybę daugiašalėms konsultacijoms. |
| --- | --- |

e)

suteikti platesnę tiesioginę prieigą prie duomenų, sudarant galimybę daugiašalėms konsultacijoms.

| 109. | Turėtų būti apsvarstytas suderintų taisyklių, skirtų su sukčiavimu susijusių prekiautojų PVM kodų panaikinimui, sudarymo klausimas. |
| --- | --- |

109.

Turėtų būti apsvarstytas suderintų taisyklių, skirtų su sukčiavimu susijusių prekiautojų PVM kodų panaikinimui, sudarymo klausimas.

| 110. | Palyginamų duomenų apie PVM vengimą Bendrijoje turėjimas prisidėtų prie kryptingesnio valstybių narių bendradarbiavimo. Komisija ir valstybės narės turi sukurti bendrą PVM vengimo kiekybinio įvertinimo ir analizės metodą. |
| --- | --- |

110.

Palyginamų duomenų apie PVM vengimą Bendrijoje turėjimas prisidėtų prie kryptingesnio valstybių narių bendradarbiavimo. Komisija ir valstybės narės turi sukurti bendrą PVM vengimo kiekybinio įvertinimo ir analizės metodą.

| 111. | Turėtų būti apsvarstyta, kaip valstybėse narėse pagerinti tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn procesą, pavyzdžiui, pakeičiant dabartinį Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, kuri neapima PVM pajamų, Tarybos interpretavimą. |
| --- | --- |

111.

Turėtų būti apsvarstyta, kaip valstybėse narėse pagerinti tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn procesą, pavyzdžiui, pakeičiant dabartinį Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, kuri neapima PVM pajamų, Tarybos interpretavimą.

| 112. | Kai dėl Komisijos papildomo horizontalaus reglamento dėl savitarpio administracinės pagalbos, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus (49), pasiūlymo, Audito Rūmai primena savo rekomendaciją (50), kad Komisija turėtų pasistengti pateikti pasiūlymą dėl Bendrijos kovos su sukčiavimu teisės aktų supaprastinimo ir konsolidavimo, siekiant išvengti prieštaraujančių nuostatų, jų panaudojimo du kartus ar dalinio sutapimo. Atliekant šią peržiūrą taip pat galėtų būti išnagrinėti esami Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo trūkumai. |
| --- | --- |

112.

Kai dėl Komisijos papildomo horizontalaus reglamento dėl savitarpio administracinės pagalbos, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus (49), pasiūlymo, Audito Rūmai primena savo rekomendaciją (50), kad Komisija turėtų pasistengti pateikti pasiūlymą dėl Bendrijos kovos su sukčiavimu teisės aktų supaprastinimo ir konsolidavimo, siekiant išvengti prieštaraujančių nuostatų, jų panaudojimo du kartus ar dalinio sutapimo. Atliekant šią peržiūrą taip pat galėtų būti išnagrinėti esami Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo trūkumai.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2007 m. lapkričio 8 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  OL L 264, 2003 10 15, p. 1.

1

(2)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

2

(3)  2002 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2235/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos programą mokesčių sistemų veikimui vidaus rinkoje pagerinti (2003–2007 m. Fiscalis programa) (OL L 341, 2002 12 17, p. 1).

3

(4)  2007 m. birželio 5 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvados.

4

(5)  2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimas 2000/597/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 253, 2000 10 7, p. 42).

5

(6)  Žr. Audito Rūmų nuomonės Nr. 4/2005 dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti, pagal Tarybos sprendimo (...) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymų 10 dalį (OL C 167, 2005 7 7, p. 1).

6

(7)  Tarptautinė PVM asociacija, kova su PVM sukčiavimu Europos Sąjungoje – tolesni veiksmai, 2007 m. kovo mėn.

7

(8)  Jos Didenybės mokesčių ir muitų inspekcija, apskaičiuojant netiesioginių mokesčių nuostolius 2006 m., 2006 m. gruodžio mėn.

8

(9)  Vokietijos Finansų ministerijos mėnesinis pranešimas – 2006 m. sausio mėn., p. 45.

9

(10)  Žr. žodynėlį.

10

(11)  Žr. 2007 m. kovo 13 d. Eurojusto pranešimą spaudai.

11

(12)  OL L 24, 1992 2 1, p. 1.

12

(13)  Žr. Reglamento 12 ir 13 konstatuojamąsias dalis.

13

(14)  Žr. 2007 finansinių metų bendrojo Europos Sąjungos biudžeto III skirsnio 14 05 skyrių – Mokesčių politika (OL L 77, 2007 3 16, p. 776/777).

14

(15)  Audito vizitai atlikti Prancūzijoje, Italijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Lenkijoje, Slovėnijoje ir JK.

15

(16)  Vokietijoje – 4 atvejai; Belgijoje, Prancūzijoje ir JK – po 3 atvejus; Austrijoje, Airijoje ir Nyderlanduose – po 2 atvejus; Suomijoje, Vengrijoje, Italijoje ir Lenkijoje – po 1 atvejį. Iki šiol Prancūzija ir Vokietija atsakymų į Audito Rūmų užklausą nepateikė.

16

(17)  Specialioji ataskaita Nr. 9/98 dėl Europos Sąjungos finansinių interesų PVM srityje apsaugos vykdant prekybą Bendrijos viduje (OL C 356, 1998 11 20, p. 1) ir 2001 finansinių metų metinės ataskaitos 1.45–1.55 dalys (OL C 295, 2002 11 28, p. 9).

17

(18)  2006 m. statistika yra vis dar preliminari.

18

(19)  2004 m. gegužės 1 d. ES-15 išsiplėtus į ES-25.

19

(20)  Žr. Reglamento 12 konstatuojamąją dalį.

20

(21)  Suomijoje ir Prancūzijoje ši kompetencija buvo sistemingai ir visapusiškai suteikta regioninėms mokesčių tarnyboms.

21

(22)  Lietuvoje ir Slovėnijoje.

22

(23)  Čekijos Respublikoje, Danijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose ir Portugalijoje.

23

(24)  Reglamento 5 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad siekdama gauti kitos valstybės narės besikreipiančios institucijos prašomą informaciją, institucija, į kurią buvo kreipiamasi, elgiasi taip, lyg veiktų savo naudai.

24

(25)  Ataskaita Valstybės sąskaitų komitetui dėl kovos su PVM „karuseliniu“ sukčiavimu priemonių; Danijos nacionalinė audito tarnyba, 2006 m. rugsėjo mėn.

25

(26)  2 straipsnio 3 dalis.

26

(27)  Dokumentas „Abipusio administracinio bendradarbiavimo apyvartos mokesčio srityje ryšių įstaigos, 2007 m. vasario 1 d. padėtis“.

27

(28)  Žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1925/2004 3 ir 4 straipsnius (OL L 331, 2004 11 5, p. 13).

28

(29)  Iš anksto apibrėžtos informacijos sistemingas perdavimas iš anksto nustatytais reguliariais intervalais.

29

(30)  Iš anksto apibrėžtos informacijos sistemingas perdavimas tuo metu, kai ši informacija gaunama.

30

(31)  Valstybinio audito ataskaita dėl bendradarbiavimo keičiantis informacija pridėtinės vertės mokesčio srityje, 2006 m. birželio 30 d., Nr. VA-8000-4-13, p. 18.

31

(32)  Žr. „Ataskaita dėl PVM administravimo Čekijos Respublikoje ir Slovakijos Respublikoje lygiagretaus audito 2005 m.“

32

(33)  Informacija apie nustatytus faktus, atliekant mokesčių administracijų valstybinio biudžeto pajamų iš pridėtinės vertės mokesčio surinkimo patikras 2004–2005 m., Aukščiausieji kontrolės rūmai, 2006 m. birželio mėn.

33

(34)  B2B reiškia įmonių teikiamas paslaugas įmonėms.

34

(35)  Sistema, suteikianti galimybę prekiautojui įvykdyti su jo veikla Europos Sąjungoje susijusius pridėtinės vertės mokesčio (PVM) įsipareigojimus, kreipiantis tik į tą valstybę narę, kurioje jis įsteigtas.

35

(36)  Į šį skaičių gali būti įtrauktos du kartus įskaičiuotos patikros, nes kai kurios patikros buvo pradėtos bendrai.

36

(37)  Daugiašalių patikrų vadovas – 2004 m. redakcija.

37

(38)  Metinis daugiašalių patikrų skaičius: 2001 m.: aštuonios, vykdytos šešių valstybių narių; 2002 m.: penkios, vykdytos penkių valstybių narių; 2003 m.: trys, vykdytos dviejų valstybių narių, 2004 m.: septynios, vykdytos šešių valstybių narių.

38

(39)  Registravimo ir valstybės turto administracija, 2006 m. veiklos ataskaita, p. 20.

39

(40)  COM(2006) 254 galutinis, 2006 5 31.

40

(41)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl bendrosios pridėtinės vertės mokesčio sistemos.

41

(42)  Prancūzijoje ir Liuksemburge.

42

(43)  Žr. 2006 m. liepos 7 d. kontrolieriaus ir generalinio auditoriaus standartinės ataskaitos, paskelbtos su 2005 m. birželio mėn. HMRC finansinėmis ataskaitomis, 4.32 dalį.

43

(44)  2002 m. Federalinių audito rūmų pastabų dėl federalinio biudžeto ir ekonomikos valdymo 74 dalis („Baudžiamoji atsakomybė už PVM sukčiavimą Bendrijoje“).

44

(45)  Konvencija buvo parengta 1995 m., remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (OL C 316, 1995 11 27, p. 49).

45

(46)  OL C 191, 1997 6 23, p. 1.

46

(47)  Problema jau buvo aprašyta Specialiosios ataskaitos Nr. 9/98 2.3–2.9 dalyse.

47

(48)  Ryšių komitetą sudaro Europos Sąjungos Aukščiausiųjų audito institucijų vadovai.

48

(49)  COM(2006) 473.

49

(50)  Žr. Nuomonės Nr. 8/2005 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl administracinės savitarpio pagalbos, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir bet kokios kitos neteisėtos veikos, pasiūlymo 36 dalį (OL C 313, 2005 12 9, p. 1).

50

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I.–VII. | Komisija iš esmės pritaria Audito Rūmų pastaboms. Audito Rūmų analizė atitinka 2006 m. gegužės mėn. paskelbtame komunikate (1) Komisijos pateiktą vertinimą: prieš kelerius metus sustiprintas Bendrijos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje teisinis pagrindas (2), tačiau valstybės narės nepakankamai naudojasi suteiktomis naujomis galimybėmis ir administracinis bendradarbiavimas nėra proporcingas prekybos mastui Bendrijos viduje.
  Komisija toliau dirba, kad pagerintų šį ES valstybių narių administracinį bendradarbiavimą. 2006 m. gegužės mėn. paskelbus pirmiau minėtą komunikatą su visomis susijusiomis šalimis pradėtos politinės diskusijos dėl europinės kovos su sukčiavimu strategijos. Be Administracinio bendradarbiavimo nuolatinio komiteto (toliau – ABNK) (3), kurio diskusijos ir sprendimai daugiau techninio pobūdžio, sukurta labiau į politiką orientuota Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė.
  Sprendimai dėl administracinio bendradarbiavimo Bendrijos lygmeniu gali būti priimami tik visoms valstybėms narėms vieningai pritarus.
  Kalbant apie informacijos mainus be išankstinio prašymo, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 18 straipsnyje aiškiai numatyta, o Komisijos reglamento (EB) Nr. 1925/2004 5 straipsnyje patvirtinta, kad kiekviena valstybė narė nustato, ar ji dalyvaus konkrečios kategorijos arba pakategorės informacijos mainuose ir kaip ji tai darys. Šis tekstas parengtas pasiekus politinį kompromisą, būtiną, kad Taryboje būtų vieningai priimtas sprendimas (kaip reikalaujama dėl aktų pagal Sutarties 93 straipsnį). |
| --- | --- |

I.–VII.

Komisija iš esmės pritaria Audito Rūmų pastaboms. Audito Rūmų analizė atitinka 2006 m. gegužės mėn. paskelbtame komunikate (1) Komisijos pateiktą vertinimą: prieš kelerius metus sustiprintas Bendrijos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje teisinis pagrindas (2), tačiau valstybės narės nepakankamai naudojasi suteiktomis naujomis galimybėmis ir administracinis bendradarbiavimas nėra proporcingas prekybos mastui Bendrijos viduje.

Komisija toliau dirba, kad pagerintų šį ES valstybių narių administracinį bendradarbiavimą. 2006 m. gegužės mėn. paskelbus pirmiau minėtą komunikatą su visomis susijusiomis šalimis pradėtos politinės diskusijos dėl europinės kovos su sukčiavimu strategijos. Be Administracinio bendradarbiavimo nuolatinio komiteto (toliau – ABNK) (3), kurio diskusijos ir sprendimai daugiau techninio pobūdžio, sukurta labiau į politiką orientuota Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė.

Sprendimai dėl administracinio bendradarbiavimo Bendrijos lygmeniu gali būti priimami tik visoms valstybėms narėms vieningai pritarus.

Kalbant apie informacijos mainus be išankstinio prašymo, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 18 straipsnyje aiškiai numatyta, o Komisijos reglamento (EB) Nr. 1925/2004 5 straipsnyje patvirtinta, kad kiekviena valstybė narė nustato, ar ji dalyvaus konkrečios kategorijos arba pakategorės informacijos mainuose ir kaip ji tai darys. Šis tekstas parengtas pasiekus politinį kompromisą, būtiną, kad Taryboje būtų vieningai priimtas sprendimas (kaip reikalaujama dėl aktų pagal Sutarties 93 straipsnį).

PASTABOS

| 20. | Valstybių narių perduoti statistiniai duomenys rodo, kad:






  — | nuo 2004 m. sausio 1 d. ES-15 prašymų tarpusavyje keistis informacija skaičius padidėjo, palyginti su laikotarpiu iki tos datos, ir |
| --- | --- | --- |

20.

Valstybių narių perduoti statistiniai duomenys rodo, kad:

—

nuo 2004 m. sausio 1 d. ES-15 prašymų tarpusavyje keistis informacija skaičius padidėjo, palyginti su laikotarpiu iki tos datos, ir

| — | ES-15 ir ES-10 prašymų keistis informacija skaičius sparčiai kito. |
| --- | --- |

—

ES-15 ir ES-10 prašymų keistis informacija skaičius sparčiai kito.

Negalima nepaisyti, kad 2004 m. įstojus 10 naujų valstybių narių įvyko geografinis ūkinių operacijų ir (arba) tam tikrų PVM sukčiavimo atvejų poslinkis iš ES-15 į ES-10, todėl atitinkamas geografinis poslinkis įvyko ir valstybėse narėse, kurios išsiuntė arba gavo prašymus pateikti informaciją.

Dėl to, kad, palyginti su 2004 m., ES-15 išsiųstų prašymų skaičius 2005 m. šiek tiek sumažėjo, negalima padaryti jokių konkrečių išvadų, nes:

| — | analizuotas laikotarpis per trumpas, kad būtų galima visapusiškai įvertinti pokyčius, |
| --- | --- |

—

analizuotas laikotarpis per trumpas, kad būtų galima visapusiškai įvertinti pokyčius,

| — | valstybių narių perduoti 2004 m. ir 2005 m. administracinio bendradarbiavimo statistiniai duomenys nepakankamai tikslūs. Atsižvelgiant į neatitikimus statistiniuose duomenyse, parengtos išsamesnės gairės ir nurodymai. Jie paskelbti 2006 m. sausio 30 d. Tuo metu valstybės narės manė, kad nebuvo tikslinga taisyti statistinius duomenis, kurie buvo surinkti 2004 m. ir 2005 m. |
| --- | --- |

—

valstybių narių perduoti 2004 m. ir 2005 m. administracinio bendradarbiavimo statistiniai duomenys nepakankamai tikslūs. Atsižvelgiant į neatitikimus statistiniuose duomenyse, parengtos išsamesnės gairės ir nurodymai. Jie paskelbti 2006 m. sausio 30 d. Tuo metu valstybės narės manė, kad nebuvo tikslinga taisyti statistinius duomenis, kurie buvo surinkti 2004 m. ir 2005 m.

2006 m. prašymų skaičius buvo didesnis nei 2005 m., nors mažesnis nei 2004 m.

| 21. | Nors informacijos mainų pagausėjo, administracinis bendradarbiavimas tais metais nebuvo proporcingas prekybos mastui Bendrijos viduje (4). Atsižvelgdamos į savo galimybių (pvz., žmogiškųjų išteklių) ribas, valstybės narės daug dėmesio skiria rizikos analize pagrįstoms patikroms. |
| --- | --- |

21.

Nors informacijos mainų pagausėjo, administracinis bendradarbiavimas tais metais nebuvo proporcingas prekybos mastui Bendrijos viduje (4). Atsižvelgdamos į savo galimybių (pvz., žmogiškųjų išteklių) ribas, valstybės narės daug dėmesio skiria rizikos analize pagrįstoms patikroms.

| 22.–23. | Naujuoju teisės aktu buvo ketinama palengvinti decentralizavimą: vietos tarnyboms palaikant daugiau tiesioginių ryšių administracinis bendradarbiavimas gali būti veiksmingesnis ir spartesnis (5).
  Nuo 2007 m. pabaigos vietos tarnybos skirtingose valstybėse narėse galės naudotis patikimu elektroninio ryšio kanalu – taip bus paremtas toks decentralizuotas bendravimas.
  Vis dėlto už administracinę struktūrą valstybėse narėse visų pirma atsakingos valstybės narės. |
| --- | --- |

22.–23.

Naujuoju teisės aktu buvo ketinama palengvinti decentralizavimą: vietos tarnyboms palaikant daugiau tiesioginių ryšių administracinis bendradarbiavimas gali būti veiksmingesnis ir spartesnis (5).

Nuo 2007 m. pabaigos vietos tarnybos skirtingose valstybėse narėse galės naudotis patikimu elektroninio ryšio kanalu – taip bus paremtas toks decentralizuotas bendravimas.

Vis dėlto už administracinę struktūrą valstybėse narėse visų pirma atsakingos valstybės narės.

| 24.–31. | Kiekvienais metais renkami ir ABNK posėdžiuose pateikiami statistiniai duomenys patvirtina pavėluotų atsakymų problemą. Komisija žino šią problemą ir ją reguliariai nagrinėja šiuose ABNK posėdžiuose, ragindama valstybes nares mažiau vėluoti ir teikti tarpinius atsakymus, jeigu jos negali atsakyti per nustatytą terminą.
  Komisija ėmėsi kelių iniciatyvų šiai padėčiai pagerinti. Naujosios iniciatyvos susijusios su:






  — | automatine tiesiogine prieiga prie duomenų, |
| --- | --- | --- |

24.–31.

Kiekvienais metais renkami ir ABNK posėdžiuose pateikiami statistiniai duomenys patvirtina pavėluotų atsakymų problemą. Komisija žino šią problemą ir ją reguliariai nagrinėja šiuose ABNK posėdžiuose, ragindama valstybes nares mažiau vėluoti ir teikti tarpinius atsakymus, jeigu jos negali atsakyti per nustatytą terminą.

Komisija ėmėsi kelių iniciatyvų šiai padėčiai pagerinti. Naujosios iniciatyvos susijusios su:

—

automatine tiesiogine prieiga prie duomenų,

| — | spartesniais išsamesnės informacijos mainais, |
| --- | --- |

—

spartesniais išsamesnės informacijos mainais,

| — | trečiųjų valstybių narių prašymais. |
| --- | --- |

—

trečiųjų valstybių narių prašymais.

Diskusijos dėl šių iniciatyvų su valstybėmis narėmis tęsiamos Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje.

| 32. | Administracinės struktūros valstybėse narėse funkcionavimas yra visų pirma nacionalinio lygmens klausimas. Vis dėlto Komisija pritaria Audito Rūmų išreikštam susirūpinimui ir ABNK posėdžiuose reguliariai atkreipia valstybių narių dėmesį į šį klausimą. 2006 m. gegužės mėn. komunikate Komisija taip pat paminėjo Tarybos mokestinio sukčiavimo ad hoc grupę, kuri nurodė, kad Bendrijos administracinės kultūros nebuvimas kliudo kovoti su sukčiavimu (6). |
| --- | --- |

32.

Administracinės struktūros valstybėse narėse funkcionavimas yra visų pirma nacionalinio lygmens klausimas. Vis dėlto Komisija pritaria Audito Rūmų išreikštam susirūpinimui ir ABNK posėdžiuose reguliariai atkreipia valstybių narių dėmesį į šį klausimą. 2006 m. gegužės mėn. komunikate Komisija taip pat paminėjo Tarybos mokestinio sukčiavimo ad hoc grupę, kuri nurodė, kad Bendrijos administracinės kultūros nebuvimas kliudo kovoti su sukčiavimu (6).

| 33. | Vietos mokesčių tarnybos turėtų (teisingai) naudoti priemones, skirtas administraciniam bendradarbiavimui palengvinti:






  — | parengtos standartinės formos, o valstybės narės dėl jų susitarė. |
| --- | --- | --- |

33.

Vietos mokesčių tarnybos turėtų (teisingai) naudoti priemones, skirtas administraciniam bendradarbiavimui palengvinti:

—

parengtos standartinės formos, o valstybės narės dėl jų susitarė.

Be to, rengiamos naujos elektroninės formos xml formatu, kurios bus pradėtos naudoti 2008 m. pradžioje. Šias formas bus lengviau naudoti nei esamas elektronines formas, o jų struktūros nebus galima keisti. Todėl klaidų turėtų sumažėti.

| — | CCN/CSI tinklas suteikia valstybėms narėms patikimą ir greitą ryšį tarp centrinių ryšių įstaigų. |
| --- | --- |

—

CCN/CSI tinklas suteikia valstybėms narėms patikimą ir greitą ryšį tarp centrinių ryšių įstaigų.

Be to, nuo 2007 m. pabaigos vietos tarnybos galės naudotis patikimu elektroninio ryšio kanalu.

| 38.–42. | Administracinė kompetentingų institucijų struktūra valstybėse narėse (ir institucijų teritorinės arba veiklos atsakomybės atskyrimas) priklauso nacionalinei kompetencijai; ji turėtų atitikti ES teisės aktus ir neturėtų trukdyti administraciniam bendradarbiavimui su kitomis valstybėmis narėmis.
  Nacionalinių centrinių ryšių įstaigų organizacinės struktūros bus įtrauktos į rengiamą vertinimą, kurio rezultatai bus paskelbti 2008 m. |
| --- | --- |

38.–42.

Administracinė kompetentingų institucijų struktūra valstybėse narėse (ir institucijų teritorinės arba veiklos atsakomybės atskyrimas) priklauso nacionalinei kompetencijai; ji turėtų atitikti ES teisės aktus ir neturėtų trukdyti administraciniam bendradarbiavimui su kitomis valstybėmis narėmis.

Nacionalinių centrinių ryšių įstaigų organizacinės struktūros bus įtrauktos į rengiamą vertinimą, kurio rezultatai bus paskelbti 2008 m.

| 49. | 2006 m. gruodžio mėn. ABNK posėdyje Komisija jau pasiūlė įdiegti grįžtamosios informacijos mechanizmą. Tai galėtų padidinti motyvaciją keistis (spontaniškai teikiama) informacija. Valstybės narės palankiai įvertino šį pasiūlymą ir jis bus toliau nagrinėjamas 2008 m. |
| --- | --- |

49.

2006 m. gruodžio mėn. ABNK posėdyje Komisija jau pasiūlė įdiegti grįžtamosios informacijos mechanizmą. Tai galėtų padidinti motyvaciją keistis (spontaniškai teikiama) informacija. Valstybės narės palankiai įvertino šį pasiūlymą ir jis bus toliau nagrinėjamas 2008 m.

| 51. | Kalbant apie informacijos mainus be išankstinio prašymo, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 18 straipsnyje aiškiai numatyta, o Reglamento (EB) Nr. 1925/2004 5 straipsnyje patvirtinta, kad kiekviena valstybė narė nustato, ar ji dalyvaus konkrečios kategorijos (pakategorės) informacijos mainuose ir kaip ji tai darys. Šis tekstas parengtas pasiekus politinį kompromisą, būtiną, kad Taryboje būtų vieningai priimtas sprendimas (kaip reikalaujama dėl aktų pagal Sutarties 93 straipsnį).
  Šią konkrečią informacijos, kuria keičiamasi be išankstinio prašymo, kategorijų (pakategorių) apibrėžtį galima paaiškinti taip: kai buvo priimta ši nuostata, šių kategorijų (pakategorių) informacijos kiekis skirtingose valstybėse narėse buvo skirtingas (dėl skirtingų atitinkamos informacijos rinkimo ir saugojimo metodų). Todėl buvo numatyta, kad tos valstybės narės, kurios tuo metu dar negalėjo keistis tam tikros rūšies informacija (pvz., nes dar reikėjo sukurti specialią duomenų bazę), įsipareigos keistis tokia informacija, kai tik galės (žr. Reglamento (EB) Nr. 1925/2004 5 straipsnio 2 pastraipą dėl vėlesnių informacijos, kuria keičiasi valstybės narės, kategorijų arba pakategorių keitimų ir dėl vėlesnio tokio keitimosi informacija būdo keitimo). Reglamento (EB) Nr. 1798/2003 17 straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 1925/2004 3 straipsniu buvo siekiama, kad būtų keičiamasi kuo išsamesne informacija. |
| --- | --- |

51.

Kalbant apie informacijos mainus be išankstinio prašymo, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 18 straipsnyje aiškiai numatyta, o Reglamento (EB) Nr. 1925/2004 5 straipsnyje patvirtinta, kad kiekviena valstybė narė nustato, ar ji dalyvaus konkrečios kategorijos (pakategorės) informacijos mainuose ir kaip ji tai darys. Šis tekstas parengtas pasiekus politinį kompromisą, būtiną, kad Taryboje būtų vieningai priimtas sprendimas (kaip reikalaujama dėl aktų pagal Sutarties 93 straipsnį).

Šią konkrečią informacijos, kuria keičiamasi be išankstinio prašymo, kategorijų (pakategorių) apibrėžtį galima paaiškinti taip: kai buvo priimta ši nuostata, šių kategorijų (pakategorių) informacijos kiekis skirtingose valstybėse narėse buvo skirtingas (dėl skirtingų atitinkamos informacijos rinkimo ir saugojimo metodų). Todėl buvo numatyta, kad tos valstybės narės, kurios tuo metu dar negalėjo keistis tam tikros rūšies informacija (pvz., nes dar reikėjo sukurti specialią duomenų bazę), įsipareigos keistis tokia informacija, kai tik galės (žr. Reglamento (EB) Nr. 1925/2004 5 straipsnio 2 pastraipą dėl vėlesnių informacijos, kuria keičiasi valstybės narės, kategorijų arba pakategorių keitimų ir dėl vėlesnio tokio keitimosi informacija būdo keitimo). Reglamento (EB) Nr. 1798/2003 17 straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 1925/2004 3 straipsniu buvo siekiama, kad būtų keičiamasi kuo išsamesne informacija.

| 53. | Informacijos mainus be išankstinio prašymo reikia pagerinti. Reikėtų numatyti veiksmingesnius informacijos mainų metodus, atsižvelgiant į naujausius technologijų pokyčius ir prekiautojų naudojamą įrangą. Taip pat reikėtų apsvarstyti valstybių narių dažnesnių automatinių išsamesnės informacijos mainų galimybę arba netgi klausimą dėl tiesioginės prieigos prie nacionalinių duomenų bazių (7).
  Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje šiuo metu diskutuojama, kaip ši priemonė galėtų būti naudojama geriau. Diskusijos dėl EUROCANET naudojimo – tipiškas pavyzdys, kaip valstybės narės naudojasi šia priemone.
  Be to, kelių FISCALIS projekto grupių atlikto darbo išvados ir šiose grupėse vykstančios diskusijos rodo, kad valstybės narės nori pagerinti šios priemonės naudojimą, jos taip pat nori, kad šios rūšies informacijos mainai būtų sistemingesni, pavyzdžiui, panaudotų automobilių ir importo srityje.
  Kalbant apie statistiką, valstybės narės pritarė išsamioms gairėms ir nurodymams, kuriuose numatyta, kad turi būti perduodami tikslesni statistiniai duomenys apie informacijos, kuria keičiamasi be išankstinio prašymo, kategorijas. Šios naujos gairės turėtų būti taikomos nuo 2007 m. (statistiniams duomenims apie 2006 m. išsiųstus ir gautus prašymus ir atsakymus perduoti). |
| --- | --- |

53.

Informacijos mainus be išankstinio prašymo reikia pagerinti. Reikėtų numatyti veiksmingesnius informacijos mainų metodus, atsižvelgiant į naujausius technologijų pokyčius ir prekiautojų naudojamą įrangą. Taip pat reikėtų apsvarstyti valstybių narių dažnesnių automatinių išsamesnės informacijos mainų galimybę arba netgi klausimą dėl tiesioginės prieigos prie nacionalinių duomenų bazių (7).

Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje šiuo metu diskutuojama, kaip ši priemonė galėtų būti naudojama geriau. Diskusijos dėl EUROCANET naudojimo – tipiškas pavyzdys, kaip valstybės narės naudojasi šia priemone.

Be to, kelių FISCALIS projekto grupių atlikto darbo išvados ir šiose grupėse vykstančios diskusijos rodo, kad valstybės narės nori pagerinti šios priemonės naudojimą, jos taip pat nori, kad šios rūšies informacijos mainai būtų sistemingesni, pavyzdžiui, panaudotų automobilių ir importo srityje.

Kalbant apie statistiką, valstybės narės pritarė išsamioms gairėms ir nurodymams, kuriuose numatyta, kad turi būti perduodami tikslesni statistiniai duomenys apie informacijos, kuria keičiamasi be išankstinio prašymo, kategorijas. Šios naujos gairės turėtų būti taikomos nuo 2007 m. (statistiniams duomenims apie 2006 m. išsiųstus ir gautus prašymus ir atsakymus perduoti).

| 54. | Projekte EUROCANET (Europos „karuselės“ tinklas, European Carousel Network), kuriame dalyvauja 22 iš 27 valstybių narių, taikytas veikla pagrįstas metodas, kad galėtų dalyvauti nacionaliniai kovos su sukčiavimu padaliniai.
  Duomenis valdo ir analizuoja tik valstybės narės. Komisija šiuo metu negali naudotis duomenimis, taigi negali pateikti jokios analizės. Todėl Komisija gali pasiūlyti tik finansinę ir administracinę paramą, kad pagerėtų valstybių narių keitimasis duomenimis. Vis dėlto Komisija norėtų pasiūlyti konkretesnę paramą, pavyzdžiui, jeigu valstybės narės paprašytų, ji galėtų pateikti tendencijų ir Bendrijos lygmeniu rengiamų programų analizę. |
| --- | --- |

54.

Projekte EUROCANET (Europos „karuselės“ tinklas, European Carousel Network), kuriame dalyvauja 22 iš 27 valstybių narių, taikytas veikla pagrįstas metodas, kad galėtų dalyvauti nacionaliniai kovos su sukčiavimu padaliniai.

Duomenis valdo ir analizuoja tik valstybės narės. Komisija šiuo metu negali naudotis duomenimis, taigi negali pateikti jokios analizės. Todėl Komisija gali pasiūlyti tik finansinę ir administracinę paramą, kad pagerėtų valstybių narių keitimasis duomenimis. Vis dėlto Komisija norėtų pasiūlyti konkretesnę paramą, pavyzdžiui, jeigu valstybės narės paprašytų, ji galėtų pateikti tendencijų ir Bendrijos lygmeniu rengiamų programų analizę.

| 60. | Informacija apie Bendrijoje teikiamas prekes turėtų būti greitai perduodama kitoms valstybėms narėms. Šiuo metu keisdamosi duomenimis valstybės narės turi atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1798/2003 25 straipsnyje numatytą trijų mėnesių laikotarpį. Todėl spartesnio keitimosi duomenimis apie Bendrijoje tiekiamas prekes klausimas yra vienas iš pagrindinių klausimų, kuris svarstomas su valstybėmis narėmis 2006 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatu pradėtose diskusijose. Klausimas vėliau nagrinėtas Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje.
  Pasibaigus šioms diskusijoms Ekonomikos ir finansų taryba 2007 m. birželio mėn. paragino Komisiją pasiūlyti teisės aktus, kuriais būtų sutrumpintas sumuojamosios ataskaitos pateikimo terminas bei valstybių narių keitimuisi šia informacija taikomas terminas.
  Taryba nurodė, kad šiuos pasiūlymus reikia pateikti kartu su poveikio vertinimu. Komisija šiuo metu atlieka šį poveikio vertinimą siekdama įvertinti, kokį poveikį toks pakeitimas turės įmonių išlaidoms. |
| --- | --- |

60.

Informacija apie Bendrijoje teikiamas prekes turėtų būti greitai perduodama kitoms valstybėms narėms. Šiuo metu keisdamosi duomenimis valstybės narės turi atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1798/2003 25 straipsnyje numatytą trijų mėnesių laikotarpį. Todėl spartesnio keitimosi duomenimis apie Bendrijoje tiekiamas prekes klausimas yra vienas iš pagrindinių klausimų, kuris svarstomas su valstybėmis narėmis 2006 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatu pradėtose diskusijose. Klausimas vėliau nagrinėtas Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje.

Pasibaigus šioms diskusijoms Ekonomikos ir finansų taryba 2007 m. birželio mėn. paragino Komisiją pasiūlyti teisės aktus, kuriais būtų sutrumpintas sumuojamosios ataskaitos pateikimo terminas bei valstybių narių keitimuisi šia informacija taikomas terminas.

Taryba nurodė, kad šiuos pasiūlymus reikia pateikti kartu su poveikio vertinimu. Komisija šiuo metu atlieka šį poveikio vertinimą siekdama įvertinti, kokį poveikį toks pakeitimas turės įmonių išlaidoms.

| 62. | Šiuo metu su valstybėmis narėmis svarstomas klausimas dėl automatinės prieigos prie duomenų kitų valstybių narių duomenų bazėse suteikimo kompetentingoms institucijoms (tai yra Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupės veiklos dalis).
  Prieigą prie nacionalinių duomenų bazių – kaip vieną iš būdų pagerinti informacijos mainus – rekomenduota suteikti ir 2006 m. gegužės mėn. Komisijos komunikate (7).
  Daugiašalio metodo pranašumą įrodo 54 dalyje Audito Rūmų minėtas projektas EUROCANET, kuris suteikia galimybę valstybių narių tyrimo tarnyboms mokesčių srityje geriau suprasti įtariamo sukčiavimo grandinę arba net susidaryti išsamų vaizdą apie ją. Visos dalyvaujančios valstybės narės gali be apribojimų naudotis visais duomenimis, kuriais keičiamasi. |
| --- | --- |

62.

Šiuo metu su valstybėmis narėmis svarstomas klausimas dėl automatinės prieigos prie duomenų kitų valstybių narių duomenų bazėse suteikimo kompetentingoms institucijoms (tai yra Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupės veiklos dalis).

Prieigą prie nacionalinių duomenų bazių – kaip vieną iš būdų pagerinti informacijos mainus – rekomenduota suteikti ir 2006 m. gegužės mėn. Komisijos komunikate (7).

Daugiašalio metodo pranašumą įrodo 54 dalyje Audito Rūmų minėtas projektas EUROCANET, kuris suteikia galimybę valstybių narių tyrimo tarnyboms mokesčių srityje geriau suprasti įtariamo sukčiavimo grandinę arba net susidaryti išsamų vaizdą apie ją. Visos dalyvaujančios valstybės narės gali be apribojimų naudotis visais duomenimis, kuriais keičiamasi.

| 65. | Klausimas dėl įpareigojimo teikti sumuojamąsias Bendrijoje įsigytos produkcijos ataskaitas nustatymo svarstytas keliuose FISCALIS seminaruose ir projekto grupėse. Atsižvelgiant į duomenų kokybės problemas ir tai, kad patys prekiautojai dažnai pateikia neteisingas ataskaitas, tokio įpareigojimo privalumai nėra aiškūs. Be to, nustačius įpareigojimą teikti Bendrijoje įsigytos produkcijos ataskaitas prekiautojams būtų sukurta didelė papildoma administracinė našta. |
| --- | --- |

65.

Klausimas dėl įpareigojimo teikti sumuojamąsias Bendrijoje įsigytos produkcijos ataskaitas nustatymo svarstytas keliuose FISCALIS seminaruose ir projekto grupėse. Atsižvelgiant į duomenų kokybės problemas ir tai, kad patys prekiautojai dažnai pateikia neteisingas ataskaitas, tokio įpareigojimo privalumai nėra aiškūs. Be to, nustačius įpareigojimą teikti Bendrijoje įsigytos produkcijos ataskaitas prekiautojams būtų sukurta didelė papildoma administracinė našta.

| 67. | Nuo 2002 m. Komisija savo tinklavietėje įdiegė VIES PVM mokėtojo kodų tikrinimo priemonę. Nuo 2005 m. galima naudotis atvira sąsaja, kuria kompiuterinės sistemos automatiškai patikrina PVM mokėtojo kodus.
  Vienuolikos valstybių narių suteikta galimybė tikrinant PVM mokėtojo kodą patikrinti apmokestinamųjų asmenų pavardes yra naudinga priemonė siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui PMV mokėtojo kodais. |
| --- | --- |

67.

Nuo 2002 m. Komisija savo tinklavietėje įdiegė VIES PVM mokėtojo kodų tikrinimo priemonę. Nuo 2005 m. galima naudotis atvira sąsaja, kuria kompiuterinės sistemos automatiškai patikrina PVM mokėtojo kodus.

Vienuolikos valstybių narių suteikta galimybė tikrinant PVM mokėtojo kodą patikrinti apmokestinamųjų asmenų pavardes yra naudinga priemonė siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui PMV mokėtojo kodais.

| 68. | 2007 m. birželio mėn. Informacinių technologijų nuolatinio komiteto posėdyje susitarta išsiaiškinti, kaip VIES suprantama apmokestinamųjų asmenų ūkinės veiklos pradžia ir pabaiga. |
| --- | --- |

68.

2007 m. birželio mėn. Informacinių technologijų nuolatinio komiteto posėdyje susitarta išsiaiškinti, kaip VIES suprantama apmokestinamųjų asmenų ūkinės veiklos pradžia ir pabaiga.

| 69.–70. | Komisija modernizuoja VIES sistemą. Tai galimybė įdiegti patobulinimus, susijusius su administraciniu bendradarbiavimu kovojant su PVM sukčiavimu.
  VIES II pagrįstumo analizėje, paskelbtoje 2004 m. kovo mėn. ABNK posėdyje, buvo pasiūlytas šio modernizavimo planas. Tačiau valstybės narės šio plano nepatvirtino.
  Konkreti nurodyta problema – teisinio pagrindo nebuvimas. Ši problema tapo akivaizdi kai į VIES buvo siekiama įtraukti paslaugas (B2B). Pradėjus šį darbą daryta prielaida, kad teisinis pagrindas bus patvirtintas iki 2007 m. sausio 1 d. Neturint šio teisinio pagrindo – jis vis dar nepatvirtintas – sistemą įdiegė tik pusė valstybių narių. Kadangi veiklos pagerėjimas dėl padarytų investicijų labai ribotas, daugelis valstybių narių itin nenoriai svarstytų, ar šį metodą reikėtų dar kartą taikyti.
  Kalbant apie vieno langelio principą, nuo tada, kai buvo svarstoma pagrįstumo analizė, šis teisinis pagrindas pasikeitė – nustatytos trys papildomos projekto dalys, kurios vis dar svarstomos Taryboje. Taigi tik 2007 m. birželio mėn. Informacinių technologijų nuolatiniame komitete nutarta, kad pasiektas pakankamai tvirtas susitarimas, kad būtų galima pradėti dirbti.
  Kalbant apie elektronines formas, dirbama tik su tomis formomis (trimis), dėl kurių pakankamai tvirtai susitarta. ABNK ir darbo grupės turi apsvarstyti kitų formų turinį ir ar verta jas perkelti į xml formatą.
  Kalbant apie duomenų kokybę, pradėta trumpinti terminus ir gerinti istorinių PVM mokėtojo kodų registracijos įrašų tvarkymą. Tačiau, kad būtų galima pradėti dirbti, ABNK turi apsvarstyti tiek terminų sutrumpinimą, tiek kitus duomenų kokybės projektus.
  Kalbant apie delsimą surenkant ir kaupiant duomenis, su valstybėmis narėmis diskutuojama, kad PVM sumuojamųjų ataskaitų pateikimo terminas būtų sutrumpintas iki 1 mėn., taip pat kad iki 1 mėn. būtų sutrumpintas duomenų perdavimo kitoms valstybėms narėms terminas. |
| --- | --- |

69.–70.

Komisija modernizuoja VIES sistemą. Tai galimybė įdiegti patobulinimus, susijusius su administraciniu bendradarbiavimu kovojant su PVM sukčiavimu.

VIES II pagrįstumo analizėje, paskelbtoje 2004 m. kovo mėn. ABNK posėdyje, buvo pasiūlytas šio modernizavimo planas. Tačiau valstybės narės šio plano nepatvirtino.

Konkreti nurodyta problema – teisinio pagrindo nebuvimas. Ši problema tapo akivaizdi kai į VIES buvo siekiama įtraukti paslaugas (B2B). Pradėjus šį darbą daryta prielaida, kad teisinis pagrindas bus patvirtintas iki 2007 m. sausio 1 d. Neturint šio teisinio pagrindo – jis vis dar nepatvirtintas – sistemą įdiegė tik pusė valstybių narių. Kadangi veiklos pagerėjimas dėl padarytų investicijų labai ribotas, daugelis valstybių narių itin nenoriai svarstytų, ar šį metodą reikėtų dar kartą taikyti.

Kalbant apie vieno langelio principą, nuo tada, kai buvo svarstoma pagrįstumo analizė, šis teisinis pagrindas pasikeitė – nustatytos trys papildomos projekto dalys, kurios vis dar svarstomos Taryboje. Taigi tik 2007 m. birželio mėn. Informacinių technologijų nuolatiniame komitete nutarta, kad pasiektas pakankamai tvirtas susitarimas, kad būtų galima pradėti dirbti.

Kalbant apie elektronines formas, dirbama tik su tomis formomis (trimis), dėl kurių pakankamai tvirtai susitarta. ABNK ir darbo grupės turi apsvarstyti kitų formų turinį ir ar verta jas perkelti į xml formatą.

Kalbant apie duomenų kokybę, pradėta trumpinti terminus ir gerinti istorinių PVM mokėtojo kodų registracijos įrašų tvarkymą. Tačiau, kad būtų galima pradėti dirbti, ABNK turi apsvarstyti tiek terminų sutrumpinimą, tiek kitus duomenų kokybės projektus.

Kalbant apie delsimą surenkant ir kaupiant duomenis, su valstybėmis narėmis diskutuojama, kad PVM sumuojamųjų ataskaitų pateikimo terminas būtų sutrumpintas iki 1 mėn., taip pat kad iki 1 mėn. būtų sutrumpintas duomenų perdavimo kitoms valstybėms narėms terminas.

| 71.–72. | Mokesčių pareigūnų veikla kitose valstybėse narėse – lanksti administracinio bendradarbiavimo priemonė. Valstybės narės ne kartą buvo paragintos ją naudoti daugiau (FISCALIS seminaruose, Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupės posėdžiuose). |
| --- | --- |

71.–72.

Mokesčių pareigūnų veikla kitose valstybėse narėse – lanksti administracinio bendradarbiavimo priemonė. Valstybės narės ne kartą buvo paragintos ją naudoti daugiau (FISCALIS seminaruose, Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupės posėdžiuose).

| 75. | Komisija nori, kad šia priemone šiuo metu būtų naudojamasi daugiau ir kuria daugiašalių patikrų platformą – nuolatinį forumą, kuriuo būtų remiamos ir vertinamos daugiašalės patikros ir būtų keičiamasi gerąja daugiašalių patikrų patirtimi.
  Taip pat pagerintos techninės galimybės bendradarbiauti atliekant daugiašales patikras. 2006 m. pabaigoje įdiegus naują bendro ryšio tinklo versiją valstybės narės gali patikimai persiųsti laiškus (pvz., prašymus atlikti daugiašales patikras) vietos tarnyboms. 2007 m. pabaigoje daugiašales patikras atliekantys asmenys galės tiesiogiai bendrauti elektroniniu būdu naudodamiesi patikimu ryšio kanalu. |
| --- | --- |

75.

Komisija nori, kad šia priemone šiuo metu būtų naudojamasi daugiau ir kuria daugiašalių patikrų platformą – nuolatinį forumą, kuriuo būtų remiamos ir vertinamos daugiašalės patikros ir būtų keičiamasi gerąja daugiašalių patikrų patirtimi.

Taip pat pagerintos techninės galimybės bendradarbiauti atliekant daugiašales patikras. 2006 m. pabaigoje įdiegus naują bendro ryšio tinklo versiją valstybės narės gali patikimai persiųsti laiškus (pvz., prašymus atlikti daugiašales patikras) vietos tarnyboms. 2007 m. pabaigoje daugiašales patikras atliekantys asmenys galės tiesiogiai bendrauti elektroniniu būdu naudodamiesi patikimu ryšio kanalu.

| 76. | 2006 m. pradėta 16 daugiašalių patikrų, surengti iš viso 58 posėdžiai dėl daugiašalių patikrų ir 5 daugiašalių patikrų atrankos posėdžiai. Nuo 2006 m. birželio mėn. FISCALIS seminaro daugiau valstybių narių pradėjo daugiašales patikras. |
| --- | --- |

76.

2006 m. pradėta 16 daugiašalių patikrų, surengti iš viso 58 posėdžiai dėl daugiašalių patikrų ir 5 daugiašalių patikrų atrankos posėdžiai. Nuo 2006 m. birželio mėn. FISCALIS seminaro daugiau valstybių narių pradėjo daugiašales patikras.

| 79. | Atsižvelgiant į tai, kad buvo sunku pasiekti susitarimą ABNK (kurio veikla daugiau techninio pobūdžio), tam tikrus klausimus šiuo metu nagrinėja Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė, remdamasi Tarybos priimtomis išvadomis (2006 m. lapkričio mėn. ir 2007 m. birželio mėn. Ekonomikos ir finansų taryba). |
| --- | --- |

79.

Atsižvelgiant į tai, kad buvo sunku pasiekti susitarimą ABNK (kurio veikla daugiau techninio pobūdžio), tam tikrus klausimus šiuo metu nagrinėja Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė, remdamasi Tarybos priimtomis išvadomis (2006 m. lapkričio mėn. ir 2007 m. birželio mėn. Ekonomikos ir finansų taryba).

| 80. | „Raidos forma“ sukurta siekiant palengvinti informacijos perdavimą atsižvelgiant į naujas sukčiavimo tendencijas. Beveik visuose ABNK posėdžiuose Komisija naudojasi proga paraginti valstybes nares keistis informacija naudojant šią formą.
  Kaip Audito Rūmai pažymi, šiomis „raidos formomis“ dar nebuvo naudotasi. Vis dėlto projektas EUROCANET paremtas šia idėja, nes juo taip pat siekiama keistis žiniomis ir gerąja patirtimi. Valstybės narės dar nesikeičia informacija apie naujas tendencijas ir kryptis, tačiau jos EUROCANET grupėje aptaria naujas tendencijas ir naujas sukčiavimo schemas. |
| --- | --- |

80.

„Raidos forma“ sukurta siekiant palengvinti informacijos perdavimą atsižvelgiant į naujas sukčiavimo tendencijas. Beveik visuose ABNK posėdžiuose Komisija naudojasi proga paraginti valstybes nares keistis informacija naudojant šią formą.

Kaip Audito Rūmai pažymi, šiomis „raidos formomis“ dar nebuvo naudotasi. Vis dėlto projektas EUROCANET paremtas šia idėja, nes juo taip pat siekiama keistis žiniomis ir gerąja patirtimi. Valstybės narės dar nesikeičia informacija apie naujas tendencijas ir kryptis, tačiau jos EUROCANET grupėje aptaria naujas tendencijas ir naujas sukčiavimo schemas.

| 81. | Priežiūros sistema yra viena iš temų, kuria su valstybėmis narėmis diskutuoja dabartinė Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė. |
| --- | --- |

81.

Priežiūros sistema yra viena iš temų, kuria su valstybėmis narėmis diskutuoja dabartinė Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė.

| 82. | 2006 m. gegužės mėn. komunikate (8) Komisija įvertino esamą teisės aktų sistemą ir praktinį administracinį bendradarbiavimą (įskaitant bendradarbiavimą PVM srityje). Ji nurodė būdus šiam bendradarbiavimui pagerinti, kuriuos reikia išnagrinėti.
  Vėliau Taryba svarstė administracinį bendradarbiavimą kaip priemonę kovoti su sukčiavimu (2006 m. lapkričio mėn. ir 2007 m. birželio mėn. Ekonomikos ir finansų taryba) ir pakvietė Komisiją dirbti toliau, visų pirma PVM srityje. Atsižvelgdama į šias diskusijas, Komisija tolesniam darbui šioje srityje skyrė daug išteklių. Sukurta Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė, kuri posėdžiavo jau 6 kartus.
  Taip valstybės narės galėjo įgyti daugiau patirties diegiant administracinio bendradarbiavimo organizacinę struktūrą ir sprendžiant galimas bendradarbiavimo problemas, kurios gali būti susijusios su kompetentingų institucijų valstybėse narėse administracine struktūra. Šis specifinis klausimas bus įtrauktas į rengiamą vertinimą, kurio rezultatai bus paskelbti 2008 m.
  Administracinė struktūra valstybėse narėse priklauso valstybių narių kompetencijai, todėl sunku pateikti bendro pobūdžio gaires, nes ideali struktūra priklauso nuo veiksnių, kurie gali būti skirtingi skirtingose valstybėse narėse (teritorijos dydis, apmokestinamųjų asmenų skaičius, bendra valdžios institucijų struktūra ir pan.). |
| --- | --- |

82.

2006 m. gegužės mėn. komunikate (8) Komisija įvertino esamą teisės aktų sistemą ir praktinį administracinį bendradarbiavimą (įskaitant bendradarbiavimą PVM srityje). Ji nurodė būdus šiam bendradarbiavimui pagerinti, kuriuos reikia išnagrinėti.

Vėliau Taryba svarstė administracinį bendradarbiavimą kaip priemonę kovoti su sukčiavimu (2006 m. lapkričio mėn. ir 2007 m. birželio mėn. Ekonomikos ir finansų taryba) ir pakvietė Komisiją dirbti toliau, visų pirma PVM srityje. Atsižvelgdama į šias diskusijas, Komisija tolesniam darbui šioje srityje skyrė daug išteklių. Sukurta Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupė, kuri posėdžiavo jau 6 kartus.

Taip valstybės narės galėjo įgyti daugiau patirties diegiant administracinio bendradarbiavimo organizacinę struktūrą ir sprendžiant galimas bendradarbiavimo problemas, kurios gali būti susijusios su kompetentingų institucijų valstybėse narėse administracine struktūra. Šis specifinis klausimas bus įtrauktas į rengiamą vertinimą, kurio rezultatai bus paskelbti 2008 m.

Administracinė struktūra valstybėse narėse priklauso valstybių narių kompetencijai, todėl sunku pateikti bendro pobūdžio gaires, nes ideali struktūra priklauso nuo veiksnių, kurie gali būti skirtingi skirtingose valstybėse narėse (teritorijos dydis, apmokestinamųjų asmenų skaičius, bendra valdžios institucijų struktūra ir pan.).

| 83. | Komisija (OLAF) kelis kartus prašė suteikti prieigą prie mainų informacijos turinio, tačiau nesėkmingai.
  Jeigu Komisija (OLAF) gautų mainų informaciją, ji galėtų geriau atlikti savo, kaip paslaugų platformos valstybių narių tarnyboms, vaidmenį. Tai itin padidintų kovos su PVM sukčiavimu pridėtinę vertę: bendru Bendrijos mastu būtų pateikta tendencijų ir nustatytų naujų sukčiavimo schemų (nevertinant sukčiavimo masto) analizė, kuria galėtų naudotis visų valstybių narių tarnybos. Tačiau iki šiol valstybės narės atsisako suteikti Komisijai prieigą, nors ją suteikusios jos galėtų pasinaudoti Komisijos (OLAF) operatyvine ir žvalgybine parama vykdydamos savo ankstyvojo nustatymo politiką. |
| --- | --- |

83.

Komisija (OLAF) kelis kartus prašė suteikti prieigą prie mainų informacijos turinio, tačiau nesėkmingai.

Jeigu Komisija (OLAF) gautų mainų informaciją, ji galėtų geriau atlikti savo, kaip paslaugų platformos valstybių narių tarnyboms, vaidmenį. Tai itin padidintų kovos su PVM sukčiavimu pridėtinę vertę: bendru Bendrijos mastu būtų pateikta tendencijų ir nustatytų naujų sukčiavimo schemų (nevertinant sukčiavimo masto) analizė, kuria galėtų naudotis visų valstybių narių tarnybos. Tačiau iki šiol valstybės narės atsisako suteikti Komisijai prieigą, nors ją suteikusios jos galėtų pasinaudoti Komisijos (OLAF) operatyvine ir žvalgybine parama vykdydamos savo ankstyvojo nustatymo politiką.

| 84. | Komisija pasiūlė įvertinti informacijos mainų kokybę remiantis mainų imties analize, kad nustatytų įvairias kliūtis, trukdančias keistis informacija. Šis pasiūlymas pateiktas 2006 m. gruodžio mėn. ABNK posėdyje. Kelios valstybės narės pareiškė norą dalyvauti tokiame projekte. Todėl FISCALIS projekto grupė pradės dirbti pirmą 2008 m. ketvirtį. |
| --- | --- |

84.

Komisija pasiūlė įvertinti informacijos mainų kokybę remiantis mainų imties analize, kad nustatytų įvairias kliūtis, trukdančias keistis informacija. Šis pasiūlymas pateiktas 2006 m. gruodžio mėn. ABNK posėdyje. Kelios valstybės narės pareiškė norą dalyvauti tokiame projekte. Todėl FISCALIS projekto grupė pradės dirbti pirmą 2008 m. ketvirtį.

| 87. | Komisija kelis kartus bandė pasiekti susitarimą, kad būtų panaikinti PVM mokėtojo kodai. Valstybės narės dar nepasiekė susitarimo. |
| --- | --- |

87.

Komisija kelis kartus bandė pasiekti susitarimą, kad būtų panaikinti PVM mokėtojo kodai. Valstybės narės dar nepasiekė susitarimo.

| 88.–90. | Komisija įsitikinusi, jog reikia priimti teisės aktus, kad būtų pagerintas tarpvalstybinis patraukimas baudžiamojon atsakomybėn tais atvejais, kai mokesčių nuostolių patiria kitos valstybės narės (9). Diskusijos šiuo klausimu pradėtos Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje.
  Akivaizdu, kad baudžiamosios teisės priemones sunku pradėti taikyti, nors to dažnai prašoma. Pavyzdžiui, 1995 m. pasirašyta Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencija, parengta remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, įsigaliojo tik 2002 m., kai ją ratifikavo valstybės narės.
  Komisija perdavė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis pasiūlymą, COM(2001) 272. Šiame pasiūlyme pateiktos nuostatos, susijusios su patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, kurie turi poveikį Europos bendrijos finansiniams interesams.
  Komisija taip pat yra pasiūliusi Reglamentą dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Europos bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos, COM(2006) 473. Tarpusavio administracinės pagalbos srityje numatytos daugiadalykių kovos su sukčiavimu priemonių taikymo taisyklės, taip pat numatyta sąsaja su tolesniu nagrinėjimu teismine tvarka – tai esminė veiksmingo baudžiamojo persekiojimo sąlyga. |
| --- | --- |

88.–90.

Komisija įsitikinusi, jog reikia priimti teisės aktus, kad būtų pagerintas tarpvalstybinis patraukimas baudžiamojon atsakomybėn tais atvejais, kai mokesčių nuostolių patiria kitos valstybės narės (9). Diskusijos šiuo klausimu pradėtos Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupėje.

Akivaizdu, kad baudžiamosios teisės priemones sunku pradėti taikyti, nors to dažnai prašoma. Pavyzdžiui, 1995 m. pasirašyta Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencija, parengta remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, įsigaliojo tik 2002 m., kai ją ratifikavo valstybės narės.

Komisija perdavė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis pasiūlymą, COM(2001) 272. Šiame pasiūlyme pateiktos nuostatos, susijusios su patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, kurie turi poveikį Europos bendrijos finansiniams interesams.

Komisija taip pat yra pasiūliusi Reglamentą dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Europos bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos, COM(2006) 473. Tarpusavio administracinės pagalbos srityje numatytos daugiadalykių kovos su sukčiavimu priemonių taikymo taisyklės, taip pat numatyta sąsaja su tolesniu nagrinėjimu teismine tvarka – tai esminė veiksmingo baudžiamojo persekiojimo sąlyga.

| 91. | Komisija mano, kad PVM yra įtrauktas į Konvencijos taikymo sritį, ir apgailestauja dėl Tarybos priimtos pozicijos, kuri prieštarauja Bendrijos ir valstybių narių finansiniams interesams (10). |
| --- | --- |

91.

Komisija mano, kad PVM yra įtrauktas į Konvencijos taikymo sritį, ir apgailestauja dėl Tarybos priimtos pozicijos, kuri prieštarauja Bendrijos ir valstybių narių finansiniams interesams (10).

| 92. | Komisija pradėjo studiją ir ją atliekantis rangovas turėtų pateikti patikimą mokestinio sukčiavimo masto skirtingose valstybėse narėse įvertį, paremtą 3 skirtingais statistiniais modeliais. Pirmieji PVM sukčiavimo masto vertinimo rezultatai turėtų būti pateikti iki 2007 m. pabaigos. |
| --- | --- |

92.

Komisija pradėjo studiją ir ją atliekantis rangovas turėtų pateikti patikimą mokestinio sukčiavimo masto skirtingose valstybėse narėse įvertį, paremtą 3 skirtingais statistiniais modeliais. Pirmieji PVM sukčiavimo masto vertinimo rezultatai turėtų būti pateikti iki 2007 m. pabaigos.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 94.–103. | Komisija teigiamai vertina Audito Rūmų išvadas. Jos patvirtina 2006 m. gegužės 31 d. Komisijos komunikato išvadas: prieš kelerius metus sustiprintas Bendrijos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje teisinis pagrindas, tačiau valstybės narės nepakankamai naudojasi suteiktomis naujomis galimybėmis ir administracinis bendradarbiavimas nėra proporcingas prekybos mastui Bendrijos viduje.
  Komisija ir toliau ragina valstybes nares gerinti administracinį bendradarbiavimą pagal galiojančius teisės aktus. Problemos (pvz., pavėluoti atsakymai, nepakankamas tarpinių atsakymų teikimas, ribotas galimybių, susijusių su mokesčių pareigūnų veikla kitose valstybėse narėse, panaudojimas, vienalaikės ir daugiašalės patikros) aptariamos ABNK posėdžiuose ir FISCALIS seminaruose.
  Gerindama administracinį bendradarbiavimą Komisija susiduria su keliomis kliūtimis:






  — | teisės aktai šioje srityje gali būti priimti tik balsuojant vieningai, dėl to neišvengiamai kyla sunkumų derantis, tenka priimti politinius kompromisus, |
| --- | --- | --- |

94.–103.

Komisija teigiamai vertina Audito Rūmų išvadas. Jos patvirtina 2006 m. gegužės 31 d. Komisijos komunikato išvadas: prieš kelerius metus sustiprintas Bendrijos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje teisinis pagrindas, tačiau valstybės narės nepakankamai naudojasi suteiktomis naujomis galimybėmis ir administracinis bendradarbiavimas nėra proporcingas prekybos mastui Bendrijos viduje.

Komisija ir toliau ragina valstybes nares gerinti administracinį bendradarbiavimą pagal galiojančius teisės aktus. Problemos (pvz., pavėluoti atsakymai, nepakankamas tarpinių atsakymų teikimas, ribotas galimybių, susijusių su mokesčių pareigūnų veikla kitose valstybėse narėse, panaudojimas, vienalaikės ir daugiašalės patikros) aptariamos ABNK posėdžiuose ir FISCALIS seminaruose.

Gerindama administracinį bendradarbiavimą Komisija susiduria su keliomis kliūtimis:

—

teisės aktai šioje srityje gali būti priimti tik balsuojant vieningai, dėl to neišvengiamai kyla sunkumų derantis, tenka priimti politinius kompromisus,

| — | administracinė struktūra valstybėse narėse visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijai, |
| --- | --- |

—

administracinė struktūra valstybėse narėse visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijai,

| — | ištekliai, kuriuos valstybės narės skiria administraciniam bendradarbiavimui, yra riboti. Kai kurios valstybės narės juos net mažina. |
| --- | --- |

—

ištekliai, kuriuos valstybės narės skiria administraciniam bendradarbiavimui, yra riboti. Kai kurios valstybės narės juos net mažina.

| 104. | Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijoms, kurios atitinka Komisijos nuomonę, išreikštą 2006 m. gegužės mėn. komunikate.
  Atsižvelgdama į PVM sukčiavimo svarbą, Komisija toliau skatins politines diskusijas dėl poreikio priimti strategiją ES lygmeniu, kad būtų pagerinta kova su mokestiniu sukčiavimu. Šios diskusijos pradėtos 2006 m. gegužės mėn., jomis rėmėsi Ekonomikos ir finansų taryba savo 2006 m. lapkričio mėn. ir 2007 m. birželio mėn. išvadose. Kad į šias išvadas būtų atsižvelgta, Komisija sukūrė Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupę, kurioje dalyvauja valstybės narės. Palyginti su ABNK, šios grupės darbas labiau politinio pobūdžio, ji nagrinėja:






  — | automatinę tiesioginę prieigą prie duomenų kitų valstybių narių duomenų bazėse, spartesnius išsamesnės informacijos mainus ir trečiųjų valstybių narių prašymus, |
| --- | --- | --- |

104.

Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijoms, kurios atitinka Komisijos nuomonę, išreikštą 2006 m. gegužės mėn. komunikate.

Atsižvelgdama į PVM sukčiavimo svarbą, Komisija toliau skatins politines diskusijas dėl poreikio priimti strategiją ES lygmeniu, kad būtų pagerinta kova su mokestiniu sukčiavimu. Šios diskusijos pradėtos 2006 m. gegužės mėn., jomis rėmėsi Ekonomikos ir finansų taryba savo 2006 m. lapkričio mėn. ir 2007 m. birželio mėn. išvadose. Kad į šias išvadas būtų atsižvelgta, Komisija sukūrė Kovos su mokestiniu sukčiavimu strategijos grupę, kurioje dalyvauja valstybės narės. Palyginti su ABNK, šios grupės darbas labiau politinio pobūdžio, ji nagrinėja:

—

automatinę tiesioginę prieigą prie duomenų kitų valstybių narių duomenų bazėse, spartesnius išsamesnės informacijos mainus ir trečiųjų valstybių narių prašymus,

| — | poreikį imtis atitinkamų priemonių prieš sukčiautojus, pavyzdžiui, taikyti sankcijas ir juos traukti baudžiamojon atsakomybėn nepriklausomai nuo to, ar dėl sukčiavimo atitinkama valstybė narė patiria pajamų nuostolių, |
| --- | --- |

—

poreikį imtis atitinkamų priemonių prieš sukčiautojus, pavyzdžiui, taikyti sankcijas ir juos traukti baudžiamojon atsakomybėn nepriklausomai nuo to, ar dėl sukčiavimo atitinkama valstybė narė patiria pajamų nuostolių,

| — | sumuojamųjų Bendrijoje tiekiamų prekių ataskaitų pateikimo termino sutrumpinimą. Dėl šio klausimo Komisija šiuo metu atlieka poveikio vertinimą siekdama įvertinti, kokį poveikį toks pakeitimas turės įmonėms. Remiantis šios analizės rezultatais bus apibrėžta galimo teisės akto pasiūlymo taikymo sritis. |
| --- | --- |

—

sumuojamųjų Bendrijoje tiekiamų prekių ataskaitų pateikimo termino sutrumpinimą. Dėl šio klausimo Komisija šiuo metu atlieka poveikio vertinimą siekdama įvertinti, kokį poveikį toks pakeitimas turės įmonėms. Remiantis šios analizės rezultatais bus apibrėžta galimo teisės akto pasiūlymo taikymo sritis.

Komisija taip pat ragina valstybes nares geriau pasinaudoti esama operatyvinės ir žvalgybinės paramos infrastruktūra Bendrijos lygmeniu – Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF).

| 105.–107. | Kad paremtų ir pagerintų ES valstybių narių administracinį bendradarbiavimą, Komisija jau ėmėsi kelių iniciatyvų:






  — | Nuo 2007 m. pabaigos vietos tarnybos skirtingose valstybėse narėse galės naudotis patikimu elektroninio ryšio kanalu – taip bus paremtas decentralizuotas bendravimas. |
| --- | --- | --- |

105.–107.

Kad paremtų ir pagerintų ES valstybių narių administracinį bendradarbiavimą, Komisija jau ėmėsi kelių iniciatyvų:

—

Nuo 2007 m. pabaigos vietos tarnybos skirtingose valstybėse narėse galės naudotis patikimu elektroninio ryšio kanalu – taip bus paremtas decentralizuotas bendravimas.

| — | Valstybės narės turi išsamias gaires, skirtas prašymo formoms; rengiamos naujos elektroninės formos xml formatu, kurios bus pradėtos naudoti 2008 m. pradžioje. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turi išsamias gaires, skirtas prašymo formoms; rengiamos naujos elektroninės formos xml formatu, kurios bus pradėtos naudoti 2008 m. pradžioje.

| — | FISCALIS projekto grupės šiuo metu svarsto, kaip pagerinti informacijos mainus, kad jie būtų sistemingesni specifiniais atvejais, pavyzdžiui, panaudotų automobilių ir importo srityje. |
| --- | --- |

—

FISCALIS projekto grupės šiuo metu svarsto, kaip pagerinti informacijos mainus, kad jie būtų sistemingesni specifiniais atvejais, pavyzdžiui, panaudotų automobilių ir importo srityje.

| — | Komisija sukūrė daugiašalių patikrų platformą – nuolatinį forumą, kuriuo būtų remiamos ir vertinamos daugiašalės patikros ir būtų keičiamasi gerąja daugiašalių patikrų patirtimi. |
| --- | --- |

—

Komisija sukūrė daugiašalių patikrų platformą – nuolatinį forumą, kuriuo būtų remiamos ir vertinamos daugiašalės patikros ir būtų keičiamasi gerąja daugiašalių patikrų patirtimi.

| — | Komisija parengė administracinio bendradarbiavimo statistinių duomenų perdavimo išsamius nurodymus ir gaires, kad susidarytų geresnį vaizdą apie administracinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

Komisija parengė administracinio bendradarbiavimo statistinių duomenų perdavimo išsamius nurodymus ir gaires, kad susidarytų geresnį vaizdą apie administracinį bendradarbiavimą.

| — | Komisija pasiūlė įdiegti grįžtamosios informacijos mechanizmą, kuris galėtų padidinti motyvaciją keistis (spontaniškai teikiama) informacija. Valstybės narės sutiko išnagrinėti šį pasiūlymą. Tai bus padaryta 2008 m. |
| --- | --- |

—

Komisija pasiūlė įdiegti grįžtamosios informacijos mechanizmą, kuris galėtų padidinti motyvaciją keistis (spontaniškai teikiama) informacija. Valstybės narės sutiko išnagrinėti šį pasiūlymą. Tai bus padaryta 2008 m.

| — | 2008 m. Komisija paskelbs administracinio bendradarbiavimo PVM srityje vertinimą. Šiame vertinime taip pat bus pateikta centrinių ryšių įstaigų struktūrų ES valstybėse narėse funkcionavimo analizė. |
| --- | --- |

—

2008 m. Komisija paskelbs administracinio bendradarbiavimo PVM srityje vertinimą. Šiame vertinime taip pat bus pateikta centrinių ryšių įstaigų struktūrų ES valstybėse narėse funkcionavimo analizė.

| 108. | Kalbant apie VIES, 2007 m. birželio mėn. susitarta išsiaiškinti, kaip VIES suprantama apmokestinamųjų asmenų ūkinės veiklos pradžia ir pabaiga, kad ši informacija būtų tikslesnė ir išsamesnė. Galima naudotis atvira sąsaja, kuria kompiuterinės sistemos automatiškai patikrina PVM mokėtojo kodus; VIES toliau modernizuojama. |
| --- | --- |

108.

Kalbant apie VIES, 2007 m. birželio mėn. susitarta išsiaiškinti, kaip VIES suprantama apmokestinamųjų asmenų ūkinės veiklos pradžia ir pabaiga, kad ši informacija būtų tikslesnė ir išsamesnė. Galima naudotis atvira sąsaja, kuria kompiuterinės sistemos automatiškai patikrina PVM mokėtojo kodus; VIES toliau modernizuojama.

| 109. | Komisija ir toliau ragins valstybes nares susitarti dėl PVM mokėtojo kodų panaikinimo. |
| --- | --- |

109.

Komisija ir toliau ragins valstybes nares susitarti dėl PVM mokėtojo kodų panaikinimo.

| 110. | Komisija pradėjo studiją, kad gautų patikimą mokestinio sukčiavimo masto ES valstybėse narėse įvertį. Pirmieji PVM sukčiavimo masto vertinimo rezultatai turėtų būti pateikti iki 2007 m. pabaigos. |
| --- | --- |

110.

Komisija pradėjo studiją, kad gautų patikimą mokestinio sukčiavimo masto ES valstybėse narėse įvertį. Pirmieji PVM sukčiavimo masto vertinimo rezultatai turėtų būti pateikti iki 2007 m. pabaigos.

| 111. | Reikia sukurti visapusišką teisės aktų sistemą, kad tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn procesas būtų veiksmingas. Todėl Komisija pasiūlė specialias priemones, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis, COM(2001) 272, taip pat Reglamentą dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Europos bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos, COM(2006) 473. Pastarajame dokumente, į kurį įtraukta didelė dalis 2005 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento rekomendacijų, patraukimas baudžiamojon atsakomybėn nėra numatytas, tačiau jame numatytos priemonės, užtikrinančios sąsają su tolesniu teisminiu nagrinėjimu bei paramą išieškant lėšas. |
| --- | --- |

111.

Reikia sukurti visapusišką teisės aktų sistemą, kad tarpvalstybinio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn procesas būtų veiksmingas. Todėl Komisija pasiūlė specialias priemones, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis, COM(2001) 272, taip pat Reglamentą dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Europos bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos, COM(2006) 473. Pastarajame dokumente, į kurį įtraukta didelė dalis 2005 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento rekomendacijų, patraukimas baudžiamojon atsakomybėn nėra numatytas, tačiau jame numatytos priemonės, užtikrinančios sąsają su tolesniu teisminiu nagrinėjimu bei paramą išieškant lėšas.

| 112. | Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendacijas dėl kovos su sukčiavimu teisės aktų supaprastinimo ir konsolidavimo. Komisija išnagrinės galimybę konsoliduoti kovos su sukčiavimu teisės aktus pagal EB sutarties 280 straipsnį. |
| --- | --- |

112.

Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendacijas dėl kovos su sukčiavimu teisės aktų supaprastinimo ir konsolidavimo. Komisija išnagrinės galimybę konsoliduoti kovos su sukčiavimu teisės aktus pagal EB sutarties 280 straipsnį.

---

(1)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl būtinybės kurti suderintą kovos su mokestiniu sukčiavimu gerinimo strategiją, COM(2006) 254, 2006 5 31.

(2)  2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje (OL L 264, 2003 10 15, p. 1) ir 2004 m. spalio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1925/2004, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje tam tikrų nuostatų taikymą (OL L 331, 2004 11 5, p. 13).

(3)  Šis Administracinio bendradarbiavimo nuolatinis komitetas (ABNK) buvo sukurtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 44 straipsnį, kad padėtų Komisijai įgyvendinti Tarybos reglamentą.

(4)  Plg. COM(2006) 254, 2006 5 31, 2.1 punktą.

(5)  Reglamente numatyta decentralizuoto bendradarbiavimo galimybė, remiantis rekomendacija Komisijos pateiktame reglamento pasiūlyme (OL C 270 E, 2001 9 25, p. 87), COM(2001) 294, 2001 6 18).

(6)  COM(2006) 254, 2006 5 31, 3.1 punktas.

(7)  COM(2006) 254, 2006 5 31, 5.2 punktas.

(8)  COM(2006) 254, 2006 5 31.

(9)  COM(2006) 254, 2006 5 31, 5.1 punktas.

(10)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, Komisijos ataskaitos „Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencijos ir jos protokolų, Konvencijos 10 straipsnio įgyvendinimas“ priedas (COM(2004) 709 galutinis), SEC(2004) 1299, 5.1.2 punktas.

---