# Eiropas Savienības L 218/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 218 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 12. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 218

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 12. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 117 – Vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni un/vai saķeri ar slapju virsmu un/vai rites pretestību [2016/1350] | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 117 – Vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni un/vai saķeri ar slapju virsmu un/vai rites pretestību [2016/1350]

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 12.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 117 – Vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni un/vai saķeri ar slapju virsmu un/vai rites pretestību [2016/1350]

Ar visiem grozījumiem līdz

02. grozījumu sērijas 8. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2016. gada 20. janvāris

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pneimatisko riepu tipa modifikācijas un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tehnisko dienestu, kas veic apstiprināšanas testus, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

Pielikumi

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. papildinājums. | Apstiprinājuma marķējuma paraugi |
| --- | --- | --- |

2.

1. papildinājums.

Apstiprinājuma marķējuma paraugi

| 2. papildinājums. | Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kas atbilst apstiprinājumam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54 |
| --- | --- |

2. papildinājums.

Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kas atbilst apstiprinājumam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54

| 3. papildinājums. | Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54 |
| --- | --- |

3. papildinājums.

Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54

| 4. papildinājums. | Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 |
| --- | --- |

4. papildinājums.

Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117

| 3. | Brīvskrējiena testa metode riepu rites trokšņa emisiju līmeņa mērīšanai |
| --- | --- |

3.

| 1. papildinājums. | Testa protokols |
| --- | --- |

1. papildinājums.

Testa protokols

| 4. | Testa vietas specifikācijas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Testa procedūra saķeres ar slapju ceļu mērīšanai |
| --- | --- |

5.

| Papildinājums. | Riepu saķeres ar slapju ceļu indeksa testa protokolu piemēri |
| --- | --- |

Papildinājums.

Riepu saķeres ar slapju ceļu indeksa testa protokolu piemēri

| 6. | Testa procedūra rites pretestības mērīšanai |
| --- | --- |

6.

| 1. papildinājums. | Testa aprīkojuma pielaides |
| --- | --- |

1. papildinājums.

Testa aprīkojuma pielaides

| 2. papildinājums. | Mērījumu diska platums |
| --- | --- |

2. papildinājums.

Mērījumu diska platums

| 3. papildinājums. | Testa protokols un testa dati (rites pretestība) |
| --- | --- |

3. papildinājums.

Testa protokols un testa dati (rites pretestība)

| 4. papildinājums. | Riepu standartizācijas organizācijas |
| --- | --- |

4. papildinājums.

Riepu standartizācijas organizācijas

| 5. papildinājums. | Palēninājuma metode |
| --- | --- |

5. papildinājums.

Palēninājuma metode

| 7. | Sniega veiktspējas testēšanas procedūras salīdzinājumā ar sniega riepu, ko izmanto smagos sniega apstākļos |
| --- | --- |

7.

| 1. papildinājums. | “Kalnu” simbola piktogrammas apraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums.

“Kalnu” simbola piktogrammas apraksts

| 2. papildinājums. | Testa protokols un testa dati C1 un C2 klases riepām |
| --- | --- |

2. papildinājums.

Testa protokols un testa dati C1 un C2 klases riepām

| 3. papildinājums. | Testa protokols un testa dati C3 klases riepām |
| --- | --- |

3. papildinājums.

Testa protokols un testa dati C3 klases riepām

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz jaunām C1, C2 un C3 klases pneimatiskajām riepām saistībā ar to trokšņa emisiju līmeni, rites pretestību un saķeri ar slapju virsmu. Tomēr tie neattiecas uz:

| 1.1.1. | “pagaidu lietošanas rezerves riepām” ar marķējumu “tikai pagaidu lietošanai”; |
| --- | --- |

1.1.1.

“pagaidu lietošanas rezerves riepām” ar marķējumu “tikai pagaidu lietošanai”;

| 1.1.2. | riepām ar nominālo diska diametra kodu ≤ 10 (vai ≤ 254 mm) vai ≥ 25 (vai ≥ 635 mm); |
| --- | --- |

1.1.2.

riepām ar nominālo diska diametra kodu ≤ 10 (vai ≤ 254 mm) vai ≥ 25 (vai ≥ 635 mm);

| 1.1.3. | sacīkstēm paredzētām riepām; |
| --- | --- |

1.1.3.

sacīkstēm paredzētām riepām;

| 1.1.4. | riepām, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri neietilpst M, N un O kategorijā (1); |
| --- | --- |

1.1.4.

riepām, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri neietilpst M, N un O kategorijā (1);

1

| 1.1.5. | riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilces īpašības (piemēram, radžotas riepas); |
| --- | --- |

1.1.5.

riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilces īpašības (piemēram, radžotas riepas);

| 1.1.6. | riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h (ātruma kategorijas simbols F); |
| --- | --- |

1.1.6.

riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h (ātruma kategorijas simbols F);

| 1.1.7. | riepām, ko paredzēts izmantot vienīgi transportlīdzekļos, kuri pirmo reizi reģistrēti līdz 1990. gada 1. oktobrim; |
| --- | --- |

1.1.7.

riepām, ko paredzēts izmantot vienīgi transportlīdzekļos, kuri pirmo reizi reģistrēti līdz 1990. gada 1. oktobrim;

| 1.1.8. | profesionālām bezceļa riepām. |
| --- | --- |

1.1.8.

profesionālām bezceļa riepām.

1.2.   Nolīguma puses izdod un atzīst apstiprinājumus par rites trokšņa līmeni un/vai saķeri ar slapju virsmu, un/vai rites pretestību.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos papildus definīcijām, kas noteiktas Noteikumos Nr. 30 un Nr. 54, izmanto šādas definīcijas.

2.1.   
  “Riepu tips” šajos noteikumos ir tādu riepu kopums, kuru izmēru apzīmējumu sarakstā, tirdzniecības nosaukumos un komercapzīmējumos neatšķiras šādas būtiskas pazīmes:

| a) | ražotāja nosaukums; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukums;

| b) | riepu klase (sk. 2.4. punktu); |
| --- | --- |

b)

riepu klase (sk. 2.4. punktu);

| c) | riepu struktūra; |
| --- | --- |

c)

riepu struktūra;

| d) | izmantošanas kategorija – parastās riepas, sniega riepas un īpaša lietojuma riepas; |
| --- | --- |

d)

izmantošanas kategorija – parastās riepas, sniega riepas un īpaša lietojuma riepas;

| e) | C1 klases riepām:






  i) | parastās vai pastiprinātās riepas – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni; |
| --- | --- | --- |

e)

C1 klases riepām:

i)

parastās vai pastiprinātās riepas – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni;

| ii) | parastās vai sniega riepas Q vai zemākā ātruma kategorijā, neskaitot H kategoriju (≤ 160 km/h), vai R un augstākā ātruma kategorijā, ieskaitot H kategoriju (> 160 km/h) – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu saķeri ar slapju virsmu; |
| --- | --- |

ii)

parastās vai sniega riepas Q vai zemākā ātruma kategorijā, neskaitot H kategoriju (≤ 160 km/h), vai R un augstākā ātruma kategorijā, ieskaitot H kategoriju (> 160 km/h) – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu saķeri ar slapju virsmu;

| f) | C2 un C3 klases riepām:






  i) | riepas ar marķējumu M+S vai bez tā – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām; |
| --- | --- | --- |

f)

C2 un C3 klases riepām:

i)

riepas ar marķējumu M+S vai bez tā – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām;

| ii) | vilces riepas vai riepas, kas nav vilces riepas, – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām; |
| --- | --- |

ii)

vilces riepas vai riepas, kas nav vilces riepas, – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām;

| g) | protektora raksts (sk. 3.2.1. punktu). |
| --- | --- |

g)

protektora raksts (sk. 3.2.1. punktu).

2.2.   
  “Zīmols” vai “komercapzīmējums” ir riepu ražotāja dotais riepu apzīmējums. Zīmols var atbilst ražotāja nosaukumam, bet komercapzīmējums var sakrist ar preču zīmi.

2.3.   
  “Rites trokšņa emisija” ir troksnis, kas rodas, riepām kustībā saskaroties ar ceļa virsmu.

2.4.   
  “Riepu klase” ir viena no šādām grupām:

2.4.1.   C1 klases riepas: riepas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 30;

C1 klases riepas

2.4.2.   C2 klases riepas: riepas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 54 un kuru pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 121 vai zemāks, bet ātruma kategorijas simbols ir “N” vai augstāks;

C2 klases riepas

2.4.3.   C3 klases riepas: riepas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 54 un kuru:

C3 klases riepas

| a) | pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 122 vai augstāks; vai |
| --- | --- |

a)

pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 122 vai augstāks; vai

| b) | pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 121 vai zemāks, bet ātruma kategorijas simbols ir “M” vai zemāks. |
| --- | --- |

b)

pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 121 vai zemāks, bet ātruma kategorijas simbols ir “M” vai zemāks.

2.5.   
  “Parauga riepas izmērs” ir riepas izmērs, kas iesniegts testa veikšanai saskaņā ar aprakstu šo noteikumu 3. pielikumā attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni vai 5. pielikumā attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu, vai 6. pielikumā attiecībā uz rites pretestību, lai novērtētu riepas tipa atbilstību tipa apstiprinājumam, vai 7. pielikumā attiecībā uz izmantošanu smagos sniega apstākļos.

2.6.   
  “Pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir riepa, ko nav paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim parastos braukšanas apstākļos, bet tā ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos.

2.7.   
  “Sacīkstēm paredzētas riepas” ir riepas, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri piedalās autosporta sacīkstēs, bet nav paredzētas izmantošanai uz ceļiem ārpus sacīkstēm.

2.8.   
  “Parastā riepa” ir riepa, kas paredzēta parastai izmantošanai uz ceļiem.

2.9.   
  “Pastiprināta riepa” ir C1 klases pneimatiskā riepa, kuras struktūra paredzēta, lai pie lielāka spiediena riepā tā izturētu lielāku slodzi nekā attiecīgā standarta riepa pie standarta riepas spiediena, kā noteikts standartā ISO 4000-1:2010 (2).

2

2.10.   
  “Vilces riepa” ir C2 vai C3 klases riepa ar uzrakstu “TRACTION”, ko galvenokārt paredzēts uzstādīt uz transportlīdzekļa dzenošās ass vai asīm, lai dažādos apstākļos palielinātu spēka pārvadi.

2.11.   
  “Sniega riepa” ir riepa, kuras protektora raksts, sastāvs un struktūra galvenokārt ir paredzēti, lai sniega apstākļos tā būtu efektīvāka nekā parasta riepa attiecībā uz transportlīdzekļa kustības uzsākšanu un saglabāšanu.

2.11.1.   
  “Sniega riepa izmantošanai smagos sniega apstākļos” ir sniega riepa, kuras protektora raksts vai struktūra ir īpaši paredzēti izmantošanai smagos sniega apstākļos un kura atbilst šo noteikumu 6.4. punkta prasībām.

2.12.   
  “Īpaša lietojuma riepa” ir paredzēta lietošanai dažādos apstākļos gan uz parastiem ceļiem, gan bezceļa apstākļos vai citiem īpašiem uzdevumiem. Šīs riepas galvenokārt paredzētas, lai sāktu un saglabātu transportlīdzekļa kustību bezceļa apstākļos.

2.13.   
  “Profesionāla bezceļa riepa” ir īpaša lietojuma riepa, ko galvenokārt izmanto smagos bezceļa apstākļos.

2.14.   
  “Protektora raksta dziļums” ir galveno rievu dziļums.

2.14.1.   
  “Galvenās rievas” ir platās perifērās rievas, kuras atrodas riepas protektora centrālajā daļā un kuru pamatnē, ja tās ir pasažieru transportlīdzekļu un mazkravas automobiļu (komerctransportlīdzekļu) riepas, atrodas protektora nolietojuma pakāpes indikatori.

2.15.   
  “Rievu koeficients” ir attiecība starp laukumu, ko atsauces virsmā veido rievas, un šīs atsauces virsmas laukumu, kurš aprēķināts saskaņā ar veidnes rasējumu.

2.16.   
  “Standarta atsauces testa riepa” (SRTT) ir riepa, kas ražota, pārbaudīta un glabāta saskaņā ar Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (ASTM) standartiem:

SRTT

ASTM

| a) | E1136-93 (2003) izmēram P195/75R14; |
| --- | --- |

a)

E1136-93 (2003) izmēram P195/75R14;

| b) | F2872 (2011) izmēram 225/75 R 16 C; |
| --- | --- |

b)

F2872 (2011) izmēram 225/75 R 16 C;

| c) | F2871 (2011) izmēram 245/70R19,5; |
| --- | --- |

c)

F2871 (2011) izmēram 245/70R19,5;

| d) | F2870 (2011) izmēram 315/70R22,5. |
| --- | --- |

d)

F2870 (2011) izmēram 315/70R22,5.

2.17.   Saķeres ar slapju ceļu vai sniegu mērījumi – īpašas definīcijas

2.17.1.   
  “Saķere ar slapju virsmu” ir ar izmēģināmām riepām aprīkota testa transportlīdzekļa relatīvā bremzēšanas veiktspēja uz slapjas virsmas salīdzinājumā ar tāda paša testa transportlīdzekļa bremzēšanas veiktspēju, kas aprīkots ar atsauces riepām (SRTT).

SRTT

2.17.2.   
  “Izmēģināmā riepa” ir tās riepas paraugs, kuras tips iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.17.3.   
  “Kontroles riepa” ir parasta ražojuma riepa, ko izmanto, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu vai sniegu tādiem riepu izmēriem, kurus nevar uzmontēt tam pašam transportlīdzeklim, kam uzmontētas standarta atsauces testa riepas – sk. šo noteikumu 5. pielikuma 4.1.7. punktu un šo noteikumu 7. pielikuma 3.4.3. punktu.

2.17.4.   
  “Saķeres ar slapju ceļu indekss” (G) ir izmēģināmās riepas un standarta atsauces testa riepas veiktspējas attiecība.

2.17.5.   
  “Saķeres ar sniegu indekss” (SG) ir izmēģināmās riepas un standarta atsauces testa riepas veiktspējas attiecība.

2.17.6.   
  “Augstākais bremzētājspēka koeficients” (pbfc) ir maksimālā attiecība starp bremzētājspēku un vertikālo slodzi uz riepu, pirms riteņi bloķējas.

pbfc

2.17.7.   
  “Vidējais maksimālais palēninājums” (mfdd) ir vidējais palēninājums, ko aprēķina, pamatojoties uz izmērīto attālumu, transportlīdzeklim palēninot gaitu starp diviem konkrētiem ātrumiem.

mfdd

2.17.8.   
  “Sakabes augstums” ir augstums, kas mērīts perpendikulāri no piekabes šarnīra punkta centra tieši pret zemi, kad velkošais transportlīdzeklis un piekabe ir sakabināti. Transportlīdzeklis un piekabe testa laikā atrodas uz līdzenas, cietas virsmas un ir aprīkoti ar konkrētajam testam atbilstošajām riepām.

2.18.   Rites pretestības mērījumi – īpašas definīcijas

2.18.1.   Rites pretestība Fr

r

Enerģijas zudumi (jeb patērētā enerģija) uz nobrauktā attāluma vienību (3).

3

2.18.2.   Rites pretestības koeficients Cr

r

Rites pretestības un riepas slodzes attiecība (4).

4

2.18.3.   Jauna testa riepa

Riepa, kas iepriekš nav izmantota rites izlieces testā, kurā tās temperatūra pārsniedz temperatūru, kura rodas rites pretestības testu laikā, un kas iepriekš nav atradusies par 40 °C augstākā temperatūrā (5)
   (6).

5

6

2.18.4.   Laboratorijas kontroles riepa

Riepa, ko atsevišķa laboratorija izmanto, lai kontrolētu mašīnas darbību kā laika funkciju (7).

7

2.18.5.   Riepas piesūknēšana ar ierobežotu gaisa daudzumu

Process, kurā riepā iesūknē gaisu un spiedienam ļauj palielināties, riepai kustībā sasilstot.

2.18.6.   Parazītiskie zudumi

Enerģijas zudumi (jeb patērētā enerģija) uz attāluma vienību (izņemot riepas iekšējos zudumus), ko rada dažādu rotējošu testēšanas iekārtu elementu aerodinamiskie zudumi, gultņu berze un citi sistemātisku zudumu avoti un kas var būt iekļauti mērījumos.

2.18.7.   Parazītisko zudumu noteikšanas tests

Parazītisko zudumu mērīšanas metode, kurā saglabā riepas rites kustību bez buksēšanas, bet riepas slodzi samazina līdz līmenim, kurā riepas iekšējie enerģijas zudumi praktiski līdzinās nullei.

2.18.8.   Inerce jeb inerces moments

Attiecība starp griezes momentu, kas iedarbojas uz rotējošu ķermeni, un šā ķermeņa rotācijas paātrinājumu (8).

8

2.18.9.   Mērījumu atkārtojamība σm

m

Mašīnas spēja mērīt rites pretestību (9).

9

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Riepas tipa apstiprinājuma pieteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem iesniedz riepu ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

| 3.1.1. | veiktspējas raksturlielumus, kas attiecīgajam riepu tipam jāvērtē: “rites trokšņa emisiju līmenis” un/vai “saķeres ar slapju virsmu līmenis”, un/vai “rites pretestības līmenis”. “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” novērtēšanas gadījumā iesniedz “sniega veiktspējas līmeni”; |
| --- | --- |

3.1.1.

veiktspējas raksturlielumus, kas attiecīgajam riepu tipam jāvērtē: “rites trokšņa emisiju līmenis” un/vai “saķeres ar slapju virsmu līmenis”, un/vai “rites pretestības līmenis”. “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” novērtēšanas gadījumā iesniedz “sniega veiktspējas līmeni”;

| 3.1.2. | ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

3.1.2.

ražotāja nosaukumu;

| 3.1.3. | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

3.1.3.

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| 3.1.4. | ražotnes vai ražotņu adresi; |
| --- | --- |

3.1.4.

ražotnes vai ražotņu adresi;

| 3.1.5. | zīmolu(-us), komercapzīmējumu(-us), preču zīmi(-es); |
| --- | --- |

3.1.5.

zīmolu(-us), komercapzīmējumu(-us), preču zīmi(-es);

| 3.1.6. | riepu klasi (C1, C2 vai C3 klase) (sk. šo noteikumu 2.4. punktu);
  3.1.6.1.   šķērsgriezuma platuma diapazonu C1 klases riepām (sk. šo noteikumu 6.1.1. punktu);

  Piezīme. Šī informācija nepieciešama tikai apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni. |
| --- | --- |

3.1.6.

riepu klasi (C1, C2 vai C3 klase) (sk. šo noteikumu 2.4. punktu);

3.1.6.1.   šķērsgriezuma platuma diapazonu C1 klases riepām (sk. šo noteikumu 6.1.1. punktu);

Piezīme. Šī informācija nepieciešama tikai apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni.

Piezīme.

| 3.1.7. | riepu struktūru; |
| --- | --- |

3.1.7.

riepu struktūru;

| 3.1.8. | C1 klases riepām norāda, vai:






  a) | tās ir pastiprinātas riepas (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni); |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

C1 klases riepām norāda, vai:

a)

tās ir pastiprinātas riepas (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni);

| b) | sniega riepām ātruma kategorijas simbols ir “Q” vai zemāks (neskaitot “H”) vai “R” un augstāks (ieskaitot “H”) (apstiprinājumam attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu); |
| --- | --- |

b)

sniega riepām ātruma kategorijas simbols ir “Q” vai zemāks (neskaitot “H”) vai “R” un augstāks (ieskaitot “H”) (apstiprinājumam attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu);

C2 un C3 klases riepām norāda, vai:

| a) | tām ir marķējums M+S (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām); |
| --- | --- |

a)

tām ir marķējums M+S (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām);

| b) | tās ir vilces riepas (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām); |
| --- | --- |

b)

tās ir vilces riepas (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām);

| 3.1.9. | izmantošanas kategoriju (parastās, sniega vai īpaša lietojuma riepas); |
| --- | --- |

3.1.9.

izmantošanas kategoriju (parastās, sniega vai īpaša lietojuma riepas);

| 3.1.10. | pieteikumā iekļauto riepu izmēru apzīmējumu sarakstu. |
| --- | --- |

3.1.10.

pieteikumā iekļauto riepu izmēru apzīmējumu sarakstu.

3.2.   Apstiprinājuma pieteikumam (trīs eksemplāros) pievieno:

| 3.2.1. | informāciju par riepu galvenajām īpašībām, tostarp protektora raksta(-u), kas iekļauts attiecīgajā riepu izmēru diapazonā, saistībā ar ietekmi uz veiktspēju (t. i., riepu rites trokšņa emisiju līmeni, saķeri ar slapju virsmu, rites pretestību un saķeri ar sniegu). Tas var būt apraksts kopā ar tehniskajiem datiem, rasējumiem, fotogrāfijām un datortomogrāfiju (DT), un tam jābūt pietiekamam, lai tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests varētu noteikt, vai turpmākas galveno īpašību pārmaiņas var negatīvi ietekmēt riepu veiktspēju. Nelielu riepu konstrukcijas pārmaiņu ietekmi uz riepu veiktspēju konstatē un nosaka ražošanas atbilstības pārbaudēs; |
| --- | --- |

3.2.1.

informāciju par riepu galvenajām īpašībām, tostarp protektora raksta(-u), kas iekļauts attiecīgajā riepu izmēru diapazonā, saistībā ar ietekmi uz veiktspēju (t. i., riepu rites trokšņa emisiju līmeni, saķeri ar slapju virsmu, rites pretestību un saķeri ar sniegu). Tas var būt apraksts kopā ar tehniskajiem datiem, rasējumiem, fotogrāfijām un datortomogrāfiju (DT), un tam jābūt pietiekamam, lai tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests varētu noteikt, vai turpmākas galveno īpašību pārmaiņas var negatīvi ietekmēt riepu veiktspēju. Nelielu riepu konstrukcijas pārmaiņu ietekmi uz riepu veiktspēju konstatē un nosaka ražošanas atbilstības pārbaudēs;

| 3.2.2. | riepu sānsienu rasējumus vai fotogrāfijas, norādot iepriekš 3.1.8. punktā minēto informāciju un 4. punktā minēto apstiprinājuma marķējumu, iesniedz, kad ir sākta ražošana, bet ne vēlāk kā gadu pēc tipa apstiprinājuma piešķiršanas; |
| --- | --- |

3.2.2.

riepu sānsienu rasējumus vai fotogrāfijas, norādot iepriekš 3.1.8. punktā minēto informāciju un 4. punktā minēto apstiprinājuma marķējumu, iesniedz, kad ir sākta ražošana, bet ne vēlāk kā gadu pēc tipa apstiprinājuma piešķiršanas;

| 3.2.3. | ja pieteikums attiecas uz īpaša lietojuma riepām, tam pievieno protektora raksta veidnes rasējuma kopiju, lai varētu verificēt rievu koeficientu. |
| --- | --- |

3.2.3.

ja pieteikums attiecas uz īpaša lietojuma riepām, tam pievieno protektora raksta veidnes rasējuma kopiju, lai varētu verificēt rievu koeficientu.

3.3.   Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs iesniedz riepu paraugus testēšanai vai tehniskā dienesta izsniegto testēšanas protokolu kopijas saskaņā ar šo noteikumu 11. punktu.

3.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde vai pilnvarotais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem saskaņā ar pieteikumu var veikt tikai izlases veida testus pēc sliktākā scenārija principa.

3.5.   Riepu ražotāja laboratoriju un testa iekārtu var norādīt kā apstiprināto laboratoriju, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde var izvēlēties, vai piedalīties testos.

4.   MARĶĒJUMI

4.1.   Visas konkrētā tipa riepas marķē atbilstoši attiecīgi Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54.

4.2.   Uz riepām jo īpaši norāda (10):

10

| 4.2.1. | ražotāja nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

4.2.1.

ražotāja nosaukumu vai preču zīmi;

| 4.2.2. | komercapzīmējumu (sk. šo noteikumu 2.2. punktu). Komercapzīmējums nav jānorāda, ja tas sakrīt ar preču zīmi; |
| --- | --- |

4.2.2.

komercapzīmējumu (sk. šo noteikumu 2.2. punktu). Komercapzīmējums nav jānorāda, ja tas sakrīt ar preču zīmi;

| 4.2.3. | riepu izmēra apzīmējumu; |
| --- | --- |

4.2.3.

riepu izmēra apzīmējumu;

| 4.2.4. | ja riepa klasificēta kā pastiprinātā riepa, uzrakstu “REINFORCED” (vai “EXTRA LOAD”); |
| --- | --- |

4.2.4.

ja riepa klasificēta kā pastiprinātā riepa, uzrakstu “REINFORCED” (vai “EXTRA LOAD”);

| 4.2.5. | ja riepa klasificēta kā “vilces riepa”, uzrakstu “TRACTION” (11); |
| --- | --- |

4.2.5.

ja riepa klasificēta kā “vilces riepa”, uzrakstu “TRACTION” (11);

11

| 4.2.6. | ja sniega riepa ir klasificēta kā “sniega riepa izmantošanai smagos sniega apstākļos”, pievieno “kalnu” simbolu (piktogramma, kurā attēlots kalns ar trim virsotnēm un sniegpārsla, sk. 7. pielikuma 1. papildinājumu); |
| --- | --- |

4.2.6.

ja sniega riepa ir klasificēta kā “sniega riepa izmantošanai smagos sniega apstākļos”, pievieno “kalnu” simbolu (piktogramma, kurā attēlots kalns ar trim virsotnēm un sniegpārsla, sk. 7. pielikuma 1. papildinājumu);

| 4.2.7. | ja riepa ir klasificēta īpašā lietojuma kategorijā, pievieno uzrakstu “MPT” (vai “ML” vai “ET”) un/vai “POR”.
  ET (Extra Tread) – riepas ar padziļinātu protektoru, ML (Mining and Logging) – kalnrūpniecības un mežizstrādes transportlīdzekļu riepas, MPT (Multi-Purpose Truck) – daudzfunkciju kravas automobiļu riepas, POR (Professional Off-Road) – profesionālās bezceļa riepas. |
| --- | --- |

4.2.7.

ja riepa ir klasificēta īpašā lietojuma kategorijā, pievieno uzrakstu “MPT” (vai “ML” vai “ET”) un/vai “POR”.

ET (Extra Tread) – riepas ar padziļinātu protektoru, ML (Mining and Logging) – kalnrūpniecības un mežizstrādes transportlīdzekļu riepas, MPT (Multi-Purpose Truck) – daudzfunkciju kravas automobiļu riepas, POR (Professional Off-Road) – profesionālās bezceļa riepas.

Extra Tread

Mining and Logging

Multi-Purpose Truck

Professional Off-Road

4.3.   Uz riepām ir pietiekama vieta apstiprinājuma marķējuma izvietošanai, kā parādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

4.4.   Apstiprinājuma marķējumu iestrādā riepas sānsienā vai uz tās, tas ir skaidri salasāms un atrodas riepas apakšdaļā uz vismaz vienas sānsienas.

4.4.1.   Tomēr, ja riepas apzīmētas ar riepas/diska montāžas konfigurācijas simbolu “A”, marķējumu var izvietot jebkurā vietā uz riepas ārējās sānsienas.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtā riepu tipa parauga riepas izmērs atbilst 6. un 7. punkta prasībām, attiecīgajam riepu tipam piešķir apstiprinājumu.

5.2.   Apstiprinātajam riepu tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir to pašu numuru citam riepu tipam.

5.3.   Paziņojumu par riepu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu vai atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta Nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

5.3.1.   Riepu ražotāji var iesniegt pieteikumu par tipa apstiprinājuma paplašināšanu attiecībā uz citu noteikumu prasībām, kas attiecas uz šo riepu tipu. Šajā gadījumā pieteikumam par apstiprinājuma paplašināšanu pievieno atbilstošās tipa apstiprinātājas iestādes izdotu attiecīgā riepu tipa apstiprinājuma paziņojuma(-u) kopiju. Apstiprinājumu paplašinājumus piešķir tikai tā tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdevusi sākotnējo riepas apstiprinājumu.

5.3.1.1.   Ja ir piešķirts apstiprinājuma paplašinājums, ko pievieno paziņojuma veidlapai (sk. šo noteikumu 1. pielikumu) un sertifikātam(-iem) par atbilstību citiem noteikumiem, apstiprinājuma numuru uz paziņojuma veidlapas papildina ar sufiksu(-iem), ar kuru(-iem) apzīmē attiecīgos noteikumus un tehniskās prasības, kas iekļautas apstiprinājuma paplašinājumā. Attiecībā uz katru sufiksu paziņojuma veidlapas 9. punktā pievieno konkrēto(-os) tipa apstiprinājuma numuru(-us) un attiecīgo noteikumu numurus.

5.3.1.2.   Ar prefiksu apzīmē grozījumu sēriju attiecīgajos noteikumos par riepu veiktspējas prasībām, piemēram, ar 02S2 apzīmē otro grozījumu sēriju attiecībā uz riepu/ceļa saskares radītā rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām, bet ar 02S1WR1 – otro grozījumu sēriju attiecībā uz riepu/ceļa saskares radītā rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām, riepu saķeri ar slapju virsmu un rites pretestību saskaņā ar pirmā posma prasībām (pirmā un otrā posma definīciju sk. 6.1. punktā). Grozījumu sērijas nav jāapzīmē, ja attiecīgie noteikumi ir sākotnējā redakcijā.

5.3.2.   Lai apzīmētu konkrētus noteikumus attiecībā uz riepu veiktspējas parametriem, jau ir rezervēti šādi sufiksi:

| S | apzīmē papildu atbilstību riepu rites trokšņa emisiju līmeņa prasībām; |
| --- | --- |
| W | apzīmē papildu atbilstību riepu saķeres ar slapju virsmu prasībām; |
| R | apzīmē papildu atbilstību riepu rites pretestības prasībām. |

S

apzīmē papildu atbilstību riepu rites trokšņa emisiju līmeņa prasībām;

W

apzīmē papildu atbilstību riepu saķeres ar slapju virsmu prasībām;

R

apzīmē papildu atbilstību riepu rites pretestības prasībām.

Ņemot vērā, ka rites trokšņa emisiju līmeņa un rites pretestības specifikācijās 6.1. un 6.3. punktā ir noteiktas divu posmu prasības, burtiem S un R seko vai nu cipars “1”, kas apzīmē atbilstību pirmā posma prasībām, vai cipars “2”, kas apzīmē atbilstību otrā posma prasībām.

5.4.   Visiem riepu izmēriem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam riepu tipam, 4.3. punktā norādītajā vietā atbilstoši 4.4. punkta prasībām piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

| 5.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (12); un |
| --- | --- |

5.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (12); un

12

| 5.4.2. | apstiprinājuma numurs, ko izvieto netālu no 5.4.1. punktā minētā apļa vai nu virs vai zem burta “E”, vai pa labi vai pa kreisi no šā burta; |
| --- | --- |

5.4.2.

apstiprinājuma numurs, ko izvieto netālu no 5.4.1. punktā minētā apļa vai nu virs vai zem burta “E”, vai pa labi vai pa kreisi no šā burta;

| 5.4.3. | vajadzības gadījumā sufikss(-i) un norāde uz attiecīgo grozījumu sēriju, kā norādīts paziņojuma veidlapā.
  Var izmantot vienu no turpmāk uzskaitītajiem sufiksiem vai jebkuru šo sufiksu kombināciju.






  S1 | Trokšņa līmenis 1. posmā |
| --- | --- | --- |
| S2 | Trokšņa līmenis 2. posmā |
| W | Saķeres ar slapju virsmu līmenis |
| R1 | Rites pretestības līmenis 1. posmā |
| R2 | Rites pretestības līmenis 2. posmā |

5.4.3.

vajadzības gadījumā sufikss(-i) un norāde uz attiecīgo grozījumu sēriju, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

Var izmantot vienu no turpmāk uzskaitītajiem sufiksiem vai jebkuru šo sufiksu kombināciju.

S1

Trokšņa līmenis 1. posmā

S2

Trokšņa līmenis 2. posmā

W

Saķeres ar slapju virsmu līmenis

R1

Rites pretestības līmenis 1. posmā

R2

Rites pretestības līmenis 2. posmā

Ja šie sufiksi ietilpst sākotnējā apstiprinājumā, tos norāda apstiprinājuma numura labajā pusē vai zem apstiprinājuma numura.

Ja apstiprinājumu paplašina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54 izdotu apstiprinājumu, pirms sufiksa vai sufiksu kombinācijas, ar kuru apzīmē apstiprinājuma paplašināšanu, ieraksta plusa (+) zīmi un norāda Noteikumu Nr. 117 grozījumu sērijas numuru.

Ja apstiprinājumu paplašina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 izdotu sākotnējo apstiprinājumu, starp sākotnējā apstiprinājuma sufiksu vai sufiksu kombināciju un pievienoto sufiksu vai sufiksu kombināciju, ar kuru apzīmē apstiprinājuma paplašinājumu, ieraksta plusa (+) zīmi;

| 5.4.4. | ja uz riepas sānsienas ir apstiprinājuma numurs ar sufiksu(-iem), uz riepas nav vajadzīgs papildu marķējums ar konkrēto tipa apstiprinājuma numuru, kas apzīmē atbilstību noteikumiem, uz kuriem attiecas sufikss, kā minēts 5.3.2. punktā. |
| --- | --- |

5.4.4.

ja uz riepas sānsienas ir apstiprinājuma numurs ar sufiksu(-iem), uz riepas nav vajadzīgs papildu marķējums ar konkrēto tipa apstiprinājuma numuru, kas apzīmē atbilstību noteikumiem, uz kuriem attiecas sufikss, kā minēts 5.3.2. punktā.

5.5.   Ja riepa atbilst tipa apstiprinājumiem saskaņā ar vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 5.4.1. punktā minētais simbols. Šādā gadījumā visus to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda blakus iepriekš 5.4.1. punktā noteiktajam simbolam.

5.6.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Rites trokšņa emisiju līmeņa robežvērtības, kas izmērītas, izmantojot šo noteikumu 3. pielikumā aprakstīto metodi.

6.1.1.   C1 klases riepām rites trokšņa emisiju līmenis nepārsniedz turpmāk minētās, piemērojamajam posmam atbilstošās vērtības. Šīs vērtības attiecas uz nominālo šķērsgriezuma platumu, kas noteikts Noteikumu Nr. 30 2.17.1.1. punktā.

| 1. posms |
| --- |
| Nominālais šķērsgriezuma platums | Robežvērtība dB(A) |
| 145 un mazāks | 72 |
| No 145 līdz 165 | 73 |
| No 165 līdz 185 | 74 |
| No 185 līdz 215 | 75 |
| Vairāk nekā 215 | 76 |

1. posms

Nominālais šķērsgriezuma platums

Robežvērtība dB(A)

145 un mazāks

72

No 145 līdz 165

73

No 165 līdz 185

74

No 185 līdz 215

75

Vairāk nekā 215

76

Pastiprinātām riepām iepriekš minētās robežvērtības palielina par 1 dB(A), bet “īpaša lietojuma riepām” – par 2 dB(A).

| 2. posms |
| --- |
| Nominālais šķērsgriezuma platums | Robežvērtība dB(A) |
| 185 un mazāks | 70 |
| No 185 līdz 245 | 71 |
| No 245 līdz 275 | 72 |
| Vairāk nekā 275 | 74 |

2. posms

Nominālais šķērsgriezuma platums

Robežvērtība dB(A)

185 un mazāks

70

No 185 līdz 245

71

No 245 līdz 275

72

Vairāk nekā 275

74

“Sniega riepām izmantošanai smagos sniega apstākļos”, pastiprinātām riepām un jebkurai šo kategoriju kombinācijai iepriekš minētās robežvērtības palielina par 1 dB(A).

6.1.2.   C2 klases riepām atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) rites trokšņa emisiju līmenis nepārsniedz turpmāk minētās, piemērojamajam posmam atbilstošās vērtības.

| 1. posms |
| --- |
| Izmantošanas kategorija | Robežvērtība dB(A) |
| Parastās riepas | 75 |
| Sniega riepas | 77 |
| Īpaša lietojuma riepas | 78 |

1. posms

Izmantošanas kategorija

Robežvērtība dB(A)

Parastās riepas

75

Sniega riepas

77

Īpaša lietojuma riepas

78

| 2. posms |
| --- |
| Izmantošanas kategorija | | Robežvērtība dB(A) |
| Citas | Vilces riepas |
| Parastās riepas | | 72 | 73 |
| Sniega riepas | | 72 | 73 |
| Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos | 73 | 75 |
| Īpaša lietojuma riepas | | 74 | 75 |

2. posms

Izmantošanas kategorija

Robežvērtība dB(A)

Citas

Vilces riepas

Parastās riepas

72

73

Sniega riepas

72

73

Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos

73

75

Īpaša lietojuma riepas

74

75

6.1.3.   C3 klases riepām atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) rites trokšņa emisiju līmenis nepārsniedz turpmāk minētās, piemērojamajam posmam atbilstošās vērtības.

| 1. posms |
| --- |
| Izmantošanas kategorija | Robežvērtība dB(A) |
| Parastās riepas | 76 |
| Sniega riepas | 78 |
| Īpaša lietojuma riepas | 79 |

1. posms

Izmantošanas kategorija

Robežvērtība dB(A)

Parastās riepas

76

Sniega riepas

78

Īpaša lietojuma riepas

79

| 2. posms |
| --- |
| Izmantošanas kategorija | | Robežvērtība dB(A) |
| Citas | Vilces riepas |
| Parastās riepas | | 73 | 75 |
| Sniega riepas | | 73 | 75 |
| Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos | 74 | 76 |
| Īpaša lietojuma riepas | | 75 | 77 |

2. posms

Izmantošanas kategorija

Robežvērtība dB(A)

Citas

Vilces riepas

Parastās riepas

73

75

Sniega riepas

73

75

Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos

74

76

Īpaša lietojuma riepas

75

77

6.2.   Saķeri ar slapju ceļu nosaka saskaņā ar procedūru, kurā augstāko bremzētājspēka koeficientu (pbfc) vai vidējo maksimālo palēninājumu (mfdd) salīdzina ar standarta atsauces testa riepas (SRTT) testēšanā iegūtajām vērtībām. Relatīvās veiktspējas izteikšanai izmanto saķeres ar slapju ceļu indeksu (G).

pbfc

mfdd

SRTT

6.2.1.   C1 klases riepas, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikuma (A) daļā minētajām procedūrām, atbilst šādām prasībām.

| Izmantošanas kategorija | | Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) |
| --- | --- | --- |
| Parastās riepas | | ≥ 1,1 |
| Sniega riepas | | ≥ 1,1 |
| “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” ar ātruma kategorijas simbolu (“R” un augstāku, ieskaitot “H”), kas apzīmē maksimāli atļauto ātrumu virs 160 km/h | ≥ 1,0 |
| “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” ar ātruma kategorijas simbolu (“Q” un zemāku, neieskaitot “H”), kas apzīmē maksimāli atļauto ātrumu, kurš nepārsniedz 160 km/h | ≥ 0,9 |
| Īpaša lietojuma riepas | | Nav noteikts |

Izmantošanas kategorija

Saķeres ar slapju ceļu indekss (G)

Parastās riepas

≥ 1,1

Sniega riepas

≥ 1,1

“Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” ar ātruma kategorijas simbolu (“R” un augstāku, ieskaitot “H”), kas apzīmē maksimāli atļauto ātrumu virs 160 km/h

≥ 1,0

“Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” ar ātruma kategorijas simbolu (“Q” un zemāku, neieskaitot “H”), kas apzīmē maksimāli atļauto ātrumu, kurš nepārsniedz 160 km/h

≥ 0,9

Īpaša lietojuma riepas

Nav noteikts

6.2.2.   C2 klases riepas, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikuma (B) daļā minētajām procedūrām, atbilst šādām prasībām.

| Izmantošanas kategorija | | Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) |
| --- | --- | --- |
| Citas | Vilces riepas |
| Parastās riepas | | ≥ 0,95 | ≥ 0,85 |
| Sniega riepas | | ≥ 0,95 | ≥ 0,85 |
| Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos | ≥ 0,85 | ≥ 0,85 |
| Īpaša lietojuma riepas | | ≥ 0,85 | ≥ 0,85 |

Izmantošanas kategorija

Saķeres ar slapju ceļu indekss (G)

Citas

Vilces riepas

Parastās riepas

≥ 0,95

≥ 0,85

Sniega riepas

≥ 0,95

≥ 0,85

Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos

≥ 0,85

≥ 0,85

Īpaša lietojuma riepas

≥ 0,85

≥ 0,85

6.2.3.   C3 klases riepas, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikuma (B) daļā minētajām procedūrām, atbilst šādām prasībām.

| Izmantošanas kategorija | | Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) |
| --- | --- | --- |
| Citas | Vilces riepas |
| Parastās riepas | | ≥ 0,80 | ≥ 0,65 |
| Sniega riepas | | ≥ 0,65 | ≥ 0,65 |
| Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos | ≥ 0,65 | ≥ 0,65 |
| Īpaša lietojuma riepas | | ≥ 0,65 | ≥ 0,65 |

Izmantošanas kategorija

Saķeres ar slapju ceļu indekss (G)

Citas

Vilces riepas

Parastās riepas

≥ 0,80

≥ 0,65

Sniega riepas

≥ 0,65

≥ 0,65

Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos

≥ 0,65

≥ 0,65

Īpaša lietojuma riepas

≥ 0,65

≥ 0,65

6.3.   Rites pretestības koeficienta robežvērtības, kas noteiktas, izmantojot šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto metodi

6.3.1.   Rites pretestības koeficients saskaņā ar pirmā posma prasībām nepārsniedz turpmāk minētās vērtības (vērtība N/kN atbilst vērtībai kg/t).

| Riepu klase | Maksimālā vērtība (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |

Riepu klase

Maksimālā vērtība (N/kN)

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

“Sniega riepām izmantošanai smagos sniega apstākļos” robežvērtības palielina par 1 N/kN.

6.3.2.   Rites pretestības koeficients saskaņā ar otrā posma prasībām nepārsniedz turpmāk minētās vērtības (vērtība N/kN atbilst vērtībai kg/t).

| Riepu klase | Maksimālā vērtība (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |

Riepu klase

Maksimālā vērtība (N/kN)

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

“Sniega riepām izmantošanai smagos sniega apstākļos” robežvērtības palielina par 1 N/kN.

6.4.   Lai riepas klasificētu kā “sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos”, tām jāatbilst 6.4.1. punkta veiktspējas prasībām. Riepu atbilstību šīm prasībām pārbauda, pamatojoties uz 7. pielikuma testa metodi, kurā kandidātriepas:

| a) | vidējo maksimālo palēninājumu (“mfdd”) bremzēšanas testā; |
| --- | --- |

a)

vidējo maksimālo palēninājumu (“mfdd”) bremzēšanas testā;

mfdd

| b) | vai vidējo vilces spēku vilces testā; |
| --- | --- |

b)

vai vidējo vilces spēku vilces testā;

| c) | vai vidējo paātrinājumu paātrinājuma testā |
| --- | --- |

c)

vai vidējo paātrinājumu paātrinājuma testā

salīdzina ar standarta atsauces riepas veiktspēju.

Relatīvo veiktspēju izsaka ar sniega veiktspējas indeksu.

6.4.1.   Riepu sniega veiktspējas prasības

6.4.1.1.   C1, C2 un C3 klases riepas

Sniega veiktspējas indeksa minimālā vērtība, kas aprēķināta, izmantojot šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto procedūru un salīdzinot ar SRTT, ir šāda:

SRTT

| Riepu klase | Saķeres ar sniegu indekss
  (metode “bremzēšana sniegā”) (1) | Saķeres ar sniegu indekss
  (metode “izslīdes vilce”) (2) | Saķeres ar sniegu indekss
  (paātrinājuma metode) (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Ref. = C1 – SRTT 14 | Ref. = C2 – SRTT 16C | Ref. = C1 – SRTT 14 | Ref. = C3N – SRTT 19,5
  Ref. = C3W – SRTT 22,5 |
| C1 | 1,07 | Nē | 1,10 | Nē |
| C2 | Nē | 1,02 | 1,10 | Nē |
| C3 | Nē | Nē | Nē | 1,25 |

Riepu klase

Saķeres ar sniegu indekss

(metode “bremzēšana sniegā”) (1)

1

Saķeres ar sniegu indekss

(metode “izslīdes vilce”) (2)

2

Saķeres ar sniegu indekss

(paātrinājuma metode) (3)

3

Ref. = C1 – SRTT 14

Ref. = C2 – SRTT 16C

Ref. = C1 – SRTT 14

Ref. = C3N – SRTT 19,5

Ref. = C3W – SRTT 22,5

C1

1,07

Nē

1,10

Nē

C2

Nē

1,02

1,10

Nē

C3

Nē

Nē

Nē

1,25

6.5.   Lai riepu varētu klasificēt kā “vilces riepu”, tai jāatbilst vismaz vienam no turpmāk 6.5.1. punktā minētajiem nosacījumiem.

6.5.1.   Riepai ir protektora raksts ar vismaz divām perifērām ribām, no kurām katrā ir vismaz 30 blokveida elementi, kas atdalīti ar rievām un/vai šauriem iegriezumiem (lamelēm), kuru dziļumam jābūt vismaz pusei no protektora dziļuma. Alternatīvās iespējas izmantot fiziskos testus būs iespējamas tikai vēlākā posmā pēc noteikumu turpmākiem grozījumiem, kas ietvers atsauci uz atbilstīgām testa metodēm un robežvērtībām.

6.6.   Lai riepu varētu klasificēt kā “īpaša lietojuma riepu”, tās protektora raksta blokveida elementiem jābūt lielākiem un retāk izvietotiem nekā parastajām riepām, un tai jābūt ar šādiem raksturlielumiem:

| C1 klases riepas | – | protektora dziļums ≥ 11 mm, rievu koeficients ≥ 35 %; |
| --- | --- | --- |
| C2 klases riepas | – | protektora dziļums ≥ 11 mm, rievu koeficients ≥ 35 %; |
| C3 klases riepas | – | protektora dziļums ≥ 16 mm, rievu koeficients ≥ 35 %. |

C1 klases riepas

–

protektora dziļums ≥ 11 mm, rievu koeficients ≥ 35 %;

C2 klases riepas

–

protektora dziļums ≥ 11 mm, rievu koeficients ≥ 35 %;

C3 klases riepas

–

protektora dziļums ≥ 16 mm, rievu koeficients ≥ 35 %.

6.7.   Lai riepu varētu klasificēt kā “profesionālo bezceļu riepu”, tai jābūt ar šādiem raksturlielumiem:

| a) | C1 un C2 klases riepas:






  i) | protektora dziļums ≥ 11 mm, |
| --- | --- | --- |

a)

C1 un C2 klases riepas:

i)

protektora dziļums ≥ 11 mm,

| ii) | rievu koeficients ≥ 35 %, |
| --- | --- |

ii)

rievu koeficients ≥ 35 %,

| iii) | maksimālā ātruma kategorija ≤ Q; |
| --- | --- |

iii)

maksimālā ātruma kategorija ≤ Q;

| b) | C3 klases riepas:






  i) | protektora dziļums ≥ 16 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

C3 klases riepas:

i)

protektora dziļums ≥ 16 mm,

| ii) | rievu koeficients ≥ 35 %, |
| --- | --- |

ii)

rievu koeficients ≥ 35 %,

| iii) | maksimālā ātruma kategorija ≤ K. |
| --- | --- |

iii)

maksimālā ātruma kategorija ≤ K.

7.   PNEIMATISKO RIEPU TIPA MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

7.1.   Par visām riepu tipa modifikācijām, kas var ietekmēt to veiktspējas raksturlielumus, kuri apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi attiecīgo riepu tipu. Minētā iestāde var vai nu:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajām modifikācijām nevarētu būt ievērojama nelabvēlīga ietekme uz apstiprinātajiem veiktspējas raksturlielumiem un riepa atbildīs šo noteikumu prasībām; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajām modifikācijām nevarētu būt ievērojama nelabvēlīga ietekme uz apstiprinātajiem veiktspējas raksturlielumiem un riepa atbildīs šo noteikumu prasībām; vai

| 7.1.2. | pieprasīt iesniegt papildu paraugus testēšanai vai pieprasīt no pilnvarotā tehniskā dienesta papildu testa protokolus. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt iesniegt papildu paraugus testēšanai vai pieprasīt no pilnvarotā tehniskā dienesta papildu testa protokolus.

| 7.1.3. | Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, norādot modifikācijas, paziņo Nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.1.3.

Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, norādot modifikācijas, paziņo Nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 7.1.4. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, šim paplašinājumam piešķir sērijas numuru un norāda to uz katras paziņojuma veidlapas. |
| --- | --- |

7.1.4.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, šim paplašinājumam piešķir sērijas numuru un norāda to uz katras paziņojuma veidlapas.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | visas atbilstoši šiem noteikumiem apstiprinātās riepas ražo tā, lai to veiktspējas raksturlielumi atbilstu apstiprinātajam riepu tipam un 6. punkta prasībām; |
| --- | --- |

8.1.

visas atbilstoši šiem noteikumiem apstiprinātās riepas ražo tā, lai to veiktspējas raksturlielumi atbilstu apstiprinātajam riepu tipam un 6. punkta prasībām;

| 8.2. | lai verificētu 8.1. punktā minēto atbilstību, no sērijas ražojumiem izlases kārtā ņem riepu paraugus, uz kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums. Parasti ražošanas atbilstības verifikāciju veic vismaz reizi divos gados;
  8.2.1.   verificējot apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 6.2. punktu, izmanto to pašu procedūru (sk. šo noteikumu 5. pielikumu), ko piemēro sākotnējam apstiprinājumam, un tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas apstiprinātā tipa riepas atbilst apstiprināšanas prasībām. Vērtējuma pamatā ir riepu tipa ražošanas apjoms katrā rūpnīcā, ņemot vērā ražotāja izmantoto(-ās) kvalitātes vadības sistēmu(-as). Ja testa procedūru veic vairākām riepām vienlaicīgi, piemēram, četru riepu komplektam, lai pārbaudītu saķeri ar slapju ceļu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto standarta transportlīdzekļa procedūru, aprēķinot testējamo riepu skaitu, riepu komplektu uzskata par vienu vienību; |
| --- | --- |

8.2.

lai verificētu 8.1. punktā minēto atbilstību, no sērijas ražojumiem izlases kārtā ņem riepu paraugus, uz kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums. Parasti ražošanas atbilstības verifikāciju veic vismaz reizi divos gados;

8.2.1.   verificējot apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 6.2. punktu, izmanto to pašu procedūru (sk. šo noteikumu 5. pielikumu), ko piemēro sākotnējam apstiprinājumam, un tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas apstiprinātā tipa riepas atbilst apstiprināšanas prasībām. Vērtējuma pamatā ir riepu tipa ražošanas apjoms katrā rūpnīcā, ņemot vērā ražotāja izmantoto(-ās) kvalitātes vadības sistēmu(-as). Ja testa procedūru veic vairākām riepām vienlaicīgi, piemēram, četru riepu komplektam, lai pārbaudītu saķeri ar slapju ceļu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto standarta transportlīdzekļa procedūru, aprēķinot testējamo riepu skaitu, riepu komplektu uzskata par vienu vienību;

| 8.3. | ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst šo noteikumu 6.1. punktā noteiktajiem robežlielumiem ar papildu pielaidi + 1 dB(A) saistībā ar iespējamām masveida ražošanas novirzēm; |
| --- | --- |

8.3.

ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst šo noteikumu 6.1. punktā noteiktajiem robežlielumiem ar papildu pielaidi + 1 dB(A) saistībā ar iespējamām masveida ražošanas novirzēm;

| 8.4. | Ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst šo noteikumu 6.3. punktā noteiktajiem robežlielumiem ar papildu pielaidi + 0,3 N/kN saistībā ar iespējamām masveida ražošanas novirzēm. |
| --- | --- |

8.4.

Ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst šo noteikumu 6.3. punktā noteiktajiem robežlielumiem ar papildu pielaidi + 0,3 N/kN saistībā ar iespējamām masveida ražošanas novirzēm.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto riepu tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 8. punktā noteiktajām prasībām vai ja riepu tipa riepa pārsniedz 8.3. vai 8.4. punktā noteiktās robežvērtības.

9.2.   Ja Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu pneimatisko riepu tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   TEHNISKO DIENESTU, KAS VEIC APSTIPRINĀŠANAS TESTUS, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kuri veic apstiprināšanas testus, kā arī tās tipa apstiprinātājas iestādes nosaukumu un adresi, kura piešķir apstiprinājumu un kurai jāsūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašināšanu, atteikšanu vai atsaukšanu.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1.   No šo noteikumu 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt riepu tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, ja riepas atbilst 02. grozījumu sērijas prasībām, tostarp šo noteikumu 6.1.1.–6.1.3. punktā noteiktajām pirmā vai otrā posma prasībām attiecībā uz rites trokšņa līmeni, šo noteikumu 6.2.1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu un šo noteikumu 6.3.1. vai 6.3.2. punktā noteiktajām pirmā vai otrā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību.

12.2.   No 2012. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atsakās piešķirt apstiprinājumu, ja apstiprināmais riepu tips neatbilst prasībām šajos noteikumos, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un turklāt atsakās piešķirt apstiprinājumu, ja nav ievērotas šo noteikumu 6.1.1.–6.1.3. punktā noteiktās otrā posma prasības attiecībā uz rites trokšņa līmeni, šo noteikumu 6.2.1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu un šo noteikumu 6.3.1. punktā noteiktās pirmā posma prasības attiecībā uz rites pretestību.

12.3.   No 2014. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, tostarp šo noteikumu 6.2.1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu.

12.4.   No 2016. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atsakās piešķirt apstiprinājumu, ja apstiprināmais riepu tips neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, tostarp šo noteikumu 6.3.2. punktā noteiktajām otrā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību un šo noteikumu 6.2.2. un 6.2.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu.

12.5.   No 2016. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un kuras neatbilst šo noteikumu 6.1.1.–6.1.3. punktā noteiktajām otrā posma prasībām attiecībā uz rites trokšņa līmeni.

12.6.   No turpmāk minētā datuma Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un kuras neatbilst šo noteikumu 6.3.1. punktā noteiktajām pirmā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību:

| Riepu klase | Datums |
| --- | --- |
| C1, C2 | 2014. gada 1. novembris |
| C3 | 2016. gada 1. novembris |

Riepu klase

Datums

C1, C2

2014. gada 1. novembris

C3

2016. gada 1. novembris

12.7.   No turpmāk minētā datuma Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un kuras neatbilst šo noteikumu 6.3.2. punktā noteiktajām otrā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību un šo noteikumu 6.2.2. un 6.2.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu:

| Riepu klase | Datums |
| --- | --- |
| C1 un C2 | 2018. gada 1. novembris |
| C3 | 2020. gada 1. novembris |

Riepu klase

Datums

C1 un C2

2018. gada 1. novembris

C3

2020. gada 1. novembris

12.8.   Līdz 2019. gada 13. februārim (60 mēneši pēc šo noteikumu 02. grozījumu sērijas 4. papildinājuma stāšanās spēkā) Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju, pamatojoties uz šo noteikumu 4. pielikumu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  C1 klases riepas saskaņā ar standartu ISO 4000-1:2010 atbilst “pasažieru vieglo automobiļu riepām”.

2

(3)  Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI sistēma) mērvienība, ko parasti izmanto rites pretestības izteikšanai, ir ņūtonmetrs uz metru, kas ir līdzvērtīgs pretestības spēkam ņūtonos.

3

(4)  Rites pretestību izsaka ņūtonos, bet slodzi – kiloņūtonos. Rites pretestības koeficients ir bezdimensionāls.

4

(5)  Jaunas testa riepas definīcija nepieciešama, lai samazinātu potenciālu datu variāciju un izkliedi riepu novecošanas efekta dēļ.

5

(6)  Apstiprinātu testa procedūru ir atļauts atkārtot.

6

(7)  Mašīnas darbībā, piemēram, var rasties novirzes.

7

(8)  Rotējošais ķermenis var būt, piemēram, uz riteņa uzmontēta riepa vai mašīnas veltnis.

8

(9)  Mērījumu atkārtojamību σm iegūst, mērījumus ar vienu riepu veicot n reizes (kur n ≥ 3) un izmantojot visu procedūru, kas parakstīta 6. pielikuma 4. punktā, ar šādu formulu:

9

m

Formula

kur:

| j | = | ir skaitlisks mainīgais no 1 līdz n atkarībā no katra mērījuma atkārtojumu skaita konkrētai riepai; |
| --- | --- | --- |
| n | = | riepas mērījumu atkārtojumu skaits (n ≥ 3). |

j

=

ir skaitlisks mainīgais no 1 līdz n atkarībā no katra mērījuma atkārtojumu skaita konkrētai riepai;

n

=

riepas mērījumu atkārtojumu skaits (n ≥ 3).

(10)  Dažas no šīm prasībām var būt atsevišķi norādītas Noteikumos Nr. 30 vai Nr. 54.

10

(11)  Attiecībā uz marķējuma minimālo augstumu sk. izmēru C Noteikumu Nr. 54 3. pielikumā.

11

(12)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

12

(1)  Sk. šo noteikumu 7. pielikuma 3. punktu.

1

(2)  Sk. šo noteikumu 7. pielikuma 2. punktu.

2

(3)  Sk. šo noteikumu 7. pielikuma 4. punktu.

3

---

1. PIELIKUMS

Image 1

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par: (2) apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma atsaukšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

riepu tipam attiecībā uz “rites trokšņa emisiju līmeni” un/vai “saķeri ar slapju virsmu”, un/vai “rites pretestību” saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Ražotāja nosaukums un adrese(-es):

2. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese (tikai attiecīgā gadījumā):

3. Riepu tipa “riepu klase” un “izmantošanas kategorija”:

3.1. sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos (jā/nē) (2)

3.2. vilces riepas (jā/nē) (2)

4. Riepu tipa zīmols(-i) un/vai komercapzīmējums(-i):

5. Tehniskais dienests un (attiecīgos gadījumos) apstiprinātā testēšanas laboratorija atbilstības testu apstiprināšanai vai verifikācijai:

6. Apstiprinātie veiktspējas raksturlielumi: trokšņa līmenis (saskaņā ar pirmā/otrā posma prasībām) (2), saķeres ar slapju virsmu līmenis, rites pretestības līmenis (saskaņā ar pirmā/otrā posma prasībām) (2)

6.1. Parauga izmēra riepas (sk. šo noteikumu 2.5. punktu) trokšņa līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 3. pielikuma 1. papildinājumā: dB(A) pie atsauces ātruma 70/80 km/h (2)

6.2. Parauga izmēra riepas (sk. šo noteikumu 2.5. punktu) saķeres ar slapju virsmu līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 5. pielikuma papildinājumā: (G), izmantojot transportlīdzekļa vai piekabes metodi (2)

6.3. Parauga izmēra riepas (sk. šo noteikumu 2.5. punktu) rites pretestības līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 6. pielikuma 1. papildinājumā:

6.4. Parauga izmēra riepas (sk. 2.5. punktu Noteikumos Nr. 117) saķeres ar sniegu līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 7. pielikuma papildinājumā: (saķeres ar sniegu indekss), izmantojot metodi “bremzēšana sniegā” (2), metodi “izslīdes vilce” (2) vai paātrinājuma metodi (2)

7. Tehniskā dienesta izdotā protokola numurs:

8. Tehniskā dienesta izdotā protokola datums:

9. Apstiprinājuma paplašināšanas iemesls(-i) (ja piemērojams):

Image 2

10. Piezīmes:

11. Vieta:

12. Datums:

13. Paraksts:

14. Šim paziņojumam pievienots:

14.1. to apstiprinājuma dokumentu saraksts, kuri iesniegti tipa apstiprinātājām iestādēm, kas piešķīrušas apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma (3);

14.2. protektora raksta apzīmējumu saraksts: katrai preču zīmei vai zīmolam un komercapzīmējumam norāda riepu izmēra apzīmējumu sarakstu, C1 klases riepām papildus norādot marķējumu “reinforced” (vai “extra load”), sniega riepām ātruma kategorijas simbolu, bet C2 un C3 klases riepām – marķējumu “traction”, ja tas paredzēts šo noteikumu 3.1. punktā.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt Noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

(3) Izmantošanas kategorijai “sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” iesniedz testa protokolu saskaņā ar 7. pielikuma 2. papildinājumu.

---

2. PIELIKUMS

1. papildinājums

Apstiprinājuma marķējuma paraugi

Apstiprinājuma marķējuma paraugi

(sk. šo noteikumu 5.4. punktu)

Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117

1. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 3

Šis pneimatiskās riepas apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (tikai marķējums S2 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar otrā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu 02. grozījumu sērijas prasībām.

2. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 4

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S1 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar pirmā posma prasībām), W (saķere ar slapju ceļu) un R1 (rites pretestība saskaņā ar pirmā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S1WR1. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu 02. grozījumu sērijas prasībām.

2. papildinājums

Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kas atbilst apstiprinājumam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54
   (1)

1. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 5

vai

Image 6

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S2 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar otrā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345 un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 ar apstiprinājuma numuru 0236378. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju un Noteikumos Nr. 30 bija iekļauta 02. grozījumu sērija.

2. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 7

vai

Image 8

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S2WR2 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar otrā posma prasībām, saķere ar slapju ceļu un rites pretestība saskaņā ar otrā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345 un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 ar apstiprinājuma numuru 0236378. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju un Noteikumos Nr. 30 bija iekļauta 02. grozījumu sērija.

3. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 9

vai

Image 10

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345 (marķējums S2) un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 54. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz rites trokšņa līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām (S2). Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtā apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) kopā ar “S2” norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuros iekļauta 02. grozījumu sērija. Noteikumu Nr. 54 pirmie divi cipari (00) norāda, ka šie noteikumi bija to sākotnējā redakcijā.

4. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 11

vai

Image 12

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345 (marķējums S2) un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 54. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz rites trokšņa līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām (S2) un rites pretestību saskaņā ar otrā posma prasībām. Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtā apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) kopā ar “S2R2” norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuros iekļauta 02. grozījumu sērija. Noteikumu Nr. 54 pirmie divi cipari (00) norāda, ka šie noteikumi bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  To riepu apstiprinājumos saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuras ir Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, šobrīd nav iekļautas prasības par saķeri ar slapju virsmu.

3. papildinājums

Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54
   (1)

1. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 13

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0236378. Tai ir arī marķējums + 02S1 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar pirmā posma prasībām), kas norāda, ka apstiprinājums paplašināts uz Noteikumiem Nr. 117 (02. grozījumu sēriju). Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 (02. grozījumu sēriju). Plusa (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (02. grozījumu sēriju) piešķirtus apstiprinājumus attiecībā rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām.

2. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 14

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0236378. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S1 (rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām), W (saķeri ar slapju ceļu) un R2 (rites pretestību saskaņā ar otrā posma prasībām). S1WR2, pirms kura ir 02, norāda, ka apstiprinājums paplašināts uz Noteikumiem Nr. 117, kuros iekļauta 02. grozījumu sērija. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 (02. grozījumu sēriju). Plusa (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (02. grozījumu sēriju) piešķirtus apstiprinājumus.

---

(1)  To riepu apstiprinājumos saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuras ir Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, šobrīd nav iekļautas prasības par saķeri ar slapju virsmu.

4. papildinājums

Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117
   (1)

1. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 15

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz W (saķeri ar slapju ceļu). S2R2, pirms kura ir plusa (+) zīme, norāda, ka apstiprinājums paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtus apstiprinājumus attiecībā uz rites troksni saskaņā ar otrā posma prasībām un rites pretestību saskaņā ar otrā posma prasībām, pamatojoties uz atsevišķu(-iem) sertifikātu(-iem).

2. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 16

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S1 (rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām) un W (saķeri ar slapju ceļu). R1, pirms kura ir plusa (+) zīme, norāda, ka apstiprinājums paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtus apstiprinājumus attiecībā uz rites pretestību saskaņā ar pirmā posma prasībām, pamatojoties uz atsevišķu(-iem) sertifikātu(-iem).

3. piemērs

a ≥ 12 mm

Image 17

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 01. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0167890. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S (rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām) un W (saķeri ar slapju ceļu). 02R1, pirms kura ir plusa (+) zīme, norāda, ka apstiprinājums paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 un 02. grozījumu sēriju piešķirtus apstiprinājumus attiecībā uz rites pretestību saskaņā ar pirmā posma prasībām, pamatojoties uz atsevišķu(-iem) sertifikātu(-iem).

---

(1)  To riepu apstiprinājumos saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuras ir Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, šobrīd nav iekļautas prasības par saķeri ar slapju virsmu.

---

3. PIELIKUMS

BRĪVSKRĒJIENA TESTA METODE RIEPU RITES TROKŠŅA EMISIJU LĪMEŅA MĒRĪŠANAI

Ievads

Šajā metodē iekļautas mērinstrumentu specifikācijas, mērīšanas nosacījumi un mērīšanas metode, ar kuru nosaka trokšņa līmeni riepu komplektam, kas uzmontēts transportlīdzeklim, kurš ripo pa konkrētu ceļa virsmu. Maksimālais skaņas spiediena līmenis jāreģistrē ar attālināta lauka mikrofoniem, kad testa transportlīdzeklis turpina braukt brīvskrējienā; galīgo rezultātu pie atsauces ātruma iegūst, izmantojot lineārās regresijas analīzi. Šā testa rezultātus nevar attiecināt uz riepu rites trokšņa līmeni, kas mērīts paātrināšanās laikā ar ieslēgtu motoru vai palēnināšanās laikā, kad tiek izmantotas bremzes.

1.   MĒRINSTRUMENTI

1.1.   Akustiskie mērījumi

Trokšņa līmeņa mērītājs vai līdzvērtīga mērīšanas sistēma, tostarp ražotāja ieteiktais priekšējais stikls, atbilst vismaz prasībām, kas piemērojamas 1. tipa instrumentiem saskaņā ar IEC 60651:1979/A1:1993 otro izdevumu.

Mērījumus veic, izmantojot frekvenciālo svērumu A un laika svērumu F.

Ja izmanto sistēmu, kurā paredzēta A-izsvarotā trokšņa līmeņa periodiska uzraudzība, laika intervāls starp diviem nolasījumiem nepārsniedz 30 ms.

1.1.1.   Kalibrēšana

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu mērīšanas sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, kuras piemēro vismaz pirmās precizitātes klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar IEC 60942:1988. Neveicot papildu pielāgojumus, starpība starp vērtībām, kas iegūtas divās secīgās pārbaudēs, nepārsniedz 0,5 dB. Ja šī vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem.

1.1.2.   Atbilstība prasībām

Skaņas kalibrēšanas ierīces atbilstību IEC 60942:1988 prasībām verificē reizi gadā, bet instrumentu sistēmas atbilstību IEC 60651:1979/A1:1993 otrā izdevuma prasībām – reizi divos gados laboratorijā, kas ir pilnvarota veikt kalibrēšanu saistībā ar attiecīgajiem standartiem.

1.1.3.   Mikrofona novietošana

Mikrofonu (vai mikrofonus) novieto 7,5 m ± 0,05 m attālumā no trases atsauces līnijas CC′ (1. attēls) un 1,2 m ± 0,02 m augstumā virs zemes. Tā maksimālās jutības ass ir horizontāla un atrodas perpendikulāri transportlīdzekļa trajektorijai (līnija CC′).

1.2.   Ātruma mērījumi

Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir vismaz ± 1 km/h, kad transportlīdzekļa priekšgals ir sasniedzis līniju PP (1. attēls).

1.3.   Temperatūras mērījumi

Gaisa temperatūras un testa virsmas temperatūras mērījumi ir obligāti.

Temperatūras mērierīču precizitāte ir ± 1 °C.

1.3.1.   Gaisa temperatūra

Temperatūras devējs jānovieto klajā vietā netālu no mikrofona tā, lai tas būtu atklāts gaisa plūsmai un aizsargāts no tiešiem saules stariem. Šo aizsardzību var nodrošināt ar aizsargekrānu vai līdzīgu ierīci. Temperatūras devējs jānovieto 1,2 m ± 0,1 m augstumā virs testa virsmas, lai pēc iespējas mazinātu testa virsmas termiskā starojuma ietekmi, kad gaisa plūsma ir vāja.

1.3.2.   Testa virsmas temperatūra

Temperatūras devējs jānovieto vietā, kur izmērītā temperatūra atbilst temperatūrai riteņu pēdās, netraucējot skaņas mērījumus.

Ja izmanto instrumentu ar kontakta temperatūras devēju, starp virsmu un devēju uzklāj pastu, kas vada siltumu, lai nodrošinātu pienācīgu termisku kontaktu.

Ja izmanto starojuma termometru (pirometru), augstumu izvēlas tā, lai nodrošinātu, ka tiek aptverta mērījumu vieta ar diametru ≥ 0,1 m.

1.4.   Vēja mērījumi

Ierīce spēj mērīt vēja ātrumu ar pielaidi ± 1 m/s. Vēju mēra mikrofona augstumā. Vēja virzienu reģistrē attiecībā pret braukšanas virzienu.

2.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI

2.1.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Mērījumu sektors ir līdzens; veicot mērījumus, testa virsma ir sausa un tīra. Testa virsmu testu laikā un pirms testiem mākslīgi nedzesē.

Testa trase ir tāda, lai brīva skaņas lauka nosacījumi starp skaņas avotu un mikrofonu tiktu panākti 1 dB(A) robežās. Uzskata, ka šie nosacījumi ir izpildīti, ja 50 m attālumā no mērījumu sektora centra nav lielu skaņu atstarojošu objektu, piemēram, žogu, akmeņu, tiltu un ēku. Testa trases virsma un testa vietas izmēri atbilst ISO 10844:2014. Līdz tā periodā beigām, kas norādīts šo noteikumu 12.8. punktā, testa vietas specifikācijas var atbilst šo noteikumu 4. pielikumam.

10 m rādiusā no centrālās daļas nav smalka sniega, garas zāles, irdenas augsnes, izdedžu vai līdzīgu elementu. Mikrofona tuvumā nav šķēršļu, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu neatrodas neviena persona. Darbinieks, kas veic mērījumus, un novērotāji, kuri piedalās mērījumos, izvēlas atrašanās vietu tā, lai neietekmētu mērinstrumentu rādījumus.

2.2.   Meteoroloģiskie apstākļi

Mērījumus neveic nelabvēlīgos laikapstākļos. Nodrošina, lai rezultātus neietekmē vēja brāzmas. Testus neveic, ja vēja ātrums mikrofona augstumā pārsniedz 5 m/s.

Mērījumus neveic, ja gaisa temperatūra ir zemāka nekā 5 °C vai augstāka nekā 40 °C vai ja testa virsmas temperatūra ir zemāka nekā 5 °C vai augstāka nekā 50 °C.

2.3.   Apkārtējais troksnis

2.3.1.   Fona trokšņu līmenis (tostarp vēja trokšņi) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks nekā izmērītais riepu rites trokšņa emisiju līmenis. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējsargu ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutīgumu un vērsuma raksturlielumiem.

2.3.2.   Neņem vērā mērījumus, ko ietekmējis kāds skaņas maksimums, kas šķietami nav saistīts ar vispārējo riepu skaņas līmeni.

2.4.   Prasības attiecībā uz testa transportlīdzekli

2.4.1.   Vispārīgas prasības

Testa transportlīdzeklis ir mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar četrām vienkāršām riepām tikai uz divām asīm.

2.4.2.   Transportlīdzekļa slodze

Transportlīdzekļa slodze atbilst turpmāk 2.5.2. punktā norādītajam testa riepu slodzei.

2.4.3.   Garenbāze

Garenbāze starp divām asīm, kas aprīkotas ar testa riepām, C1 klases riepām nepārsniedz 3,50 m, bet C2 un C3 klases riepām – 5 m.

2.4.4.   Pasākumi, kas paredzēti, lai līdz minimumam samazinātu transportlīdzekļa ietekmi uz trokšņa līmeņa mērījumiem

Turpmāk norādītās prasības un ieteikumi paredzēti, lai novērstu transportlīdzekļa konstrukcijas būtisku ietekmi uz riepu rites trokšņa līmeni.

2.4.4.1.   Prasības:

| a) | neuzstāda pretšļakatu aizsegus un citas papildu ierīces šļakatu slāpēšanai; |
| --- | --- |

a)

neuzstāda pretšļakatu aizsegus un citas papildu ierīces šļakatu slāpēšanai;

| b) | diska un riepu tiešā tuvumā papildus neuzstāda un nepatur elementus, kas varētu atstarot radīto troksni; |
| --- | --- |

b)

diska un riepu tiešā tuvumā papildus neuzstāda un nepatur elementus, kas varētu atstarot radīto troksni;

| c) | riteņu regulējums (savirze, sāngāzums un sagriešanas ass garengāzums) pilnīgi atbilst transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem; |
| --- | --- |

c)

riteņu regulējums (savirze, sāngāzums un sagriešanas ass garengāzums) pilnīgi atbilst transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem;

| d) | riteņu arkās un zem šasijas nedrīkst ievietot papildu skaņas absorbcijas materiālu; |
| --- | --- |

d)

riteņu arkās un zem šasijas nedrīkst ievietot papildu skaņas absorbcijas materiālu;

| e) | balstiekārta ir tādā stāvoklī, lai tās dēļ ārkārtēji nesamazinātos klīrenss, kad transportlīdzeklis ir noslogots saskaņā ar testa prasībām. Varbūtējus virsbūves līmeņa regulētājmehānismus noregulē tā, lai klīrenss testa laikā atbilstu parastam stāvoklim bez kravas. |
| --- | --- |

e)

balstiekārta ir tādā stāvoklī, lai tās dēļ ārkārtēji nesamazinātos klīrenss, kad transportlīdzeklis ir noslogots saskaņā ar testa prasībām. Varbūtējus virsbūves līmeņa regulētājmehānismus noregulē tā, lai klīrenss testa laikā atbilstu parastam stāvoklim bez kravas.

2.4.4.2.   Ieteikumi parazītisku trokšņu novēršanai:

| a) | ieteicams noņemt vai modificēt transportlīdzekļa elementus, kas var palielināt transportlīdzekļa radīto fona troksni. Visus noņemtos un pārveidotos elementus norāda testa protokolā; |
| --- | --- |

a)

ieteicams noņemt vai modificēt transportlīdzekļa elementus, kas var palielināt transportlīdzekļa radīto fona troksni. Visus noņemtos un pārveidotos elementus norāda testa protokolā;

| b) | testa laikā jāpārliecinās, ka bremzes ir pienācīgi atbrīvotas un nerada bremžu troksni; |
| --- | --- |

b)

testa laikā jāpārliecinās, ka bremzes ir pienācīgi atbrīvotas un nerada bremžu troksni;

| c) | jāpārliecinās, ka nedarbojas elektriskie dzesēšanas ventilatori; |
| --- | --- |

c)

jāpārliecinās, ka nedarbojas elektriskie dzesēšanas ventilatori;

| d) | transportlīdzekļa logi un bīdāmais jumts testa laikā ir aizvērti. |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa logi un bīdāmais jumts testa laikā ir aizvērti.

2.5.   Riepas

2.5.1.   Vispārīgas prasības

Testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar četrām vienādām riepām. Ja riepu pieļaujamās slodzes indekss pārsniedz 121 un nav norādījumu par dubulto montēšanu, divas no šīm viena un tā paša tipa un izmēra riepām uzmontē uz testa transportlīdzekļa pakaļējās ass; uz priekšējās ass uzmontē šīs asslodzei piemērota izmēra riepas un nodeldē tās līdz minimālajam dziļumam, lai pēc iespējas mazinātu riepas/ceļa saskares radītā trokšņa ietekmi, saglabājot pietiekamu drošības līmeni. Ziemas riepas, kas dažu Nolīguma pušu valstīs var būt aprīkotas ar radzēm, kuras paredzētas, lai uzlabotu berzi, testē bez šā aprīkojuma. Riepas ar īpašām montāžas prasības testē saskaņā ar šīm prasībām (piemēram, rotācijas virziena prasībām). Riepu protektora raksta rievu dziļums pirms riepu piestrādes ir maksimāls.

Riepas jātestē uz riepu ražotāja atļautiem diskiem.

2.5.2.   Riepu slodze

Katras testa transportlīdzekļa riepas testa slodze Qt ir no 50 līdz 90 % no atsauces slodzes Qr, bet visu riepu vidējā testa slodze Qt,avr ir 75 ± 5 % no atsauces slodzes Qr.

Visām riepām atsauces slodze Qr atbilst maksimālajai masai, kas saistīta ar riepas pieļaujamās slodzes indeksu. Ja pieļaujamās slodzes indeksu veido divi ar slīpsvītru (/) atdalīti skaitļi, atsaucei izmanto pirmo skaitli.

2.5.3.   Gaisa spiediens riepā

Testa transportlīdzeklim uzmontēto riepu testa spiediens Pt nepārsniedz atsauces spiedienu Pr un ir šādās robežās:

Formula

C2 un C3 klases riepu atsauces spiediens Pr ir spiediens, kas atbilst uz riepas sānsienas norādītajam spiediena indeksam.

C1 klases riepu atsauces spiediens Pr parastajām riepām ir 250 kPa, bet pastiprinātajām riepām – 290 kPa; minimālais testa spiediens Pt ir 150 kPa.

2.5.4.   Sagatavošanās testēšanai

Riepas pirms testiem piestrādā, lai likvidētu izvirzījumus un citas riepu formēšanas procesā radušās protektora raksta nepilnības. Piestrāde parasti ir līdzvērtīga apmēram 100 km parastam izmantojumam uz ceļa.

Testa transportlīdzeklim uzmontētās riepas rotē tajā pašā virzienā, kurā tās piestrādātas.

Pirms testēšanas riepas uzsilda, braucot atbilstoši testa nosacījumiem.

3.   TESTĒŠANAS METODE

3.1.   Vispārīgie nosacījumi

Veicot mērījumus, transportlīdzekli vada taisnā līnijā pāri mērījumu sektoram (no AA′ uz BB′) tā, lai transportlīdzekļa garenvirziena vidusplakne būtu pēc iespējas tuvāk līnijai CC′.

Kad testa transportlīdzekļa priekšgals sasniedz līniju AA′, transportlīdzekļa vadītājs ir pārslēdzis pārnesumkārbu neitrālā pozīcijā un izslēdzis dzinēju. Ja mērījumu laikā testa transportlīdzeklis rada neparastu troksni (piemēram, ventilatora, pašaizdedzes troksni), mērījumus neņem vērā.

3.2.   Mērījumu veids un skaits

Maksimālo skaņas līmeni, kas izteikts A-izsvarotajos decibelos (dB(A)), mēra līdz vienai zīmei aiz komata, kad transportlīdzeklis turpina braukt brīvskrējienā no līnijas AA′ uz līniju BB′ (1. attēls – transportlīdzekļa priekšgals uz līnijas AA′, transportlīdzekļa pakaļgals uz līnijas BB′). Šī vērtība ir mērījuma rezultāts.

No katras testa transportlīdzekļa puses veic vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kas ir zemāki nekā 4.1. punktā norādītais atsauces ātrums, un vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kuri pārsniedz atsauces ātrumu. Ātrumu intervāli ir aptuveni vienādi 3.3. punktā norādītajā ātrumu diapazonā.

3.3.   Testa ātrumu diapazons

Testa transportlīdzekļa ātrumu diapazons ir šāds:

| a) | no 70 līdz 90 km/h C1 un C2 klases riepām; |
| --- | --- |

a)

no 70 līdz 90 km/h C1 un C2 klases riepām;

| b) | no 60 līdz 80 km/h C3 klases riepām. |
| --- | --- |

b)

no 60 līdz 80 km/h C3 klases riepām.

4.   REZULTĀTU INTERPRETĀCIJA

Mērījumi ir nederīgi, ja starp reģistrētajām vērtībām konstatē ārkārtēju neatbilstību (sk. šā pielikuma 2.3.2. punktu).

4.1.   Testa rezultātu noteikšana

Atsauces ātrums Vref, ko izmanto, lai noteiktu galīgo rezultātu, ir šāds:

| a) | 80 km/h C1 un C2 klases riepām; |
| --- | --- |

a)

80 km/h C1 un C2 klases riepām;

| b) | 70 km/h C3 klases riepām. |
| --- | --- |

b)

70 km/h C3 klases riepām.

4.2.   Rites trokšņa mērījumu regresijas analīze

Riepu/ceļa saskares radīto rites trokšņa līmeni LR, kas izteikts dB(A), nosaka ar regresijas analīzi pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| | ir rites trokšņa līmeņu Li vidējā vērtība db(A): |
| --- | --- |
| n | ir mērījumu skaits (n ≥ 16); |
| | ir ātrumu logaritmu Vi vidējā vērtība:



  kur |
| a | ir regresijas līknes slīpums dB(A): |

Formula

ir rites trokšņa līmeņu Li vidējā vērtība db(A):

n

ir mērījumu skaits (n ≥ 16);

Formula

ir ātrumu logaritmu Vi vidējā vērtība:

Formula
  kur
  Formula

a

ir regresijas līknes slīpums dB(A):

4.3.   Temperatūras korekcija

C1 un C2 klases riepām galarezultātu normalizē pēc testa virsmas atskaites temperatūras θref, veicot temperatūras korekciju pēc šādas formulas:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

kur:

| θ | = | izmērītā testa virsmas temperatūra; |
| --- | --- | --- |
| θref | = | 20 °C. |

θ

=

izmērītā testa virsmas temperatūra;

θref

=

20 °C.

C1 klases riepām koeficients K ir – 0,03 db(A)/°C, ja θ > θref un – 0,06 dB(A)/°C, ja θ < θref.

C2 klases riepām koeficients K ir – 0,02 dB(A)/°C.

Ja izmērītā testa virsmas temperatūra nemainās vairāk kā par 5 °C visos mērījumos, kas vajadzīgi, lai noteiktu trokšņa līmeni vienam riepu komplektam, temperatūras korekciju var veikt vienīgi attiecībā uz rites trokšņa līmeņa galīgo reģistrēto vērtību, kā norādīts iepriekš, izmantojot izmērīto temperatūru vidējo aritmētisko vērtību. Citos gadījumos katrs trokšņa mērījums Li ir jākoriģē, izmantojot temperatūru trokšņa mērījuma brīdī.

C3 klases riepām temperatūras korekciju neveic.

4.4.   Lai ņemtu vērā mērinstrumentu neprecizitātes, saskaņā ar 4.3. punktu iegūtos rezultātus samazina par 1 dB(A).

4.5.   Galarezultātu, t. i., riepas rites trokšņa līmeni LR(θref) dB(A), kas koriģēts atbilstoši temperatūrai, noapaļo līdz tuvākajai zemākajai veselajai vērtībai.

1. attēls

Mikrofonu izvietojums mērījumiem

Image 18

10 m

10 m

mikrofons

mikrofons

7,5 m

7,5 m

1. papildinājums

Testa protokols

1. DAĻA. PROTOKOLS

1.   Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: ...

2.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: ...

3.   Testa protokola Nr.: ...

4.   Ražotāja nosaukums un zīmols vai komercapzīmējums: ...

5.   Riepu klase (C1, C2 vai C3): ...

6.   Izmantošanas kategorija: ...

7.   Trokšņa līmenis atbilstīgi 3. pielikuma 4.4. un 4.5. punktam: ...dB(A) pie atsauces ātruma 70/80 km/h (1)

8.   Piezīmes (ja ir): ...

9.   Datums: ...

10.   Paraksts: ...

2. DAĻA. TESTA DATI

1.   Testa datums: ...

2.   Testa transportlīdzeklis (ražotājs, modelis, gads, modifikācijas utt.): ...

2.1.   Testa transportlīdzekļa garenbāze: ...mm

3.   Testa trases atrašanās vieta: ...

3.1.   Trases ISO 10844:2014 sertifikācijas datums: ...

3.2.   Izdevējs: ...

3.3.   Sertifikācijas metode: ...

4.   Informācija par riepu testu: ...

4.1.   Riepu izmēra apzīmējums: ...

4.2.   Riepu ekspluatācijas apraksts: ...

4.3.   Riepu atsauces spiediens: ...kPa

4.4.   Testa dati: ...

| | Priekšējā kreisā riepa | Priekšējā labā riepa | Pakaļējā kreisā riepa | Pakaļējā labā riepa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testa masa (kg) | | | | |
| Riepas slodzes indekss (%) | | | | |
| Spiediens aukstā riepā (kPa) | | | | |

Priekšējā kreisā riepa

Priekšējā labā riepa

Pakaļējā kreisā riepa

Pakaļējā labā riepa

Testa masa (kg)

Riepas slodzes indekss (%)

Spiediens aukstā riepā (kPa)

4.5.   Testa diska platuma kods: ...

4.6.   Temperatūras mērījumu devēja tips: ...

5.   Derīgie testa rezultāti: ...

| Brauciena Nr. | Testa ātrums
  (km/h) | Brauciena virziens | Trokšņa līmenis kreisajā pusē (2)

  dB(A) | Trokšņa līmenis labajā pusē (2)

  dB(A) | Gaisa temperatūra

  oC | Trases temperatūra

  oC | Trokšņa līmenis kreisajā pusē (2), piemērojot temperatūras korekciju,
  dB(A) | Trokšņa līmenis labajā pusē (2), piemērojot temperatūras korekciju,
  dB(A) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Brauciena Nr.

Testa ātrums

(km/h)

Brauciena virziens

Trokšņa līmenis kreisajā pusē (2)

dB(A)

Trokšņa līmenis labajā pusē (2)

dB(A)

Gaisa temperatūra

oC

Trases temperatūra

oC

Trokšņa līmenis kreisajā pusē (2), piemērojot temperatūras korekciju,

dB(A)

Trokšņa līmenis labajā pusē (2), piemērojot temperatūras korekciju,

dB(A)

Piezīmes

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   Regresijas līknes slīpums: ...

5.2.   Trokšņa līmenis pēc temperatūras korekcijas saskaņā ar 3. pielikuma 4.3. punktu: ...dB(A)

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Attiecībā pret transportlīdzekli.

---

4. PIELIKUMS

TESTA VIETAS SPECIFIKĀCIJAS
   (1)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā paredzēti tehniskie noteikumi par testa trases fiziskajiem raksturlielumiem un plānojumu. Šajā specifikācijā, kuras pamatā ir īpašs standarts (2), aprakstīti paredzētie fiziskie raksturlielumi, kā arī šo raksturlielumu testēšanas metodes.

2.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIRSMAS RAKSTURLIELUMIEM

Virsmu uzskata par atbilstošu šim standartam, ja ir novērtēta tās tekstūra un porainība vai skaņas absorbcijas koeficients un ir konstatēts, ka ir izpildītas visas turpmāk 2.1. līdz 2.4. punktā minētās prasības un konstrukcijas prasības (3.2. punkts).

2.1.   Paliekošā porainība

Testa trases cietā seguma maisījuma paliekošā porainība (VC) nepārsniedz 8 %. Mērīšanas procedūru sk. šā pielikuma 4.1. punktā.

2.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Ja virsma neatbilst prasībai par paliekošo porainību, tā ir pieņemama tikai tad, ja tās skaņas absorbcijas koeficients α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūru sk. 4.2. punktā. Šā pielikuma 2.1. un 2.2. punkta prasības ir izpildītas arī tad, ja ir izmērīta tikai skaņas absorbcija un tā ir α ≤ 0,10.

Piezīme. Svarīgākais raksturlielums ir skaņas absorbcija, bet ceļu būvinženieri biežāk izmanto paliekošās porainības mērījumus. Tomēr skaņas absorbcija jāmēra tikai tad, ja virsma neatbilst prasībai par porainību. Paliekošās porainības mērījumi ir saistīti ar relatīvi lielu nenoteiktību gan mērījumu, gan virsmas atbilstības ziņā, tāpēc, izmantojot vienīgi porainības mērījumus, dažas virsmas varētu kļūdaini noraidīt.

2.3.   Tekstūras dziļums

Tekstūras dziļums (TD), kas mērīts ar volumetrisko metodi (sk. turpmāk 4.3. punktu), ir šāds:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Virsmas viendabīgums

Jāveic viss praktiski lietderīgais, lai nodrošinātu, ka virsma testa zonā ir iespējami viendabīga. Tas attiecas uz tekstūru un porainību, bet būtu jāievēro arī tas, ka labāka rites efektivitāte dažās vietās salīdzinājumā ar citām var nozīmēt, ka tekstūra ir atšķirīga un riti var ietekmēt virsmas negludumi.

2.5.   Testēšanas intervāli

Lai pārbaudītu, vai virsma joprojām atbilst tekstūras un porainības vai skaņas absorbcijas prasībām, ko nosaka šis standarts, regulāri veic virsmas testēšanu ar šādiem intervāliem:

| a) | attiecībā uz porainību (VC) vai skaņas absorbciju (α):
  Jaunai virsmai
  Ja jauna virsma atbilst prasībām, regulāri papildu testi nav jāveic. Ja jauna virsma neatbilst prasībām, tā var atbilst prasībām vēlāk, jo virsma ar laiku mēdz zaudēt porainību un sablīvēties; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz porainību (VC) vai skaņas absorbciju (α):

Jaunai virsmai

Ja jauna virsma atbilst prasībām, regulāri papildu testi nav jāveic. Ja jauna virsma neatbilst prasībām, tā var atbilst prasībām vēlāk, jo virsma ar laiku mēdz zaudēt porainību un sablīvēties;

| b) | attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD)
  Jaunai virsmai
  Trokšņa testu sākumā (piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc virsmas uzklāšanas).
  Vēlāk ik pēc divpadsmit mēnešiem. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD)

Jaunai virsmai

Trokšņa testu sākumā (piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc virsmas uzklāšanas).

Vēlāk ik pēc divpadsmit mēnešiem.

3.   TESTA VIRSMAS KONSTRUKCIJA

3.1.   Testa zona

Projektējot testa virsmu, ir svarīgi nodrošināt, lai vismaz zona, ko šķērso transportlīdzekļi, kuri pārvietojas pa testa joslu, būtu pārklāta ar norādīto testa segumu ar pietiekamu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Tas nozīmē, ka trasei jābūt vismaz 3 m platai un trases garumam katrā galā jāsniedzas vismaz 10 m ārpus līnijām AA' un BB'. Piemērotas testa vietas plāns aplūkojams 1. attēlā, kur norādīts minimālais laukums, ko, izmantojot mašīnas, pārklāj ar norādīto testa virsmas materiālu un sablīvē. Saskaņā ar 3. pielikuma 3.2. punktu mērījumi jāizdara abās transportlīdzekļa pusēs. Mērījumus veic vai nu ar mikrofoniem, kas novietoti divās vietās (pa vienam katrā trases malā), ja transportlīdzeklis brauc vienā virzienā, vai ar mikrofonu tikai vienā trases malā, ja transportlīdzeklis brauc divos virzienos. Ja izmanto otro metodi, attiecībā uz tās trases malas virsmu, kur nav mikrofona, īpašu prasību nav.

1. attēls

Obligātās prasības par testa virsmas zonu. Tumšākā daļa tiek saukta par “testa zonu”.

Image 19

Izmēri metros

Braukšanas centra līnija

Minimālais laukums, ko veido testa ceļa virsma, t. i., testa zona

Mikrofons (augstums 1,2 m)

| PIEZĪME. | Šajā rādiusā nav lielu skaņu atstarojošu objektu. |
| --- | --- |

PIEZĪME.

PIEZĪME.

Šajā rādiusā nav lielu skaņu atstarojošu objektu.

3.2.   Virsmas projektēšana un sagatavošana

3.2.1.   Pamatprasības par projektēšanu

Testa virsma atbilst četrām prasībām:

| 3.2.1.1. | tā ir no blīva asfaltbetona; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

tā ir no blīva asfaltbetona;

| 3.2.1.2. | sīkšķembu izmēri nepārsniedz 8 mm (atļauta pielaide 6,3–10 mm robežās). |
| --- | --- |

3.2.1.2.

sīkšķembu izmēri nepārsniedz 8 mm (atļauta pielaide 6,3–10 mm robežās).

| 3.2.1.3. | seguma slāņa biezums vietā, kur veic braucienus, ir ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

seguma slāņa biezums vietā, kur veic braucienus, ir ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitumens. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitumens.

3.2.2.   Projektēšanas pamatnostādnes

Testa virsmas projektētāji kā vadlīniju izmanto 2. attēlā redzamo minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkni, kurā norādīti vēlamie raksturlielumi. Turklāt 1. tabulā ir sniegtas dažas pamatnostādnes, lai iegūtu vēlamo tekstūru un izturīgumu. Granulometriskā sastāva līkni aprēķina pēc šādas formulas:

P ( % izsijāts) = 100 · (d/dmax) 1/2

max

kur:

| d | = | kvadrātacu sieta izmērs milimetros |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm vidējai līknei
  = 10 mm zemākās pielaides līknei
  = 6,3 mm augstākās pielaides līknei |

d

=

kvadrātacu sieta izmērs milimetros

dmax

max

=

8 mm vidējai līknei

= 10 mm zemākās pielaides līknei

= 6,3 mm augstākās pielaides līknei

2. attēls

2. attēls

Minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkne asfalta maisījumā ar pielaidēm

Minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkne asfalta maisījumā ar pielaidēm

% izsijāts (atkaībā no masas)

Sieta acu izmērs mm

Iepriekš minētās prasības papildina šādi ieteikumi:

| a) | smilts daļiņas (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) ir maksimāli 55 % dabīgās smilts un vismaz 45 % smalcinātas smilts; |
| --- | --- |

a)

smilts daļiņas (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) ir maksimāli 55 % dabīgās smilts un vismaz 45 % smalcinātas smilts;

| b) | pamats un tā apakšslānis nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi; |
| --- | --- |

b)

pamats un tā apakšslānis nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi;

| c) | sīkšķembas ir drupinātas (100 % drupinājuma skaldņu) un no materiāla, kam ir augsta izturība pret drupšanu; |
| --- | --- |

c)

sīkšķembas ir drupinātas (100 % drupinājuma skaldņu) un no materiāla, kam ir augsta izturība pret drupšanu;

| d) | maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas; |
| --- | --- |

d)

maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas;

| e) | uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas; |
| --- | --- |

e)

uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas;

| f) | saistvielas cietība, kas izteikta PEN vērtībā, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Principā izmantojama iespējami cieta saistviela, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei; |
| --- | --- |

f)

saistvielas cietība, kas izteikta PEN vērtībā, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Principā izmantojama iespējami cieta saistviela, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei;

| g) | maisījuma temperatūru pirms veltnēšanas izvēlas tā, lai, veicot turpmāku veltnēšanu, panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu iespējamību, ka ir ievērotas iepriekš 2.1.–2.4. punktā minētās specifikācijas, blīvēšanai izvēlas ne vien piemērotu maisīšanas temperatūru, bet arī atbilstošu blīvēšanas reižu skaitu un blīvēšanas transportlīdzekli. |
| --- | --- |

g)

maisījuma temperatūru pirms veltnēšanas izvēlas tā, lai, veicot turpmāku veltnēšanu, panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu iespējamību, ka ir ievērotas iepriekš 2.1.–2.4. punktā minētās specifikācijas, blīvēšanai izvēlas ne vien piemērotu maisīšanas temperatūru, bet arī atbilstošu blīvēšanas reižu skaitu un blīvēšanas transportlīdzekli.

1. tabula

1. tabula

Projektēšanas pamatnostādnes

Projektēšanas pamatnostādnes

| | Mērķvērtības | Pielaides |
| --- | --- | --- |
| Maisījuma kopējā masā | Minerālmateriālu masā |
| Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 % |
| Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 % |
| Pildvielas masa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 % |
| Saistvielas (bitumena) masa | 5,8 % | N.P. | ± 0,5 % |
| Maksimālais sīkšķembu izmērs | 8 mm | 6,3–10 mm |
| Saistvielas cietība | sk. 3.2.2. punkta f) apakšpunktu | |
| Pulējamības vērtība (PSV) | > 50 | |
| Sablīvējums attiecībā pret sablīvējumu pēc Maršala metodes | 98 % | |

Mērķvērtības

Mērķvērtības

Pielaides

Pielaides

Maisījuma kopējā masā

Maisījuma kopējā masā

Minerālmateriālu masā

Minerālmateriālu masā

Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm

SM

47,6 %

50,5 %

± 5 %

Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm

SM

38,0 %

40,2 %

± 5 %

Pildvielas masa SM < 0,063 mm

SM

8,8 %

9,3 %

± 5 %

Saistvielas (bitumena) masa

5,8 %

N.P.

± 0,5 %

Maksimālais sīkšķembu izmērs

8 mm

6,3–10 mm

Saistvielas cietība

sk. 3.2.2. punkta f) apakšpunktu

Pulējamības vērtība (PSV)

PSV

> 50

Sablīvējums attiecībā pret sablīvējumu pēc Maršala metodes

98 %

4.   TESTĒŠANAS METODE

4.1.   Paliekošās porainības mērījumi

Lai veiktu šos mērījumus, no trases jāņem paraugi vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas vienmērīgi sadalītas testa zonā starp līniju AA un līniju BB (sk. 1. attēlu). Lai novērstu neviendabīgumu un negludumu riteņu pēdās, paraugi nebūtu jāņem pašās riteņu pēdās, bet to tuvumā. Vismaz divi paraugi būtu jāņem riteņu pēdu tuvumā, bet vismaz viens aptuveni viduspunktā starp riteņu pēdām un katra mikrofona atrašanās vietu.

Ja ir aizdomas, ka nav izpildīts viendabīguma nosacījums (sk. 2.4. punktu), ņem paraugus no vairāk vietām testa laukumā.

Vispirms nosaka katra parauga paliekošās porainības vērtību, tad aprēķina visu paraugu vidējo vērtību un salīdzina ar 2.1. punkta prasībām. Turklāt nevienam atsevišķam paraugam porainības vērtība nepārsniedz 10 %.

Testa virsmas projektētājam būtu jāņem vērā problēma, kas var rasties, ja testa zonu apsilda caurules vai elektrokabeļi un ja šajā zonā jāņem paraugi. Šādas instalācijas rūpīgi plāno attiecībā uz turpmākajiem paraugu ņemšanas urbumiem. Ieteicams atstāt dažas vietas ar aptuveno izmēru 200 mm × 300 mm, kur nav kabeļu/cauruļu vai kur tie ir pietiekami dziļi, lai, ņemot paraugus no virsējā slāņa, tie netiktu bojāti.

4.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Skaņas absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kurā izmanto impedances cauruli, saskaņā ar ISO 10534-1:1996 vai ISO 10534-2:1998 noteikto procedūru.

Attiecībā uz testa paraugiem ievēro tās pašas prasības, kas paredzētas paliekošās porainības noteikšanas paraugiem (sk. 4.1. punktu). Skaņas absorbciju mēra 400–800 Hz un 800–1 600 Hz diapazonā (vismaz vienas trešdaļas oktāvas joslu centra frekvencēs), un abiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālās vērtības. Tad aprēķina visu paraugu vidējo vērtību, iegūstot galarezultātu.

4.3.   Makrotekstūras dziļuma volumetriskā mērīšana

Saskaņā ar šo standartu tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas pa riteņu pēdām testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Procedūras aprakstu sk. standartā ISO 10844:1994.

5.   NOTURĪBA LAIKĀ UN APKOPE

5.1.   Novecošanas ietekme

Līdzīgi kā uz jebkuras citas virsmas uz testa virsmas izmērītais rites trokšņa līmenis var nedaudz paaugstināties pirmajos 6–12 mēnešos pēc trases būvēšanas pabeigšanas.

Virsma iegūst vajadzīgos raksturlielumus ne ātrāk kā četras nedēļas pēc izbūves. Kravas automobiļu radīto troksni trases novecošana kopumā ietekmē mazāk nekā vieglo automobiļu troksni.

Virsmas stabilitāti laikā galvenokārt nosaka pa to braucošo transportlīdzekļu pulējošā un blīvējošā ietekme. To regulāri pārbauda, kā noteikts 2.5. punktā.

5.2.   Virsmas apkope

Virsmu attīra no gružiem un putekļiem, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Valstīs, kurās mēdz būt aukstas ziemas, atledošanai dažkārt izmanto sāli. Sāls var uz laiku vai pat neatgriezeniski mainīt virsmu tā, ka paaugstinās trokšņa līmenis, tāpēc to izmantot nav ieteicams.

5.3.   Testa zonas atkārtota pārklāšana

Ja testa trase jāpārklāj ar jaunu segumu, parasti no jauna jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā, sk. 1. attēlu), pa kuru brauc transportlīdzekļi, ja testa zona ārpus šīs joslas mērījumu laikā ir atbildusi prasībām par paliekošo porainību vai skaņas absorbciju.

6.   DOKUMENTI ATTIECĪBĀ UZ TESTA VIRSMU UN TESTIEM, KAS VEIKTI UZ TĀS

6.1.   Dokumenti attiecībā uz testa virsmu

Dokumentā, kas raksturo testa virsmu, sniedz šādus datus:

| 6.1.1. | testa trases atrašanās vieta; |
| --- | --- |

6.1.1.

testa trases atrašanās vieta;

| 6.1.2. | saistvielas veids, saistvielas cietība, minerālmateriālu veids, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), biezums vietā, kur veic braucienus, un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases paraugiem; |
| --- | --- |

6.1.2.

saistvielas veids, saistvielas cietība, minerālmateriālu veids, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), biezums vietā, kur veic braucienus, un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases paraugiem;

DR

| 6.1.3. | blīvēšanas veids (piemēram, veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits); |
| --- | --- |

6.1.3.

blīvēšanas veids (piemēram, veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits);

| 6.1.4. | maisījuma temperatūra, apkārtējās vides temperatūra un vēja ātrums virsmas klāšanas laikā; |
| --- | --- |

6.1.4.

maisījuma temperatūra, apkārtējās vides temperatūra un vēja ātrums virsmas klāšanas laikā;

| 6.1.5. | virsmas seguma uzklāšanas diena un darbuzņēmējs; |
| --- | --- |

6.1.5.

virsmas seguma uzklāšanas diena un darbuzņēmējs;

| 6.1.6. | visu vai vismaz jaunāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus:






  6.1.6.1. | paliekošās porainības vērtība katrā serdes paraugā; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

visu vai vismaz jaunāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus:

6.1.6.1.

paliekošās porainības vērtība katrā serdes paraugā;

| 6.1.6.2. | vietas testa zonā, kur ņemti paraugi porainības mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

vietas testa zonā, kur ņemti paraugi porainības mērījumiem;

| 6.1.6.3. | katra parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja to mēra). Norāda rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

katra parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja to mēra). Norāda rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību;

| 6.1.6.4. | vietas testa zonā, kur ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

vietas testa zonā, kur ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem;

| 6.1.6.5. | tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi;

| 6.1.6.6. | iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips;

| 6.1.6.7. | datums, kad veikts(-i) tests(-i), un datums, kad no testa trases ņemti paraugi. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

datums, kad veikts(-i) tests(-i), un datums, kad no testa trases ņemti paraugi.

6.2.   Uz attiecīgās virsmas veikto transportlīdzekļu trokšņa līmeņa testu dokumenti

Dokumentā, kas raksturo transportlīdzekļa trokšņa līmeņa testu(-us), norāda, vai ir izpildītas visas šā standarta prasības. Pievieno atsauci uz dokumentu saskaņā ar 6.1. punktu, kurā minēti rezultāti, kas apliecina prasību izpildi vai neizpildi.

---

(1)  Šajā pielikumā paredzētās testa vietas specifikācijas ir spēkā līdz šo noteikumu 12.8. punktā norādītā perioda beigām.

1

(2)  ISO 10844:1994.

2

---

5. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRA SAĶERES AR SLAPJU CEĻU MĒRĪŠANAI

A. C1 kategorijas riepas

1.   IZMANTOJAMIE STANDARTI

Jāizmanto šādi turpmāk minētie dokumenti:

1.1.   ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester (Ceļa seguma virsmas slīdes pretestības mērīšana ar svārsta metodi);

1.2.   ASTM E 501-08, Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests (Reljefaino standarta riepu ceļa saķeres testēšanas standartspecifikācija);

1.3.   ASTM E 965-96 (atkārtoti apstiprināts 2006. gadā), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique (Ceļa seguma virsmas makrotekstūras dziļuma mērīšana ar tilpuma laukuma metodi);

1.4.   ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P195/75R14 (P195/75R14 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija);

1.5.   ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P225/60R16 (P225/60R16 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija).

2.   DEFINĪCIJAS

C1 klases riepu saķeres ar slapju ceļu testēšanai izmanto šādas definīcijas:

| 2.1. | “testa brauciens” ir noslogotas riepas viens pārbrauciens pa attiecīgās testa trases virsmu; |
| --- | --- |

2.1.

“testa brauciens” ir noslogotas riepas viens pārbrauciens pa attiecīgās testa trases virsmu;

| 2.2. | “testa riepa/testa riepas” ir izmēģināmā riepa, atsauces riepa vai kontroles riepa vai riepu komplekts, ko izmanto testa braucienā; |
| --- | --- |

2.2.

“testa riepa/testa riepas” ir izmēģināmā riepa, atsauces riepa vai kontroles riepa vai riepu komplekts, ko izmanto testa braucienā;

| 2.3. | “izmēģināmā riepa (T)” ir riepa vai riepu komplekts, kuru testē saķeres ar slapju ceļu indeksa aprēķināšanai; |
| --- | --- |

2.3.

“izmēģināmā riepa (T)” ir riepa vai riepu komplekts, kuru testē saķeres ar slapju ceļu indeksa aprēķināšanai;

| 2.4. | “atsauces riepa/riepas (R)” ir riepa vai riepu komplekts, kura tehniskie raksturlielumi norādīti ASTM F 2493-08 un kuru sauc par standarta atsauces riepu (Standard Reference Test Tyre); |
| --- | --- |

2.4.

“atsauces riepa/riepas (R)” ir riepa vai riepu komplekts, kura tehniskie raksturlielumi norādīti ASTM F 2493-08 un kuru sauc par standarta atsauces riepu (Standard Reference Test Tyre);

| 2.5. | “kontroles riepa/riepas (C)” ir pārejas standarta riepa vai pārejas standarta riepu komplekts, kuru izmanto gadījumos, kad izmēģinām riepu nevar tieši salīdzināt ar standarta atsauces riepu, izmantojot to pašu transportlīdzekli; |
| --- | --- |

2.5.

“kontroles riepa/riepas (C)” ir pārejas standarta riepa vai pārejas standarta riepu komplekts, kuru izmanto gadījumos, kad izmēģinām riepu nevar tieši salīdzināt ar standarta atsauces riepu, izmantojot to pašu transportlīdzekli;

| 2.6. | “riepas bremzēšanas spēks” ir pieliktā bremzētājmomenta radīts garenspēks ņūtonos; |
| --- | --- |

2.6.

“riepas bremzēšanas spēks” ir pieliktā bremzētājmomenta radīts garenspēks ņūtonos;

| 2.7. | “riepas bremzēšanas spēka koeficients (BFC)” ir bremzēšanas spēka attiecība pret vertikālo slodzi; |
| --- | --- |

2.7.

“riepas bremzēšanas spēka koeficients (BFC)” ir bremzēšanas spēka attiecība pret vertikālo slodzi;

| 2.8. | “riepas bremzēšanas spēka maksimālais koeficients” ir riepas bremzēšanas spēka koeficienta augstākā vērtība pirms riteņa bloķēšanas, pakāpeniski palielinoties bremzētājmomentam; |
| --- | --- |

2.8.

“riepas bremzēšanas spēka maksimālais koeficients” ir riepas bremzēšanas spēka koeficienta augstākā vērtība pirms riteņa bloķēšanas, pakāpeniski palielinoties bremzētājmomentam;

| 2.9. | “riteņa bloķēšana” ir riteņa stāvoklis, kurā tā rotācijas kustības ātrums ap riteņa rotācijas asi ir nulle un riteņa rotācijas kustība nav iespējama pieliktā bremzētājmomenta dēļ; |
| --- | --- |

2.9.

“riteņa bloķēšana” ir riteņa stāvoklis, kurā tā rotācijas kustības ātrums ap riteņa rotācijas asi ir nulle un riteņa rotācijas kustība nav iespējama pieliktā bremzētājmomenta dēļ;

| 2.10. | “vertikālā slodze” ir perpendikulāri ceļa virsmai riepai pieliktais spēks ņūtonos; |
| --- | --- |

2.10.

“vertikālā slodze” ir perpendikulāri ceļa virsmai riepai pieliktais spēks ņūtonos;

| 2.11. | “riepas testēšanas transportlīdzeklis” ir īpaša nolūka transportlīdzeklis, kas aprīkots ar instrumentiem, ar kuriem mēra vertikālo spēku un garenspēku, kas iedarbojas uz testa riepu bremzēšanas laikā; |
| --- | --- |

2.11.

“riepas testēšanas transportlīdzeklis” ir īpaša nolūka transportlīdzeklis, kas aprīkots ar instrumentiem, ar kuriem mēra vertikālo spēku un garenspēku, kas iedarbojas uz testa riepu bremzēšanas laikā;

| 2.12. | “SRTT14” ir dokuments ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā), P195/75R14 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija; |
| --- | --- |

2.12.

“SRTT14” ir dokuments ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā), P195/75R14 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija;

| 2.13. | “SRTT16” ir dokuments ASTM F 2493-08, P225/60R16 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija. |
| --- | --- |

2.13.

“SRTT16” ir dokuments ASTM F 2493-08, P225/60R16 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija.

3.   VISPĀRĪGI TESTA NOSACĪJUMI

3.1.   Trases raksturlielumi

Testa trasei ir šādi raksturlielumi:

| 3.1.1. | Trases asfalta seguma virsma ir blīva, ar vienādu gradientu, kas nav lielāks kā 2 %, un tā nedrīkst novirzīties vairāk kā par 6 mm, ja to testē ar 3 m garu pārbaudes lineālu. |
| --- | --- |

3.1.1.

Trases asfalta seguma virsma ir blīva, ar vienādu gradientu, kas nav lielāks kā 2 %, un tā nedrīkst novirzīties vairāk kā par 6 mm, ja to testē ar 3 m garu pārbaudes lineālu.

| 3.1.2. | Visa virsmas seguma vecumam, sastāvam un nodilumam jābūt vienādiem. Uz testēšanai izmantojamās virsmas nedrīkst būt ar to nesaistīts materiāls vai cita materiāla slāņi. |
| --- | --- |

3.1.2.

Visa virsmas seguma vecumam, sastāvam un nodilumam jābūt vienādiem. Uz testēšanai izmantojamās virsmas nedrīkst būt ar to nesaistīts materiāls vai cita materiāla slāņi.

| 3.1.3. | Sīkšķembu maksimālais izmērs ir 10 mm (pieļaujamais lielums ir no 8 mm līdz 13 mm). |
| --- | --- |

3.1.3.

Sīkšķembu maksimālais izmērs ir 10 mm (pieļaujamais lielums ir no 8 mm līdz 13 mm).

| 3.1.4. | Tekstūras dziļums, ko mēra ar smilšu tilpuma laukuma metodi, ir 0,7 ± 0,3 mm. To mēra saskaņā ar ASTM E 965-96 (atkārtoti apstiprināts 2006. gadā). |
| --- | --- |

3.1.4.

Tekstūras dziļums, ko mēra ar smilšu tilpuma laukuma metodi, ir 0,7 ± 0,3 mm. To mēra saskaņā ar ASTM E 965-96 (atkārtoti apstiprināts 2006. gadā).

| 3.1.5. | Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašības nosaka saskaņā ar 3.2. punktā paredzēto a) vai b) metodi. |
| --- | --- |

3.1.5.

Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašības nosaka saskaņā ar 3.2. punktā paredzēto a) vai b) metodi.

3.2.   Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašību noteikšanas metodes

3.2.1.   Svārsta skaitļa (British Pendulum Number, BPN) metode (a)

Izmanto ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā) noteiktā svārsta skaitļa metode.

Paliktņa gumijas komponenta sastāvs un fizikālās īpašības atbilst standartā ASTM E 501-08 noteiktajām prasībām.

Svārsta skaitļa (BPN) vidējā vērtība pēc turpmāk aprakstītās temperatūras korekcijas ir no 42 līdz 60 BPN.

BPN koriģē, ņemot vērā slapjās ceļa virsmas temperatūru. Ja temperatūras korekcijas rekomendācijas nav noteicis svārsta ražotājs, izmanto šādu formulu:

| | BPN = BPN(izmērītā vērtība) + temperatūras korekcija |
| --- | --- |

BPN = BPN(izmērītā vērtība) + temperatūras korekcija

| | temperatūras korekcija = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1, |
| --- | --- |

temperatūras korekcija = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1,

kur t ir slapjas ceļa virsmas temperatūra Celsija grādos.

Paliktnis jānomaina nodiluma dēļ, ja nodilums uz slīdņa svārsta malas sasniedz 3,2 mm slīdņa plaknē vai 1,6 mm vertikāli saskaņā ar 5.2.2. punktu un kā parādīts 3. attēlā ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā).

Trases virsmas BPN vērtību viendabīguma pārbaude slapjas virsmas saķeres mērīšanai, izmantojot ar instrumentiem aprīkotu vieglo automobili: lai samazinātu testēšanas rezultātu izkliedi, visā apstāšanās ceļa garumā testa trases virsmas BSP vērtībai jābūt vienādai. Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašības ik pa 10 m katrā BPN mērījumu punktā mēra piecas reizes, un BPN vidējās vērtības variācijas koeficients nedrīkst pārsniegt 10 %.

3.2.2.   ASTM E 1136 standarta atsauces testa riepu metode (b)

Atkāpjoties no 2.4. punkta noteikumiem, šajā metodē izmanto atsauces riepu, kuras raksturlielumi norādīti standartā ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā) un kuru sauc par SRTT14.

Pie ātruma 65 km/h SRTT14 bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta (μ
  peak,ave) vidējā vērtība ir 0,7 ± 0,1.

SRTT14 bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta (μ
  peak,ave) vidējās vērtības korekciju, ņemot vērā slapja ceļa virsmas temperatūru, veic šādi:

| | bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (μ
  peak,ave) = bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (izmērītais) + temperatūras korekcija |
| --- | --- |

bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (μ
  peak,ave) = bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (izmērītais) + temperatūras korekcija

| | temperatūras korekcija = 0,0035 × (t – 20), |
| --- | --- |

temperatūras korekcija = 0,0035 × (t – 20),

kur t ir slapjas ceļa virsmas temperatūra Celsija grādos.

3.3.   Laikapstākļi

Virsmas slapjuma pakāpi nedrīkst ietekmēt vējš (var izmantot vēja aizsargvairogus).

Gan slapjas virsmas temperatūra, gan gaisa temperatūra ziemas riepu testēšanai ir no 2 °C līdz 20 °C, bet parasto riepu testēšanai tā ir no 5 °C līdz 35 °C.

Slapjas virsmas temperatūra testēšanas laikā nedrīkst mainīties vairāk kā par 10 °C.

Gaisa temperatūrai jāsaglabājas tuvu slapjās virsmas temperatūrai; gaisa temperatūras un slapjās virsmas temperatūras starpībai jābūt mazākai kā 10 °C.

4.   TESTA METODE SAĶERES AR SLAPJU CEĻU MĒRĪŠANAI

Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksa (G) aprēķināšanai salīdzina izmēģināmās riepas bremzēšanas raksturlielumus slapja ceļa apstākļos ar atsauces riepas bremzēšanas raksturlielumiem slapja ceļa apstākļos transportlīdzeklim, kas pārvietojas taisnvirzienā pa slapju virsmu ar cieto segumu. To mēra ar kādu no turpmāk minētajām metodēm:

| a) | transportlīdzekļa metode, ar kuru testē riepu komplektu, kas uzmontēts ar attiecīgiem instrumentiem aprīkotam vieglajam automobilim; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa metode, ar kuru testē riepu komplektu, kas uzmontēts ar attiecīgiem instrumentiem aprīkotam vieglajam automobilim;

| b) | testēšanas metode, kurā izmanto piekabi, ko velk transportlīdzeklis, vai riepas testēšanas transportlīdzekli, kas aprīkots ar testa riepu vai riepām. |
| --- | --- |

b)

testēšanas metode, kurā izmanto piekabi, ko velk transportlīdzeklis, vai riepas testēšanas transportlīdzekli, kas aprīkots ar testa riepu vai riepām.

4.1.   Testēšanas metode (a), kurā izmanto ar instrumentiem aprīkotu vieglo automobili

4.1.1.   Princips

Testēšanas metode attiecas uz C1 tipa riepu veiktspējas mērīšanas procedūru palēninājuma apstākļos bremzēšanas laikā, izmantojot ar attiecīgiem instrumentiem aprīkotu vieglo automobili, kuram ir bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS); “ar instrumentiem aprīkots vieglais automobilis” ir vieglais automobilis, kas šīs testēšanas metodes nolūkā aprīkots ar 4.1.2.2. punktā minētajām mēriekārtām. Pēc noteikta sākotnējā ātruma sasniegšanas iedarbina visu četru riteņu bremzes tā, lai vienlaicīgi ieslēgtos arī ABS. Vidējo palēninājumu aprēķina intervālā starp diviem iepriekš noteiktiem ātrumiem.

4.1.2.   Iekārtas

4.1.2.1.   Transportlīdzeklis

Pieļaujams veikt šādas vieglā automobiļa modifikācijas:

| a) | modifikācijas, kas rada iespēju palielināt automobilim uzmontējamo riepu izmēru skaitu; |
| --- | --- |

a)

modifikācijas, kas rada iespēju palielināt automobilim uzmontējamo riepu izmēru skaitu;

| b) | modifikācijas, kas rada iespēju tajā uzstādīt ierīci bremžu automātiskai iedarbināšanai; |
| --- | --- |

b)

modifikācijas, kas rada iespēju tajā uzstādīt ierīci bremžu automātiskai iedarbināšanai;

| c) | citas bremžu sistēmas modifikācijas ir aizliegtas. |
| --- | --- |

c)

citas bremžu sistēmas modifikācijas ir aizliegtas.

4.1.2.2.   Mēriekārtas

Transportlīdzekli aprīko ar devēju, kas piemērots ātruma mērīšanai uz slapjas virsmas, kā arī starp diviem dažādiem ātrumiem nobrauktā attāluma mērīšanai.

Transportlīdzekļa ātruma mērīšanai izmanto piekto riteni vai ātruma mērīšanas bezkontakta sistēmu.

4.1.3.   Testa trases kondicionēšana un slapja ceļa apstākļi

Virsmas temperatūras un ūdens temperatūras izlīdzināšanai testa trases virsmu laista ne vēlāk kā pusstundu pirms testēšanas. Laistīšana jāveic nepārtraukti visu testēšanas laiku. Visā testa zonā ūdens slāņa biezums ir 1,0 ± 0,5 mm, mērot ceļa seguma augstākajā vietā.

Testa trasi kondicionē, ar ātrumu 90 km/h veicot vismaz desmit testa braucienus ar riepām, kuras neizmanto testēšanas programmā.

4.1.4.   Riepas un diski

4.1.4.1.   Riepas sagatavošana un piestrāde

Testa riepas nolīdzina, no rites virsmas noņemot visus izspiedumus, kas radušies presformas ventilācijas atveru dēļ, un aplējumus presformas savienojumu vietās.

Testa riepas uzmontē uz diskiem, kurus norādījusi atzīta riepu un disku standartu organizācija, kas uzskaitītas šo noteikumu 6. pielikuma 4. papildinājumā.

4.1.4.2.   Riepu slodze

Statiskā slodze uz katru ass riepu ir 60–90 % robežās no testa riepas pieļaujamās slodzes. Atšķirība starp vienas ass riepu slodzēm nedrīkst būt lielāka kā 10 %.

4.1.4.3.   Gaisa spiediens riepā

Uz priekšējās un pakaļējās ass gaisa spiediens riepā ir 220 kPa (standarta riepām un pastiprinātām riepām). Spiedienu riepā pārbauda un vajadzības gadījumos koriģē tieši pirms gaisa temperatūras mērījumiem.

4.1.5.   Procedūra

4.1.5.1.   Testa brauciens

Katrā testa braucienā ievēro šādu testēšanas procedūru:

4.1.5.1.1.   ar vieglo automobili trases taisnā posmā sasniedz ātrumu 85 ± 2 km/h;

4.1.5.1.2.   tiklīdz vieglais automobilis sasniedz ātrumu 85 ± 2 km/h, bremzes katru reizi iedarbina vienā un tajā pašā vietā uz testa trases, ko sauc par “bremzēšanas sākuma punktā”, ar pielaidi 5 m trases garenvirzienā un 0,5 m šķērsvirzienā;

4.1.5.1.3.   bremzes iedarbina automātiski vai manuāli.

4.1.5.1.3.1.   Bremzes automātiski iedarbina, izmantojot detektēšanas sistēmu, kas sastāv no divām daļām, no kurām viena indeksēta pie testa trases, bet otra atrodas vieglajā automobilī.

4.1.5.1.3.2.   Atkarībā no pārnesumkārbas tipa bremzes manuāli iedarbina, kā aprakstīts turpmāk. Abos gadījumos pedālim pieliktais spēks ir vismaz 600 N.

Automobilim ar mehānisko pārnesumkārbu vadītājs izspiež sajūgu un, strauji nospiežot bremžu pedāli, tur to nospiestu tik ilgi, cik vajadzīgs mērījuma izdarīšanai.

Automobilim ar automātisko pārnesumkārbu vadītājs ieslēdz neitrālo pārnesumu, pēc tam strauji nospiež bremžu pedāli un tur to nospiestu tik ilgi, cik vajadzīgs mērījuma izdarīšanai.

4.1.5.1.4.   Aprēķina vidējo palēninājumu no 80 km/h līdz 20 km/h.

Ja testa braucienā nav ievērota kāda no iepriekš noteiktajām specifikācijām (ātruma pielaide, bremzēšanas sākumpunkta pielaide garenvirzienā un šķērsvirzienā, kā arī bremzēšanas laiks), mērījumu neņem vērā un veic jaunu testa braucienu.

4.1.5.2.   Testēšanas cikls

Izmēģināmās riepas (T) saķeres ar slapju ceļu indeksa mērīšanai ar testa riepu komplektu veic testa braucienus, ievērojot turpmāk aprakstīto procedūru; turklāt visus testa braucienus veic vienā virzienā, un vienā testēšanas ciklā var mērīt līdz trim dažādiem izmēģināmo riepu komplektiem.

4.1.5.2.1.   Vispirms ar instrumentiem aprīkotajam vieglajam automobilim uzmontē atsauces riepu komplektu.

4.1.5.2.2.   Pēc vismaz trim derīgiem mērījumiem, kas izdarīti saskaņā ar 4.1.5.1 punktu, atsauces riepu komplektu nomaina ar izmēģināmo riepu komplektu.

4.1.5.2.3.   Pēc sešiem derīgiem mērījumiem ar izmēģināmām riepām var mērīt vēl divus izmēģināmo riepu komplektus.

4.1.5.2.4.   Testēšanas ciklu noslēdz ar testēšanas cikla sākumā izmantotā atsauces riepu komplekta trim derīgiem mērījumiem.

Piemēri:

| a) | testēšanas ciklā ar trim izmēģināmo riepu komplektiem (T1 līdz T3) un atsauces riepu komplektu (R) testa braucienu secība varētu būt:
  R-T1-T2-T3-R |
| --- | --- |

a)

testēšanas ciklā ar trim izmēģināmo riepu komplektiem (T1 līdz T3) un atsauces riepu komplektu (R) testa braucienu secība varētu būt:

R-T1-T2-T3-R

| b) | testēšanas ciklā ar pieciem izmēģināmo riepu komplektiem (T1 līdz T5) un atsauces riepu komplektu (R) testa braucienu secība varētu būt:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R |
| --- | --- |

b)

testēšanas ciklā ar pieciem izmēģināmo riepu komplektiem (T1 līdz T5) un atsauces riepu komplektu (R) testa braucienu secība varētu būt:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.1.6.   Mērījumu rezultātu apstrāde

4.1.6.1.   Vidējā palēninājuma (AD) aprēķināšana

Katram derīgam testa braucienam vidējo palēninājumu (AD), ko izsaka m/s2, aprēķina šādi:

Formula

kur:

| | Sf ir beigu ātrums (m/s); Sf = 20 km/h = 5,556 m/s; |
| --- | --- |

Sf ir beigu ātrums (m/s); Sf = 20 km/h = 5,556 m/s;

| | Si ir sākuma ātrums (m/s); Si = 80 km/h = 22,222 m/s; |
| --- | --- |

Si ir sākuma ātrums (m/s); Si = 80 km/h = 22,222 m/s;

| | d ir metros izteikts attālums, kas veiks starp ātrumu Si un Sf. |
| --- | --- |

d ir metros izteikts attālums, kas veiks starp ātrumu Si un Sf.

4.1.6.2.   Rezultātu validācija

AD variācijas koeficientu aprēķina šādi:

(standartnovirze / vidējā vērtība) × 100.

Atsauces riepām (R): ja vidējā palēninājuma (AD) variācijas koeficients jebkurās divās viena otrai sekojošās testa braucienu grupās ar atsauces riepu komplektu ir lielāks par 3 %, visi dati jānoraida un testa braucieni jāatkārto ar visām testa riepām (izmēģināmām riepām un atsauces riepām).

Izmēģināmām riepām (T): katram izmēģināmo riepu komplektam aprēķina AD variācijas koeficientu. Ja viens variācijas koeficients ir lielāks par 3 %, dati jānoraida un testa braucieni jāatkārto ar izmēģināmo riepu komplektu.

4.1.6.3.   Koriģētā vidējā palēninājuma (Ra) aprēķināšana

Vidējo palēninājumu (AD) atsauces riepu komplektam, kas izmantots tā bremzēšanas spēka koeficienta aprēķināšanai, koriģē atkarībā no katra izmēģināmo riepu komplekta vietas attiecīgajā testēšanas ciklā.

Šo atsauces riepas koriģēto vidējo palēninājumu (Ra), kas izteikts m/s2, aprēķina saskaņā ar 1. tabulu, kur R1 ir vidējā palēninājuma vidējā vērtība pirmajā testa braucienā ar atsauces riepu komplektu (R) un R2 ir AD vidējā vērtība otrajā testa braucienā ar to pašu atsauces riepu komplektu (R).

1. tabula

| Izmēģināmo riepu komplektu skaits vienā testēšanas ciklā | Izmēģināmo riepu komplekts | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1
  (R1-T1-R2) | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2
  (R1-T1-T2-R2) | T1 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3
  (R1-T1-T2-T3-R2) | T1 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1 +R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Izmēģināmo riepu komplektu skaits vienā testēšanas ciklā

Izmēģināmo riepu komplekts

Ra

1

(R1-T1-R2)

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

2

(R1-T1-T2-R2)

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

3

(R1-T1-T2-T3-R2)

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 +R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

4.1.6.4.   Bremzēšanas spēka koeficienta (BFC) aprēķināšana

Bremzēšanas spēka koeficientu (BFC) aprēķina bremzēšanai uz abām asīm saskaņā ar 2. tabulu, kur Ta (a = 1, 2 vai 3) ir AD vidējā vērtība katram izmēģināmo riepu (T) komplektam, kas ir attiecīgā testēšanas cikla daļa.

2. tabula

| Testa riepa | Bremzēšanas spēka koeficients |
| --- | --- |
| Atsauces riepa | |
| Izmēģināmā riepa | |
| g ir brīvās krišanas paātrinājums, g = 9,81 m/s2 |

Testa riepa

Bremzēšanas spēka koeficients

Atsauces riepa

Formula

Izmēģināmā riepa

Formula

g ir brīvās krišanas paātrinājums, g = 9,81 m/s2

4.1.6.5.   Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksa aprēķināšana

Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu (G(T)) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| t | ir izmērītā slapjās virsmas temperatūra izmēģināmās riepas (T) testēšanas laikā Celsija grādos; |
| --- | --- |
| t0 | ir slapjas virsmas temperatūra standartapstākļos, t0 = 20 °C parastajām riepām un t0 = 10 °C sniega riepām;

  BFC(R0) ir bremzēšanas spēka koeficients atsauces riepai standartapstākļos, BFC(R0) = 0,68; |
| a = | – 0,4232 un b = – 8,297 parastajām riepām, a = 0,7721 un b = 31,18 sniega riepām (a izsaka kā 1/°C). |

t

ir izmērītā slapjās virsmas temperatūra izmēģināmās riepas (T) testēšanas laikā Celsija grādos;

t0

ir slapjas virsmas temperatūra standartapstākļos, t0 = 20 °C parastajām riepām un t0 = 10 °C sniega riepām;

BFC(R0) ir bremzēšanas spēka koeficients atsauces riepai standartapstākļos, BFC(R0) = 0,68;

a =

– 0,4232 un b = – 8,297 parastajām riepām, a = 0,7721 un b = 31,18 sniega riepām (a izsaka kā 1/°C).

4.1.7.   Izmēģināmās riepas un atsauces riepas saķeres ar slapju ceļu raksturlielumu salīdzināšana, izmantojot kontroles riepu

4.1.7.1.   Vispārīgas prasības

Ja izmēģināmās riepas izmērs ievērojami atšķiras no atsauces riepas izmēra, var nebūt iespējams veikt tiešu salīdzinājumu, izmantojot vienu un to pašu ar instrumentiem aprīkoto vieglo automobili. Šajā testēšanas metodē izmanto pārejas standarta riepu, ko sauc par kontroles riepu saskaņā ar definīciju 2.5. punktā iepriekš.

4.1.7.2.   Princips

Principa pamatā ir kontroles riepu komplekta un divu dažādu ar instrumentiem aprīkotu vieglo automobiļu izmantošana izmēģināmo riepu komplekta testēšanas ciklā un to salīdzināšana ar atsauces riepu komplektu.

Vienam ar instrumentiem aprīkotam vieglajam automobilim vispirms uzmontē atsauces riepu komplektu, tad uzmontē kontroles riepu komplektu un pēc tam uzmontē izmēģināmo riepu komplektu.

Jāievēro 4.1.2.–4.1.4. punktā noteiktās specifikācijas.

Pirmajā testēšanas ciklā salīdzina kontroles riepu komplektu un atsauces riepu komplektu.

Otrajā testēšanas ciklā salīdzina izmēģināmo riepu komplektu un kontroles riepu komplektu. To izdara vienā testa trasē un tajā pašā dienā, kad veic pirmo testēšanas ciklu. Slapjās virsmas temperatūra ir ± 5 °C robežās salīdzinājumā ar temperatūru pirmajā testēšanas ciklā. Pirmajā un otrajā testēšanas ciklā izmanto to pašu kontroles riepu komplektu.

Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu (G(T)) aprēķina šādi:

G(T) = G1 × G2

kur:

| G1 | ir kontroles riepas (C) relatīvais saķeres ar slapju ceļu indekss salīdzinājumā ar atsauces riepu (R), ko aprēķina šādi: |
| --- | --- |
| G2 | ir izmēģināmās riepas (T) relatīvais saķeres ar slapju ceļu indekss salīdzinājumā ar kontroles riepu (C), ko aprēķina šādi: |

G1

ir kontroles riepas (C) relatīvais saķeres ar slapju ceļu indekss salīdzinājumā ar atsauces riepu (R), ko aprēķina šādi:

Formula

G2

ir izmēģināmās riepas (T) relatīvais saķeres ar slapju ceļu indekss salīdzinājumā ar kontroles riepu (C), ko aprēķina šādi:

Formula

4.1.7.3.   Glabāšanas apstākļi

Visas viena kontroles riepu komplekta riepas glabā vienādos apstākļos. Veicot kontroles riepu komplekta testēšanu salīdzināšanai ar atsauces riepu, jāievēro īpašie glabāšanas apstākļi, kas noteikti standartā ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā).

4.1.7.4.   Atsauces riepu un kontroles riepu nomaiņa

Ja testēšanas rezultātā riepa nodilusi nevienādi vai ir bojāta vai ja nodilums ietekmē testēšanas rezultātus, šādu riepu turpmāk vairs neizmanto.

4.2.   Testēšanas metode (b), kurā izmanto piekabi, ko velk transportlīdzeklis, vai riepas testēšanas transportlīdzekli

4.2.1.   Princips

Mērījumus veic testa riepām, kas uzmontētas piekabei, ko velk transportlīdzeklis (turpmāk “velkošais transportlīdzeklis”) vai riepas testēšanas transportlīdzeklis. Bremzi testēšanas pozīcijā tur stingri nospiestu tik ilgi, kamēr rodas pietiekami liels bremzētājmoments, lai izraisītu maksimālo bremzēšanas spēku, kāds rodas pirms riteņu bloķēšanas pie testa ātruma 65 km/h.

4.2.2.   Iekārtas

4.2.2.1.   Velkošais transportlīdzeklis un piekabe vai riepas testēšanas transportlīdzeklis

Ar velkošo transportlīdzekli vai riepas testēšanas transportlīdzekli ir iespējams saglabāt kustības ātrumu 65 ± 2 km/h arī pie bremzēšanas spēka maksimālajām vērtībām.

Piekabē vai riepu testēšanas transportlīdzeklī ir atsevišķa vieta, turpmāk“testa pozīcija”, kurā mērījumu vajadzībām var uzmontēt riepu un šādus piederumus:

| a) | iekārtu bremžu iedarbināšanai testa pozīcijā; |
| --- | --- |

a)

iekārtu bremžu iedarbināšanai testa pozīcijā;

| b) | ūdens tvertni, kurā var glabāt pietiekamu ūdens daudzumu ceļa virsmas slapināšanas, ja laistīšanai netiek izmantota atsevišķa autonoma sistēma; |
| --- | --- |

b)

ūdens tvertni, kurā var glabāt pietiekamu ūdens daudzumu ceļa virsmas slapināšanas, ja laistīšanai netiek izmantota atsevišķa autonoma sistēma;

| c) | reģistrācijas iekārtu testa pozīcijā uzstādīto devēju signālu reģistrēšanai un ūdens padeves ātruma kontrolei, ja laistīšanai netiek izmantota atsevišķa autonoma sistēma. |
| --- | --- |

c)

reģistrācijas iekārtu testa pozīcijā uzstādīto devēju signālu reģistrēšanai un ūdens padeves ātruma kontrolei, ja laistīšanai netiek izmantota atsevišķa autonoma sistēma.

Testa pozīcijai maksimāli pieļaujamās riteņu savirzes vai izvērsuma un sāngāzuma leņķa izmaiņas pie maksimālās vertikālās slodzes ir ± 0,5 ° robežās. Piekares kronšteini un ieliktņi ir pietiekami stingri tā, lai samazinātu brīvgājienu un nodrošinātu atbilstību pie bremzēšanas spēka maksimālajām vērtībām. Piekares sistēmai ir pietiekama slodzes izturība un tās konstrukcija nodrošina piekares rezonanses izolēšanu.

Testa pozīcija ir aprīkota ar tipisku vai īpašu automobiļu bremžu sistēmu, kas rada pietiekami lielu bremzētājmomentu, lai pie noteiktajiem apstākļiem testējamam ritenim pieliktu maksimālo bremzēšanas garenspēku.

Ar bremžu darbināšanas sistēmu ir iespējams kontrolēt intervālu starp bremžu lietošanas sākumu un maksimālā garenspēka sasniegšanu, kā noteikts 4.2.7.1. punktā.

Piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa konstrukcija ir tāda, lai varētu testēt vairāku izmēru izmēģināmās riepas.

Piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa konstrukcija ir tāda, lai varētu regulēt vertikālo slodzi, kā noteikts 4.2.5.2. punktā.

4.2.2.2.   Mēriekārtas

Piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa testa riteņa pozīcija ir aprīkota ar rotējoša riteņa ātruma mērīšanas sistēmu un devējiem bremzēšanas spēka un vertikālās slodzes mērīšanai pie testa riteņa.

Vispārīgas prasības par mērīšanas sistēmu: instrumentu sistēma pie gaisa temperatūras no 0 °C līdz 45 °C atbilst šādām prasībām:

| a) | sistēmas kopējā precizitāte attiecībā uz spēku: ± 1,5 % no vertikālās slodzes vai bremzēšanas spēka pilna diapazona; |
| --- | --- |

a)

sistēmas kopējā precizitāte attiecībā uz spēku: ± 1,5 % no vertikālās slodzes vai bremzēšanas spēka pilna diapazona;

| b) | sistēmas kopējā precizitāte attiecībā uz ātrumu: ± 1,5 % no ātruma vai ± 1,0 km/h, izvēloties lielāko vērtību. |
| --- | --- |

b)

sistēmas kopējā precizitāte attiecībā uz ātrumu: ± 1,5 % no ātruma vai ± 1,0 km/h, izvēloties lielāko vērtību.

Transportlīdzekļa ātrums: transportlīdzekļa ātruma mērīšanai izmanto ātruma mērīšanas piektā riteņa sistēmu vai augstas precizitātes bezkontakta ātruma mērīšanas sistēmu.

Bremzēšanas spēks: ar bremzēšanas spēka mērīšanas devējiem mēra garenspēku, kas rodas riepas saskarē ar ceļu, lietojot bremzes spēka diapazonā no 0 % līdz vismaz 125 % no pieliktā vertikālā spēka. Devēja konstrukcijai un atrašanās vietai iespējami jāsamazina inerces efekti un vibrāciju izraisīta mehāniskā rezonanse.

Vertikālā slodze: ar vertikālās slodzes devēju testa pozīcijā mēra vertikālo slodzi bremžu darbināšanas laikā. Devējs atbilst iepriekš aprakstītajām specifikācijām.

Signāla kondicionēšanas un reģistrācijas sistēma: visām signāla kondicionēšanas un reģistrācijas iekārtām ir lineāra izeja ar vajadzīgo pastiprinājumu un datu nolasīšanas izšķirtspēju, lai iekārta atbilstu iepriekš minētajām prasībām. Turklāt piemēro šādas prasības:

| a) | minimālie frekvenču raksturlielumi ir vienādi diapazonā no 0 Hz līdz 50 Hz (100 Hz) ± 1 % no pilnas skalas vērtības; |
| --- | --- |

a)

minimālie frekvenču raksturlielumi ir vienādi diapazonā no 0 Hz līdz 50 Hz (100 Hz) ± 1 % no pilnas skalas vērtības;

| b) | signāla un traucējumu attiecība ir vismaz 20/1; |
| --- | --- |

b)

signāla un traucējumu attiecība ir vismaz 20/1;

| c) | pastiprinājums ir pietiekams, lai pilnas skalas ieejas signālu pilnā mērogā varētu izvadīt uz displeja; |
| --- | --- |

c)

pastiprinājums ir pietiekams, lai pilnas skalas ieejas signālu pilnā mērogā varētu izvadīt uz displeja;

| d) | ieejas pilnā pretestība ir vismaz desmit reizes lielāka nekā signāla avota izejas pilnā pretestība; |
| --- | --- |

d)

ieejas pilnā pretestība ir vismaz desmit reizes lielāka nekā signāla avota izejas pilnā pretestība;

| e) | iekārtas jutību neietekmē vibrācijas, paātrinājums un gaisa temperatūras izmaiņas. |
| --- | --- |

e)

iekārtas jutību neietekmē vibrācijas, paātrinājums un gaisa temperatūras izmaiņas.

4.2.3.   Testa trases kondicionēšana

Testa trasi kondicionē, ar ātrumu 65 ± 2 km/h veicot vismaz desmit testa braucienus ar riepām, kuras neizmanto testēšanas programmā.

4.2.4.   Slapināšanas noteikumi

Velkošo transportlīdzekli un piekabi vai riepas testēšanas transportlīdzekli var aprīkot ar ceļa seguma slapināšanas sistēmu, izņemot tās tvertni, ko piekabes izmantošanas gadījumā, uzstāda velkošajā transportlīdzeklī. Ūdens, ko izsmidzina uz ceļa seguma testējamās riepas priekšā pa piemērotas konstrukcijas sprauslu, kas pie testēšanas ātruma ar iespējami nelielām šļakatām un pilieniem nodrošina ar testējamo riepu saskarē esošā ūdens slāņa vienādu šķērsgriezumu.

Sprauslas konfigurācija un pozīcija nodrošina ūdens strūklas virzību uz testa riepas pusi, un šī strūkla ir vērsta pret ceļa segumu 20 °–30 ° leņķī.

Ūdens strūklai jāsaskaras ar ceļa segumu 250 –450 mm pirms riepas saķeres centra. Sprausla atrodas 25 mm virs ceļa seguma vai minimālajā augstumā, kas vajadzīgs, lai tā nesaskartos ar šķēršļiem, ar kuriem testētājs varētu saskarties, bet šis augstums nedrīkst pārsniegt 100 mm virs ceļa seguma.

Ūdens slānis ir vismaz 25 mm platāks nekā riepas protektors, un to veido tā, lai riepa būtu tā centrā. Ar ūdens padeves ātrumu nodrošina 1,0 ± 0,5 mm biezu ūdens slānis, kas ar ± 10 % pielaidi ir vienāds visa testa laikā. Ūdens daudzums uz saslapinātās joslas platuma vienību ir tieši proporcionāls testēšanas ātrumam. Pie kustības ātruma 65 km/h ūdens padeves ātrums 1,0 mm bieza ūdens slāņa uzturēšanai ir 18 l/s uz vienu saslapinātās joslas platuma metru.

4.2.5.   Riepas un diski

4.2.5.1.   Riepas sagatavošana un piestrāde

Testa riepas nolīdzina, no rites virsmas noņemot visus izspiedumus, kas radušies presformas ventilācijas atveru dēļ, un aplējumus presformas savienojumu vietās.

Testa riepu testēšanai uzmontē uz attiecīgās riepas ražotāja norādītā diska.

Ar piemērotu lubrikantu panāk riepas borta sēžu uz diska. Lai novērstu riepas slīdēšanu pa riteņa disku, nevajadzētu izmantot pārmērīgu daudzumu lubrikanta.

Uz diskiem uzmontētās testa riepas pirms testēšanas uzglabā vismaz divas stundas, lai visu riepu temperatūra būtu vienāda ar gaisa temperatūru. Lai izvairītos no to pārmērīgas uzsilšanas tiešos saules staros, tās novieto ēnā.

Riepu piestrāde ar attiecīgi 4.2.5.2., 4.2.5.3. un 4.2.7.1. punktā noteikto slodzi, spiedienu un ātrumu veic divus bremzēšanas braucienus.

4.2.5.2.   Riepu slodze

Testēšanas slodze uz testa riepu ir 75 ± 5 % no testa riepas pieļaujamās slodzes.

4.2.5.3.   Gaisa spiediens riepā

Testa riepās, kas paredzētas standarta slodzei, gaisa spiediens ir 180 kPa. Testa riepās, kas ir pastiprinātas riepas, gaisa spiediens ir 220 kPa.

Spiedienu riepā pārbauda un vajadzības gadījumos koriģē tieši pirms testēšanas gaisa temperatūrā.

4.2.6.   Velkošā transportlīdzekļa un piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa sagatavošana

4.2.6.1.   Piekabe

Vienass piekabēm pēc testa riepas noslogošanas ar testēšanai paredzēto slodzi noregulē sakabes āķa augstumu un šķērsvirziena stāvokli, lai novērstu ietekmi uz mērījumu rezultātiem. Attālums garenvirzienā no sakabes savienojuma punkta centra līdz piekabes ass centra līnijai ir vismaz desmit reizes lielāks nekā “sakabes āķa augstums” vai “sakabes (āķa) augstums”.

4.2.6.2.   Instrumenti un iekārtas

Saskaņā ar ražotāja specifikācijām uzstāda piekto riteni, ja tas tiek izmantots, un novieto to iespējami tuvu velkošā transportlīdzekļa vai riepas testēšanas transportlīdzekļa kustības trases viduslīnijai.

4.2.7.   Procedūra

4.2.7.1.   Testa brauciens

Katrā testa braucienā ievēro šādu testēšanas procedūru:

| 4.2.7.1.1. | velkošais transportlīdzeklis vai riepas testēšanas transportlīdzeklis pa testa trasi pārvietojas taisnā virzienā ar testēšanas ātrumu 65 ± 2 km/h; |
| --- | --- |

4.2.7.1.1.

velkošais transportlīdzeklis vai riepas testēšanas transportlīdzeklis pa testa trasi pārvietojas taisnā virzienā ar testēšanas ātrumu 65 ± 2 km/h;

| 4.2.7.1.2. | tiek ieslēgta datu reģistrēšanas sistēma; |
| --- | --- |

4.2.7.1.2.

tiek ieslēgta datu reģistrēšanas sistēma;

| 4.2.7.1.3. | uz ceļa seguma testa riepas priekšā apmēram 0,5 s pirms bremzēšanas ieslēdz ūdens padevi (ja tiek izmantota iebūvētā slapināšanas sistēma); |
| --- | --- |

4.2.7.1.3.

uz ceļa seguma testa riepas priekšā apmēram 0,5 s pirms bremzēšanas ieslēdz ūdens padevi (ja tiek izmantota iebūvētā slapināšanas sistēma);

| 4.2.7.1.4. | piekabes bremzes iedarbina ne tālāk kā divus metrus pirms saslapinātas virsmas berzes īpašību un smilšu dziļuma mērījumu punkta saskaņā ar 3.1.4. un 3.1.5. punktu. Bremzēšanas ātrums ir tāds, lai laika intervāls no bremžu darbināšanas sākuma līdz maksimālā garenspēka sasniegšanai būtu 0,2 –0,5 s; |
| --- | --- |

4.2.7.1.4.

piekabes bremzes iedarbina ne tālāk kā divus metrus pirms saslapinātas virsmas berzes īpašību un smilšu dziļuma mērījumu punkta saskaņā ar 3.1.4. un 3.1.5. punktu. Bremzēšanas ātrums ir tāds, lai laika intervāls no bremžu darbināšanas sākuma līdz maksimālā garenspēka sasniegšanai būtu 0,2 –0,5 s;

| 4.2.7.1.5. | izslēdz reģistrēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

4.2.7.1.5.

izslēdz reģistrēšanas sistēmu.

4.2.7.2.   Testēšanas cikls

Izmēģināmās riepas (T) saķeres ar slapju ceļu indeksa mērīšanai veic vairākus testa braucienus turpmāk noteiktajā kārtībā, visus testa braucienus veicot vienā testa trases posmā un tajā pašā virzienā. Vienā testēšanas ciklā drīkst veikt mērījumus ar ne vairāk kā trim izmēģināmām riepām, ja to testēšanu veic tajā pašā dienā.

4.2.7.2.1.   Vispirms veic atsauces riepas testēšanu.

4.2.7.2.2.   Pēc vismaz sešiem derīgiem mērījumiem, kas veikti saskaņā ar 4.2.7.1. punktu, atsauces riepu nomaina ar izmēģināmo riepu.

4.2.7.2.3.   Pēc tam, kad ir veikti seši derīgi mērījumi ar izmēģināmām riepām, drīkst veikt mērījumus ar vēl divām izmēģināmām riepām.

4.2.7.2.4.   Testēšanas ciklu noslēdz ar testēšanas cikla sākumā izmantotās atsauces riepas sešiem derīgiem mērījumiem.

Piemēri:

| a) | testēšanas ciklā ar trim izmēģināmām riepām (T1 līdz T3) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt:
  R-T1-T2-T3-R |
| --- | --- |

a)

testēšanas ciklā ar trim izmēģināmām riepām (T1 līdz T3) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt:

R-T1-T2-T3-R

| b) | testēšanas ciklā ar piecām izmēģināmām riepām (T1 līdz T5) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R |
| --- | --- |

b)

testēšanas ciklā ar piecām izmēģināmām riepām (T1 līdz T5) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.2.8.   Mērījumu rezultātu apstrāde

4.2.8.1.   Bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta aprēķināšana

Bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (μpeak) ir koeficienta μ(t) maksimālā vērtība pirms riteņu bloķēšanās, kas katram testa braucienam aprēķināta šādi. Analogie signāli jāfiltrē traucējumu novēršanai. Reģistrētie digitālie signāli jāfiltrē pēc slīdošās vidējās vērtības metodes.

Formula

kur:

| μ(t) | ir riepas dinamiskā bremzēšanas spēka koeficients reālajā laikā; |
| --- | --- |
| fh(t) | ir dinamiskais bremzēšanas spēks reālajā laikā, N; |
| fv(t) | ir dinamiskā vertikālā slodze reālajā laikā, N. |

μ(t)

ir riepas dinamiskā bremzēšanas spēka koeficients reālajā laikā;

fh(t)

ir dinamiskais bremzēšanas spēks reālajā laikā, N;

fv(t)

ir dinamiskā vertikālā slodze reālajā laikā, N.

4.2.8.2.   Rezultātu validācija

Bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta (μpeak) variācijas koeficientu aprēķina šādi:

(standartnovirze / vidējā vērtība) × 100.

Atsauces riepai (R): ja bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta (μpeak) variācijas koeficients ir lielāks par 5 %, visus datus noraida un testa braucienus atkārto ar visām testa riepām (ar izmēģināmo(-ām) riepu(-ām) un atsauces riepu).

Izmēģināmai(-ām) riepai(-ām) (T): katrai izmēģināmai riepai aprēķina bremzēšanas spēka maksimālo koeficientu (μpeak). Ja viens variācijas koeficients ir lielāks par 5 %, dati jānoraida un izmēģināmās riepas testēšana jāveic atkārtoti.

4.2.8.3.   Bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta koriģētās vidējās vērtības aprēķināšana

Tās atsauces riepas bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta vidējo vērtību, kas izmantota tās bremzēšanas spēka koeficienta aprēķināšanai, koriģē atkarībā no katras izmēģināmās riepas novietojumu attiecīgajā testēšanas ciklā.

Šo atsauces riepas bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta koriģēto vidējo vērtību (Ra) aprēķina saskaņā ar 3. tabulu, kur R1 ir bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta vidējā vērtība pirmajā testa braucienā ar atsauces riepu (R) un R2 ir bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta vidējā vērtība otrajā testa braucienā ar to pašu atsauces riepu (R).

3. tabula

| Izmēģināmo riepu skaits vienā testēšanas ciklā | Izmēģināmā riepa | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1
  (R1-T1-R2) | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2
  (R1-T1-T2-R2) | T1 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3
  (R1-T1-T2-T3-R2) | T1 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Izmēģināmo riepu skaits vienā testēšanas ciklā

Izmēģināmā riepa

Ra

1

(R1-T1-R2)

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

2

(R1-T1-T2-R2)

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

3

(R1-T1-T2-T3-R2)

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

4.2.8.4.   Riepas bremzēšanas maksimālā koeficienta vidējās vērtības (μpeak,ave) aprēķināšana

Riepas bremzēšanas maksimālā koeficienta vidējo vērtību (μpeak,ave) aprēķina saskaņā ar 4. tabulu, kur Ta (a = 1, 2 vai 3) ir vienai izmēģināmai riepai vienā testēšanas ciklā izmērīto bremzēšanas spēka maksimālo koeficientu vidējā vērtība.

4. tabula

| Testa riepa | μpeak,ave |
| --- | --- |
| Atsauces riepa | μpeak,ave(R)=Ra 3. tabulā |
| Izmēģināmā riepa | μpeak,ave(T) = Ta |

Testa riepa

μpeak,ave

Atsauces riepa

μpeak,ave(R)=Ra 3. tabulā

Izmēģināmā riepa

μpeak,ave(T) = Ta

4.2.8.5.   Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksa aprēķināšana

Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu (G(T)) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| t | ir izmērītā slapjās virsmas temperatūra izmēģināmās riepas (T) testēšanas laikā Celsija grādos; |
| --- | --- |
| t0 | ir slapjas virsmas atsauces standarta temperatūra; |
| t0 = | 20 °C parastajām riepām, t0 = 10 °C sniega riepām; |
| μpeak,ave(R0) = | 0,85 ir bremzēšanas spēka maksimālais koeficients atsauces riepai atsauces standartapstākļos; |
| a = | – 0,4232 un b = – 8,297 parastajām riepām, a = 0,7721 un b = 31,18 sniega riepām (a izsaka kā 1/°C). |

t

ir izmērītā slapjās virsmas temperatūra izmēģināmās riepas (T) testēšanas laikā Celsija grādos;

t0

ir slapjas virsmas atsauces standarta temperatūra;

t0 =

20 °C parastajām riepām, t0 = 10 °C sniega riepām;

μpeak,ave(R0) =

0,85 ir bremzēšanas spēka maksimālais koeficients atsauces riepai atsauces standartapstākļos;

a =

– 0,4232 un b = – 8,297 parastajām riepām, a = 0,7721 un b = 31,18 sniega riepām (a izsaka kā 1/°C).

B. C2 un C3 kategorijas riepas

1.   VISPĀRĪGI TESTA NOSACĪJUMI

1.1.   Trases raksturlielumi

Trases asfalta seguma virsma ir blīva, ar vienādu gradientu, kas nav lielāks kā 2 %, un tā nedrīkst novirzīties vairāk kā par 6 mm, ja to testē ar 3 m garu pārbaudes lineālu.

Visa testa virsmas seguma vecumam, sastāvam un nodilumam jābūt vienādiem. Uz testēšanai izmantojamās virsmas nedrīkst būt ar to nesaistīts materiāls vai cita materiāla slāņi.

Sīkšķembu maksimālais izmērs ir no 8 mm līdz 13 mm.

Smilšu dziļums, ko mēra saskaņā ar EN13036-1:2001 un standartu ASTM E 965-96 (atkārtoti apstiprināts 2006. gadā), ir 0,7 ± 0,3 mm.

Berzes vērtību slapjai trasei pēc Nolīguma puses izvēles nosaka ar kādu no turpmāk minētajām metodēm.

1.1.1.   Standarta atsauces testa riepu (SRTT) metode

Standarta ASTM E1136 -93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā) atsauces riepas bremzēšanas maksimālā koeficienta vidējā vērtība (izmērīta ar testa metodi, kurā izmanto piekabi vai riepas testēšanas transportlīdzekli, kā norādīts 2.1. punktā) ir 0,7 ± 0,1 (pie 65 km/h un 180 kPa). Izmērītajām vērtībām veic temperatūras ietekmes korekciju pēc šādas formulas:

pbfc = pbfc (izmērītā vērtība) + 0,0035 · (t – 20),

kur “t” ir slapjās trases virsmas temperatūra Celsija grādos.

Testu veic, izmantojot trases joslas un garumu, ko izmanto testam, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu.

Metodē, kurā izmanto piekabi, testēšana notiek tādā veidā, lai bremzēšana notiktu ne vairāk kā 10 metru attālumā no vietas, kurai noteikti raksturlielumi.

1.1.2.   Svārsta skaitļa (British Pendulum Number, BPN) metode

Svārsta skaitļa (BPN) vidējās vērtības mērīšanu ar svārsta metodi veic saskaņā ar standartu ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā), izmantojot paliktni, kas norādīts standartā ASTM E 501-08, un šis svārsta skaitlis pēc temperatūras korekcijas ir 50 ± 10 BPN.

BPN koriģē, ņemot vērā slapjās ceļa virsmas temperatūru. Ja temperatūras korekcijas rekomendācijas nav noteicis svārsta ražotājs, var izmantot šādu formulu:

BPN = BPN (izmērītā vērtība) + (0,0018 · t2) + 0,34 · t – 6,1,

kur “t” ir slapjas ceļa virsmas temperatūra Celsija grādos.

Paliktnis jānomaina nodiluma dēļ, ja nodilums uz slīdņa svārsta malas sasniedz 3,2 mm slīdņa plaknē vai 1,6 mm vertikāli.

Testa trases virsmas BPN konsekvenci pārbauda, veicot saķeres ar slapju virsmu mērījumus ar standarta transportlīdzekli.

Trases joslās, ko izmanto testiem, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu, BPN mēra 10 m intervālos joslu garumā. BPN katrā vietā mēra piecas reizes, un BPN vidējo vērtību variācijas koeficients nepārsniedz 10 %.

1.1.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās par trases raksturlielumiem, pamatojoties uz testa protokolos sniegto informāciju.

1.2.   Virsmu var slapināt no trases malas vai ar slapināšanas sistēmu, kas iebūvēta testa transportlīdzeklī vai piekabē.

Ja izmanto slapināšanu no trases malas, testa virsmu saslapina vismaz pusstundu pirms testa, lai vienādotu virsmas un ūdens temperatūru. Ieteicams nepārtraukti slapināt trasi visā testēšanas laikā.

Ūdens dziļums ir no 0,5 līdz 2,0 mm.

1.3.   Vēja apstākļi netraucē virsmas slapināšanu (ir atļauts izmantot aizsargvairogus).

Gaisa un slapjās virsmas temperatūra ir no 5 līdz 35 °C, un testa laikā tā nemainās vairāk kā par 10 °C.

1.4.   Lai aptvertu komerciālajiem transportlīdzekļiem uzstādāmo riepu izmēru diapazonu, relatīvā saķeres ar slapju ceļu indeksa mērīšanai izmanto trīs izmēru standarta atsauces testa riepas (SRTT):

| a) | SRTT 315/70R22.5 LI=154/150, ASTM F2870; |
| --- | --- |

a)

SRTT 315/70R22.5 LI=154/150, ASTM F2870;

| b) | SRTT 245/70R19.5 LI=136/134, ASTM F2871; |
| --- | --- |

b)

SRTT 245/70R19.5 LI=136/134, ASTM F2871;

| c) | SRTT 225/75 R 16 C LI=116/114, ASTM F2872. |
| --- | --- |

c)

SRTT 225/75 R 16 C LI=116/114, ASTM F2872.

Trīs izmēru standarta atsauces testa riepas izmanto, lai mērītu relatīvo saķeres ar slapju ceļu indeksu, kā norādīts šajā tabulā:

| C3 klases riepas |
| --- |
| Šaurās riepas
  SNominal < 285 mm | Platās riepas
  SNominal ≥ 285 mm |
| SRTT 245/70R19.5 LI=136/134 | SRTT 315/70R22.5 LI=154/150 |
| C2 klases riepas
  SRTT 225/75 R 16 C LI=116/114 |
| SNominal = riepas nominālais šķērsgriezuma platums |

C3 klases riepas

Šaurās riepas

SNominal < 285 mm

Platās riepas

SNominal ≥ 285 mm

SRTT 245/70R19.5 LI=136/134

SRTT 315/70R22.5 LI=154/150

C2 klases riepas

SRTT 225/75 R 16 C LI=116/114

SNominal = riepas nominālais šķērsgriezuma platums

2.   TESTA PROCEDŪRA

Salīdzinošo saķeri ar slapju ceļu nosaka, izmantojot:

| a) | piekabi vai īpašu riepu vērtēšanas transportlīdzekli; vai |
| --- | --- |

a)

piekabi vai īpašu riepu vērtēšanas transportlīdzekli; vai

| b) | standarta ražojuma transportlīdzekli (M2, M3, N1, N2 vai N3 kategorija), kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3., 2. punkts. |
| --- | --- |

b)

standarta ražojuma transportlīdzekli (M2, M3, N1, N2 vai N3 kategorija), kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3., 2. punkts.

2.1.   Piekabes vai īpašā riepu vērtēšanas transportlīdzekļa procedūra

2.1.1.   Mērījumus veic testa riepām, kas uzmontētas piekabei, ko velk transportlīdzeklis, vai riepas testēšanas transportlīdzeklim.

Bremzi testēšanas pozīcijā tur stingri nospiestu tik ilgi, kamēr rodas pietiekami liels bremzētājmoments, lai izraisītu maksimālo bremzēšanas spēku, kāds rodas pirms riteņu bloķēšanas pie testa ātruma 50 km/h. Piekabe kopā ar velkošo transportlīdzekli vai riepu vērtēšanas transportlīdzeklis atbilst turpmāk minētajām prasībām.

| 2.1.1.1. | Tas spēj pārsniegt testa ātruma augšējo robežu 50 km/h un bremzētājspēku maksimālas izmantošanas gadījumā spēj saglabāt noteikto testa ātrumu 50 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Tas spēj pārsniegt testa ātruma augšējo robežu 50 km/h un bremzētājspēku maksimālas izmantošanas gadījumā spēj saglabāt noteikto testa ātrumu 50 ± 2 km/h.

| 2.1.1.2. | Tas ir aprīkots ar asi, kas nodrošina vienu testa pozīciju ar hidrauliskajām bremzēm un bremžu iedarbināšanas sistēmu, ko vajadzības gadījumā var vadīt no velkošā transportlīdzekļa. Bremžu sistēma spēj nodrošināt pietiekamu bremzētājmomentu, lai testējamo riepu izmēru un riepu slodzes diapazonā sasniegtu augstāko bremzētājspēka koeficientu. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Tas ir aprīkots ar asi, kas nodrošina vienu testa pozīciju ar hidrauliskajām bremzēm un bremžu iedarbināšanas sistēmu, ko vajadzības gadījumā var vadīt no velkošā transportlīdzekļa. Bremžu sistēma spēj nodrošināt pietiekamu bremzētājmomentu, lai testējamo riepu izmēru un riepu slodzes diapazonā sasniegtu augstāko bremzētājspēka koeficientu.

| 2.1.1.3. | Tas spēj visā testa laikā saglabāt garenvirziena līdzinājumu (savirzi) un testa riteņu un riepu sāngāzumu ± 0,5 ° robežās no statiskajiem skaitļiem, kas iegūti testa riepu slodzes apstākļos. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Tas spēj visā testa laikā saglabāt garenvirziena līdzinājumu (savirzi) un testa riteņu un riepu sāngāzumu ± 0,5 ° robežās no statiskajiem skaitļiem, kas iegūti testa riepu slodzes apstākļos.

| 2.1.1.4. | Iebūvētā trases slapināšanas sistēmas izmantošana | Sistēma spēj piegādāt tik daudz ūdens, lai riepas un trases virsma riepu priekšā būtu slapja pirms bremzēšanas sākuma un visā testa laikā. Šo iekārtu drīkst aprīkot ar ceļa seguma slapināšanas sistēmu, izņemot tās tvertni, ko piekabes izmantošanas gadījumā uzstāda velkošajā transportlīdzeklī. Ūdeni izsmidzina uz ceļa seguma testējamās riepas priekšā pa piemērotas konstrukcijas sprauslu, kas pie testēšanas ātruma ar iespējami nelielām šļakatām un pilieniem nodrošina ar testējamo riepu saskarē esošā ūdens slāņa vienādu šķērsgriezumu. |
| --- | --- | --- |

2.1.1.4.

Iebūvētā trases slapināšanas sistēmas izmantošana

Sistēma spēj piegādāt tik daudz ūdens, lai riepas un trases virsma riepu priekšā būtu slapja pirms bremzēšanas sākuma un visā testa laikā. Šo iekārtu drīkst aprīkot ar ceļa seguma slapināšanas sistēmu, izņemot tās tvertni, ko piekabes izmantošanas gadījumā uzstāda velkošajā transportlīdzeklī. Ūdeni izsmidzina uz ceļa seguma testējamās riepas priekšā pa piemērotas konstrukcijas sprauslu, kas pie testēšanas ātruma ar iespējami nelielām šļakatām un pilieniem nodrošina ar testējamo riepu saskarē esošā ūdens slāņa vienādu šķērsgriezumu.

| | Sprauslas konfigurācija un pozīcija nodrošina ūdens strūklas virzību uz testa riepas pusi, un šī strūkla ir vērsta pret ceļa segumu 15 °–30 ° leņķī. Ūdens strūklai jāsaskaras ar ceļa segumu 0,25–0,5 m attālumā riepas kontakta centra priekšā. Sprausla atrodas 100 mm virs ceļa seguma vai minimālajā augstumā, kas vajadzīgs, lai tā nesaskartos ar šķēršļiem, ar kuriem testētājs varētu saskarties, bet šis augstums nedrīkst pārsniegt 200 mm virs ceļa seguma. Ūdens slānis ir vismaz 25 mm platāks nekā riepas protektors, un to veido tā, lai riepa būtu tā centrā. Ūdens daudzums uz saslapinātās joslas platuma vienību ir tieši proporcionāls testēšanas ātrumam. Pie kustības ātruma 50 km/h ūdens padeves ātrums ir 14 l/s uz vienu saslapinātās joslas platuma metru. Ūdens padeves ātruma nominālās vērtības saglabājas ± 10 % robežās. |
| --- | --- |

Sprauslas konfigurācija un pozīcija nodrošina ūdens strūklas virzību uz testa riepas pusi, un šī strūkla ir vērsta pret ceļa segumu 15 °–30 ° leņķī. Ūdens strūklai jāsaskaras ar ceļa segumu 0,25–0,5 m attālumā riepas kontakta centra priekšā. Sprausla atrodas 100 mm virs ceļa seguma vai minimālajā augstumā, kas vajadzīgs, lai tā nesaskartos ar šķēršļiem, ar kuriem testētājs varētu saskarties, bet šis augstums nedrīkst pārsniegt 200 mm virs ceļa seguma. Ūdens slānis ir vismaz 25 mm platāks nekā riepas protektors, un to veido tā, lai riepa būtu tā centrā. Ūdens daudzums uz saslapinātās joslas platuma vienību ir tieši proporcionāls testēšanas ātrumam. Pie kustības ātruma 50 km/h ūdens padeves ātrums ir 14 l/s uz vienu saslapinātās joslas platuma metru. Ūdens padeves ātruma nominālās vērtības saglabājas ± 10 % robežās.

2.1.2.   Testa procedūra

2.1.2.1.   Testa riepas uzmontē uz diskiem, kurus norādījusi atzīta riepu un disku standartu organizācija, kas uzskaitītas šo noteikumu 6. pielikuma 4. papildinājumā. Riepas borta sēžu uz diska nodrošina ar piemērotu lubrikantu. Lai novērstu riepas slīdēšanu pa riteņa disku, nevajadzētu izmantot pārmērīgu daudzumu lubrikanta.

Tieši pirms testēšanas pārbauda, vai spiediens testa riepā atbilst norādītajam spiedienam riepā pie attiecīgās gaisa temperatūras (auksta temperatūra). Šā standarta vajadzībām testa riepas spiedienu Pt aukstā temperatūrā aprēķina šādi:

Formula

kur:

| Pr | = | spiediens riepā, kas norādīts uz tās sānsienas. Ja Pt uz sānsienas nav norādīts, testēšanai izmanto spiedienu, kas norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma pieļaujamai slodzei; |
| --- | --- | --- |
| Qt | = | riepas statiskā testa slodze; |
| Qr | = | maksimālā masa, kas saistīta ar riepas pieļaujamās slodzes indeksu. |

Pr

=

spiediens riepā, kas norādīts uz tās sānsienas. Ja Pt uz sānsienas nav norādīts, testēšanai izmanto spiedienu, kas norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma pieļaujamai slodzei;

Qt

=

riepas statiskā testa slodze;

Qr

=

maksimālā masa, kas saistīta ar riepas pieļaujamās slodzes indeksu.

2.1.2.2.   Riepu piestrādei veic divus braucienus ar bremzēšanu. Riepu vismaz uz divām stundām kondicionē blakus testa trasei, lai tā pielāgotos testa trases apkārtējās vides temperatūrai. Kondicionēšanas laikā riepu(-as) nepakļauj tiešiem saules stariem.

2.1.2.3.   Slodzes apstākļi testēšanas laikā atbilst 75 ± 5 % no vērtības, kas atbilst slodzes indeksam.

2.1.2.4.   Īsi pirms testa trasi kondicionē, veicot vismaz desmit bremzēšanas testa braucienus trases daļā, kura tiks izmantota veiktspējas testēšanas programmā, bet šajā kondicionēšanā izmanto riepas, kuras šajā programmā netiks izmantotas.

2.1.2.5.   Tieši pirms testa pārbauda spiedienu riepā un vajadzības gadījumā noregulē atbilstoši 2.1.2.1. punktā minētajām vērtībām.

2.1.2.6.   Testa ātrums ir 50 ± 2 km/h, un to saglabā šajās robežās visa testa brauciena laikā.

2.1.2.7.   Testa virziens ir vienāds visos viena testa braucienos un tas ir vienāds arī ar to testa riepu virzienu, kuras tika izmantotas SRTT un ar kurām to veiktspēja tiks salīdzināta.

2.1.2.8.   Uz ceļa seguma testa riepas priekšā apmēram 0,5 s pirms bremzēšanas ieslēdz ūdens padevi (ja tiek izmantota iebūvētā slapināšanas sistēma); Samontēto testa riteņu bremzes izmanto tā, lai augstākais bremzētājspēks tiktu sasniegts 0,2–1,0 sekundēs pēc bremžu iedarbināšanas.

2.1.2.9.   Jaunu riepu gadījumā pirmos divus bremzēšanas braucienus neņem vērā, uzskatot tos par riepas piestrādes braucieniem.

2.1.2.10.   Lai novērtētu riepas veiktspēju salīdzinājumā ar SRTT, bremzēšanas testu jāveic tajā pašā trases zonā.

2.1.2.11.   Testēšanas kārtība ir šāda:

R1 – T – R2

kur:

| R1 | = | SRTT sākotnējais tests; |
| --- | --- | --- |
| R2 | = | SRTT atkārtotais tests; |
| T | = | vērtējamās izmēģināmās riepas tests. |

R1

=

SRTT sākotnējais tests;

R2

=

SRTT atkārtotais tests;

T

=

vērtējamās izmēģināmās riepas tests.

Pirms SRTT testa atkārtošanas var veikt ne vairāk kā trīs izmēģināmo riepu testus, piemēram:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.1.2.12.   Katram testam aprēķina bremzēšanas spēka maksimālo koeficientu (μpeak), izmantojot šādu vienādojumu:

| | (1. vienādojums) |
| --- | --- |

Formula

(1. vienādojums)

kur:

| μ(t) | = | riepas dinamiskā bremzēšanas spēka koeficients reālajā laikā; |
| --- | --- | --- |
| fh(t) | = | dinamiskais bremzēšanas spēks reālajā laikā, N; |
| fh(t) | = | dinamiskā vertikālā slodze reālajā laikā, N. |

μ(t)

=

riepas dinamiskā bremzēšanas spēka koeficients reālajā laikā;

fh(t)

=

dinamiskais bremzēšanas spēks reālajā laikā, N;

fh(t)

=

dinamiskā vertikālā slodze reālajā laikā, N.

Izmantojot 1. vienādojumu attiecībā uz riepas dinamisko bremzēšanas spēka koeficientu, aprēķina bremzēšanas spēka maksimālo koeficientu (μpeak), nosakot augstāko μ(t) vērtību pirms riepas bloķēšanās. Analogie signāli jāfiltrē traucējumu novēršanai. Reģistrētos digitālos signālus var filtrēt pēc slīdošās vidējās vērtības metodes.

Bremzēšanas maksimālā koeficienta vidējās vērtības (μpeak, ave) aprēķina, vidējošanai izmantojot četrus vai vairākus derīgus atkārtotus braucienus katram testa un atsauces riepu komplektam, kas izmantots katram testa nosacījumam, ar nosacījumu, ka testi ir veikti vienā dienā.

2.1.2.13.   Rezultātu validācija

Atsauces riepai:

ja bremzēšanas maksimālā koeficienta variācijas koeficients, ko sauc arī par atsauces riepas “standartnovirzi / vidējā vērtība × 100”, ir lielāks nekā 5 %, visus datus noraida, un testu atkārto šai atsauces riepai.

Izmēģināmām riepām:

variācijas koeficientus (standartnovirze / vidējā vērtība × 100) aprēķina visām izmēģināmām riepām. Ja viens variācijas koeficients ir lielāks nekā 5 %, visus datus attiecīgajai izmēģināmai riepai noraida, un testu atkārto.

Ja R1 ir bremzēšanas maksimālā koeficienta vidējā vērtība pirmajā atsauces riepas testā, R2 ir bremzēšanas maksimālā koeficienta vidējā vērtība otrajā atsauces riepas testā, tad turpmākās darbības veic saskaņā ar šo tabulu:

| Ja izmēģināmo riepu komplektu skaits starp diviem secīgiem braucieniem ar atsauces riepām ir | un ja kvalificējamo izmēģināmo riepu komplekts ir | tad “Ar” aprēķina šādi: |
| --- | --- | --- |
| 1



  R1 – T1 – R2 | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2



  R1 – T1 – T2 – R2 | T1
  T2 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2
  Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3



  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 | T1
  T2
  T3 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2
  Ra = 1/2 (R1 + R2)
  Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Ja izmēģināmo riepu komplektu skaits starp diviem secīgiem braucieniem ar atsauces riepām ir

un ja kvalificējamo izmēģināmo riepu komplekts ir

tad “Ar” aprēķina šādi:

Image 21

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

Image 22

T1

T2

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

Image 23

T1

T2

T3

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

2.1.2.14.   Saķeres ar slapju ceļu indeksu (G) aprēķina šādi:

Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) = μ peak,ave (T)/μ peak, ave (R)

Tas parāda izmēģināmās riepas (T) bremzēšanas veiktspējas relatīvo saķeres ar slapju ceļu indeksu salīdzinājuma ar atsauces riepām (R).

2.2.   Standarta transportlīdzekļa procedūra

2.2.1.   Izmantotajam transportlīdzeklim ir divas asis, un tas ir aprīkots ar pretbloķēšanas sistēmu (piem., M2, M3, N1, N2 vai N3 kategorijas standarta ražojuma transportlīdzeklis). ABS ir tāda, lai aizvien tiktu nodrošināta atbilstība saķeres izmantojuma prasībām, kas paredzētas šajos noteikumos, un izmantotās sistēmas ir salīdzināmas un darbojas stabili visos testos ar dažādām riepām.

2.2.1.1.   Mēriekārtas

Transportlīdzekli aprīko ar devēju, kas piemērots ātruma mērīšanai uz slapjas virsmas, kā arī starp diviem dažādiem ātrumiem nobrauktā attāluma mērīšanai.

Transportlīdzekļa ātruma mērīšanai izmanto ātruma mērīšanas piektā riteņa vai bezkontakta sistēmu.

Jāievēro šādas pielaides:

| a) | attiecībā uz ātruma mērījumiem: ± 1 % vai ± 0,5 km/h, izvēloties lielāko vērtību; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ātruma mērījumiem: ± 1 % vai ± 0,5 km/h, izvēloties lielāko vērtību;

| b) | attāluma mērījumiem: ± 1 × 10– 1 m. |
| --- | --- |

b)

attāluma mērījumiem: ± 1 × 10– 1 m.

Transportlīdzeklī var izmantot displeju, kurā tiek parādīts izmērītais ātrums vai atšķirība starp izmērīto ātrumu un testa atsauces ātrumu, lai vadītājs varētu mainīt transportlīdzekļa ātrumu.

Datu ieguves sistēmu var arī izmantot mērījumu glabāšanai.

2.2.2.   Testa procedūra

Pēc noteikta sākotnējā ātruma sasniegšanas ar pietiekamu spēku vienlaikus iedarbina abu asu bremzes tā, lai ieslēgtos arī ABS sistēma.

2.2.2.1.   Vidējo palēninājumu (AD) aprēķina intervālā starp diviem definētiem ātrumiem: sākotnējais ātrums ir 60 km/h un beigu ātrums ir 20 km/h.

2.2.2.2.   Transportlīdzekļa aprīkojums

Uz pakaļējās ass pēc izvēles var būt divas vai četras riepas.

Atsauces riepu testēšanas laikā uz abām asīm ir atsauces riepas “a” (kopā četras vai sešas atsauces riepas atkarībā no iepriekš minētās izvēles).

Izmēģināmās riepas testēšanai ir pieļaujamas trīs konfigurācijas:

| a) | “1. konfigurācija”: izmēģināmās riepas uz priekšējās un pakaļējās ass (šī ir standartkonfigurācija, kas jāizmanto katru reizi, ja tas iespējams); |
| --- | --- |

a)

“1. konfigurācija”: izmēģināmās riepas uz priekšējās un pakaļējās ass (šī ir standartkonfigurācija, kas jāizmanto katru reizi, ja tas iespējams);

| b) | “2. konfigurācija”: izmēģināmās riepas uz priekšējās ass un atsauces riepas vai kontroles riepas uz pakaļējās ass (pieļaujama, ja uz pakaļējās ass izmēģināmo riepu uzmontēšana nav iespējama); |
| --- | --- |

b)

“2. konfigurācija”: izmēģināmās riepas uz priekšējās ass un atsauces riepas vai kontroles riepas uz pakaļējās ass (pieļaujama, ja uz pakaļējās ass izmēģināmo riepu uzmontēšana nav iespējama);

| c) | “3. konfigurācija”: izmēģināmās riepas uz pakaļējās ass un atsauces riepas vai kontroles riepas uz priekšējās ass (pieļaujama, ja uz priekšējās ass izmēģināmo riepu uzmontēšana nav iespējama). |
| --- | --- |

c)

“3. konfigurācija”: izmēģināmās riepas uz pakaļējās ass un atsauces riepas vai kontroles riepas uz priekšējās ass (pieļaujama, ja uz priekšējās ass izmēģināmo riepu uzmontēšana nav iespējama).

2.2.2.3.   Gaisa spiediens riepā

| a) | Ja vertikālā slodze ir vienāda ar vai lielāka nekā 75 % no riepas pieļaujamās slodzes, testa spiedienu riepā “Pt” aprēķina šādi:







  Pt | = | Pr · (Qt/Qr)1,25 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pr | = | spiediens riepā, kas norādīts uz tās sānsienas. Ja Pt uz sānsienas nav norādīts, testēšanai izmanto spiedienu, kas norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma pieļaujamai slodzei; |
| Qt | = | riepas statiskā testa slodze; |
| Qr | = | maksimālā masa, kas saistīta ar riepas pieļaujamās slodzes indeksu. |

a)

Ja vertikālā slodze ir vienāda ar vai lielāka nekā 75 % no riepas pieļaujamās slodzes, testa spiedienu riepā “Pt” aprēķina šādi:

Pt

=

Pr · (Qt/Qr)1,25

Pr

=

spiediens riepā, kas norādīts uz tās sānsienas. Ja Pt uz sānsienas nav norādīts, testēšanai izmanto spiedienu, kas norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma pieļaujamai slodzei;

Qt

=

riepas statiskā testa slodze;

Qr

=

maksimālā masa, kas saistīta ar riepas pieļaujamās slodzes indeksu.

| b) | Ja vertikālā slodze ir mazāka nekā 75 % no riepas pieļaujamās slodzes, testa spiedienu riepā “Pt” aprēķina šādi:







  Pt | = | Pr · (0,75)1,25 = (0,7) · Pr |
| --- | --- | --- | --- |
| Pr | = | spiediens riepā, kas norādīts uz tās sānsienas. |

b)

Ja vertikālā slodze ir mazāka nekā 75 % no riepas pieļaujamās slodzes, testa spiedienu riepā “Pt” aprēķina šādi:

Pt

=

Pr · (0,75)1,25 = (0,7) · Pr

Pr

=

spiediens riepā, kas norādīts uz tās sānsienas.

Ja Pt uz sānsienas nav norādīts, testēšanai izmanto spiedienu, kas norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma maksimālajai slodzei;

Spiedienu riepā pārbauda tieši pirms testēšanas gaisa temperatūrā.

2.2.2.4.   Riepu slodze

Statiskā slodze uz katru asi testa procedūras laikā paliek nemainīga. Statiskā slodze uz katru riepu ir 60–100 % robežās no izmēģināmās riepas pieļaujamās slodzes. Šī vērtība nedrīkst pārsniegt 100 % no atsauces riepas pieļaujamās slodzes.

Atšķirība starp vienas ass riepu slodzēm nedrīkst būt lielāka kā 10 %.

Ja tiek izmantota montēšanas 2. vai 3. konfigurācija, ir jāievēro šādas papildu prasības:

| | 2. konfigurācija: priekšējās ass slodze > pakaļējās ass slodze. |
| --- | --- |

2. konfigurācija: priekšējās ass slodze > pakaļējās ass slodze.

| | Uz pakaļējās ass pēc izvēles var būt divas vai četras riepas. |
| --- | --- |

Uz pakaļējās ass pēc izvēles var būt divas vai četras riepas.

| | 3. konfigurācija: pakaļējās ass slodze > priekšējās ass slodze × 1,8. |
| --- | --- |

3. konfigurācija: pakaļējās ass slodze > priekšējās ass slodze × 1,8.

2.2.2.5.   Riepas sagatavošana un piestrāde

2.2.2.5.1.   Testa riepu testēšanai uzmontē uz attiecīgās riepas ražotāja norādītā diska.

Riepas borta sēžu uz diska nodrošina ar piemērotu lubrikantu. Lai novērstu riepas slīdēšanu pa riteņa disku, nevajadzētu izmantot pārmērīgu daudzumu lubrikanta.

2.2.2.5.2.   Uzmontētās testa riepas novieto testēšanas vietā vismaz uz divām stundām tā, lai pirms testēšanas to temperatūra būtu vienāda ar gaisa temperatūru, un riepas var novietot ēnā, lai izvairītos no to pārmērīgas uzsilšanas saules staros. Piestrādei veic divus piestrādes braucienus.

2.2.2.5.3.   Ceļa segumu kondicionē, veicot vismaz desmit testa braucienus ar riepām, kuras testa programmā netiks izmantotas, ar sākotnējo ātrumu, kas vienāds ar vai lielāks nekā 65 km/h (šis ātrums ir lielāks nekā sākotnējais testa ātrums, jo šādi tiek nodrošināts, ka tiek kondicionēts pietiekami garš trases posms).

2.2.2.6.   Procedūra

2.2.2.6.1.   Pirmkārt, transportlīdzeklim uzmontē atsauces riepu komplektu.

Transportlīdzekli sākumzonā paātrina līdz 65 ± 2 km/h.

Bremžu iedarbināšanu vienmēr izdara tajā pašā trases vietā ar piecu metru pielaidi garenvirzienā un 0,5 metru pielaidi šķērsvirzienā.

2.2.2.6.2.   Atkarībā no pārnesumkārbas veida ir iespējami divi gadījumi:

| a) | Manuālā pārnesumkārba
  Tiklīdz vadītājs ir mērījumu zonā un ir sasniedzis 65 ± 2 km/h, tiek izspiests sajūgs un strauji tiek nospiests bremžu pedālis; bremžu pedālis tiek turēts nospiests tik ilgi, cik nepieciešams mērījumu veikšanai. |
| --- | --- |

a)

Manuālā pārnesumkārba

Tiklīdz vadītājs ir mērījumu zonā un ir sasniedzis 65 ± 2 km/h, tiek izspiests sajūgs un strauji tiek nospiests bremžu pedālis; bremžu pedālis tiek turēts nospiests tik ilgi, cik nepieciešams mērījumu veikšanai.

| b) | Automātiskā pārnesumkārba
  Tiklīdz vadītājs ir mērījumu zonā un ir sasniedzis 65 ± 2 km/h, tiek ieslēgts neitrālais pārnesums un strauji tiek nospiests bremžu pedālis; bremžu pedālis tiek turēts nospiests tik ilgi, cik nepieciešams mērījumu veikšanai. |
| --- | --- |

b)

Automātiskā pārnesumkārba

Tiklīdz vadītājs ir mērījumu zonā un ir sasniedzis 65 ± 2 km/h, tiek ieslēgts neitrālais pārnesums un strauji tiek nospiests bremžu pedālis; bremžu pedālis tiek turēts nospiests tik ilgi, cik nepieciešams mērījumu veikšanai.

Bremžu automātisku iedarbināšanu var veikt, izmantojot detektēšanas sistēmu, kas sastāv no divām daļām, no kurām viena ir indeksēta pie trases, bet otra atrodas transportlīdzeklī. Šādā gadījumā bremzēšana ar lielāku precizitāti notiek tajā pašā trases daļā.

Ja kāds no iepriekš minētajiem nosacījumiem mērījuma laikā netiek izpildīts (ātruma pielaide, bremzēšanas laiks utt.), mērījumu noraida, un to veic no jauna.

2.2.2.6.3.   Testu secība

Piemēri:

| | Trīs izmēģināmo riepu komplektu (T1 līdz T3) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt šāda:
  R – T1 – T2 – T3 – R |
| --- | --- |

Trīs izmēģināmo riepu komplektu (T1 līdz T3) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt šāda:

R – T1 – T2 – T3 – R

| | Piecu izmēģināmo riepu komplektu (T1 līdz T5) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt šāda:
  R – T1 – T2 – T3 – R –T4 – T5 – R |
| --- | --- |

Piecu izmēģināmo riepu komplektu (T1 līdz T5) un atsauces riepu (R) testa braucienu secība varētu būt šāda:

R – T1 – T2 – T3 – R –T4 – T5 – R

2.2.2.6.4.   Testa virziens ir vienāds visos viena testa braucienos, un tas ir vienāds arī ar to izmēģināmo riepu virzienu, kuras tika izmantotas SRTT un ar kurām to veiktspēja tiks salīdzināta.

2.2.2.6.5.   Katrā testā un jaunu riepu gadījumā pirmos divus bremzēšanas mērījumus neņem vērā.

2.2.2.6.6.   Pēc tam, kad tajā pašā virzienā ir izdarīti vismaz trīs derīgi mērījumi, atsauces riepas aizstāj ar izmēģināmo riepu komplektu (izmanto vienu no 2.2.2.2. punktā paredzētajām konfigurācijām), un veic vismaz sešus derīgus mērījumus.

2.2.2.6.7.   Pirms atsauces riepu atkārtotas testēšanas var testēt ne vairāk kā trīs izmēģināmu riepu komplektus.

2.2.2.7.   Mērījumu rezultātu apstrāde

2.2.2.7.1.   Vidējā palēninājuma (AD) aprēķināšana

Katru reizi, kad mērījums tiek atkārtots, vidējo palēninājumu “
  AD
  ” (m/s– 2) aprēķina šādi:

Formula

kur d (m) ir veiktais attālums intervālā starp sākotnējo ātrumu Si (m/s– 1) un beigu ātrumu Sf (m/s– 1).

2.2.2.7.2.   Rezultātu validācija

Atsauces riepai:

ja AD variācijas koeficients jebkurās divās viena otrai sekojošās testa trīs braucienu grupās ar atsauces riepām ir lielāks par 3 %, visus datus noraida, un testa braucienus atkārto ar visām testa riepām (izmēģināmām riepām un atsauces riepām). AD variācijas koeficientu aprēķina šādi:

Formula

Izmēģināmām riepām:

Variācijas koeficientus aprēķina visām izmēģināmām riepām.

Formula

Ja viens variācijas koeficients ir lielāks nekā 3 %, visus datus attiecīgajai izmēģināmai riepai noraida, un testu atkārto.

2.2.2.7.3.   Vidējā AD aprēķināšana

Ja R1 ir AD vidējā vērtība pirmajā atsauces riepas testā, R2 ir AD vidējā vērtība otrajā atsauces riepas testā, tad turpmākās darbības veic saskaņā ar 1. tabulu.

Ra ir atsauces riepas koriģētais vidējais AD.

1. tabula

| Izmēģināmo riepu komplektu skaits starp diviem secīgiem braucieniem ar atsauces riepām | Apstiprināmo izmēģināmo riepu komplekts | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1. | R1-T1-R2 |

Izmēģināmo riepu komplektu skaits starp diviem secīgiem braucieniem ar atsauces riepām

Apstiprināmo izmēģināmo riepu komplekts

Ra

1.

R1-T1-R2

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

| 2. | R1-T1-T2-R2 |
| --- | --- |

2.

R1-T1-T2-R2

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

| 3. | R1-T1-T2-T3-R2 |
| --- | --- |

3.

R1-T1-T2-T3-R2

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

2.2.2.7.4.   Bremzēšanas spēka koeficienta (BFC) aprēķināšana

BFC(R) un BFC(T) aprēķina saskaņā ar 2. tabulu.

2. tabula

| Riepas veids | Bremzēšanas spēka koeficients |
| --- | --- |
| Atsauces riepa | BFC(R) = Ra/g |
| Izmēģināmā riepa | BFC(T) = Ta/g |
| g ir brīvās krišanas paātrinājums (aptuveni 9,81 m/s– 2) |

Riepas veids

Bremzēšanas spēka koeficients

Atsauces riepa

BFC(R) = Ra/g

Izmēģināmā riepa

BFC(T) = Ta/g

g ir brīvās krišanas paātrinājums (aptuveni 9,81 m/s– 2)

Ta (a = 1, 2, utt.) ir izmēģināmo riepu testu AD vērtību vidējā vērtība

2.2.2.7.5.   Riepas relatīvās saķeres ar slapju ceļu veiktspējas indeksa aprēķināšana

Saķeres ar slapju ceļu indekss parāda izmēģināmo riepu relatīvo veiktspēju salīdzinājumā ar atsauces riepām. Tā iegūšanas veids ir atkarīgs no testa konfigurācijas, kas definēta šā pielikuma 2.2.2.2. punktā. Riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu aprēķina saskaņā ar 3. tabulu.

3. tabula

| C1 konfigurācija:
  izmēģināmās riepas uz abām asīm | |
| --- | --- |
| C2 konfigurācija
  izmēģināmās riepas uz priekšējās ass un atsauces riepas uz pakaļējās ass | |
| C3 konfigurācija:
  atsauces riepas uz priekšējās ass un izmēģināmās riepas uz pakaļējās ass | |

C1 konfigurācija:

izmēģināmās riepas uz abām asīm

Formula

C2 konfigurācija

izmēģināmās riepas uz priekšējās ass un atsauces riepas uz pakaļējās ass

Formula

C3 konfigurācija:

atsauces riepas uz priekšējās ass un izmēģināmās riepas uz pakaļējās ass

Formula

kur:

| “G” | : | slogota transportlīdzekļa smagumcentrs; |
| --- | --- | --- |
| “m” | : | slogota transportlīdzekļa masa (kg); |
| “a” | : | horizontālais attālums starp priekšējo asi un slogota transportlīdzekļa smagumcentru (m); |
| “b” | : | horizontālais attālums starp pakaļējo asi un slogota transportlīdzekļa smagumcentru; |
| “h” | : | vertikālais attālums starp zemes virsmu un slogota transportlīdzekļa smagumcentru (m);

  NB! Ja “h” nav precīzi zināms, tiek izmantotas sliktākās pieļaujamās vērtības: 1,2 – C2 konfigurācijā un 1,5 – C3 konfigurācijā. |
| “γ” | : | noslogota transportlīdzekļa paātrinājums (m · s– 2) |
| “g” | : | brīvās krišanas paātrinājums (m · s– 2); |
| “X1” | : | priekšējās riepas garenvirziena (X virzienā) reakcija uz ceļa virsmas; |
| “X2” | : | pakaļējās riepas garenvirziena (X virzienā) reakcija uz ceļa virsmas; |
| “Z1” | : | priekšējās riepas parastā (Z virzienā) reakcija uz ceļa virsmas; |
| “Z2” | : | pakaļējās riepas parastā (Z virzienā) reakcija uz ceļa virsmas. |

“G”

:

slogota transportlīdzekļa smagumcentrs;

“m”

:

slogota transportlīdzekļa masa (kg);

“a”

:

horizontālais attālums starp priekšējo asi un slogota transportlīdzekļa smagumcentru (m);

“b”

:

horizontālais attālums starp pakaļējo asi un slogota transportlīdzekļa smagumcentru;

“h”

:

vertikālais attālums starp zemes virsmu un slogota transportlīdzekļa smagumcentru (m);

NB! Ja “h” nav precīzi zināms, tiek izmantotas sliktākās pieļaujamās vērtības: 1,2 – C2 konfigurācijā un 1,5 – C3 konfigurācijā.

“γ”

:

noslogota transportlīdzekļa paātrinājums (m · s– 2)

“g”

:

brīvās krišanas paātrinājums (m · s– 2);

“X1”

:

priekšējās riepas garenvirziena (X virzienā) reakcija uz ceļa virsmas;

“X2”

:

pakaļējās riepas garenvirziena (X virzienā) reakcija uz ceļa virsmas;

“Z1”

:

priekšējās riepas parastā (Z virzienā) reakcija uz ceļa virsmas;

“Z2”

:

pakaļējās riepas parastā (Z virzienā) reakcija uz ceļa virsmas.

1. attēls

Apzīmējumu skaidrojumi saistībā ar riepas saķeres indeksu

Image 24

2.2.2.8.   Izmēģināmās riepas un atsauces riepas saķeres ar slapju ceļu raksturlielumu salīdzināšana, izmantojot kontroles riepu

Ja izmēģināmās riepas izmērs ievērojami atšķiras no atsauces riepas izmēra, var nebūt iespējams veikt tiešu salīdzinājumu, izmantojot tādu pašu transportlīdzekli. Šajā metodē tiek izmantota pārejas standarta riepa, ko turpmāk sauc par kontroles riepu.

2.2.2.8.1.   Principa pamatā ir kontroles riepas un divu tādu dažādu transportlīdzekļu izmantošana, ar kuriem novērtē izmēģināmās riepas salīdzinājumā ar atsauces riepu.

Vienam transportlīdzeklim var uzmontēt atsauces riepu un kontroles riepu un otram – kontroles riepu un izmēģināmo riepu. Visi nosacījumi atbilst 2.2.1.2.–2.2.2.5. punkta prasībām.

2.2.2.8.2.   Pirmajā novērtējumā salīdzina kontroles riepu un atsauces riepu. Šādi iegūst “saķeres ar slapju ceļu 1. indeksu”, kas ir kontroles riepas relatīvā efektivitāte salīdzinājumā ar atsauces riepu.

2.2.2.8.3.   Otrajā novērtējumā salīdzina izmēģināmo riepu un kontroles riepu. Šādi iegūst “saķeres ar slapju ceļu 2. indeksu”, kas ir izmēģināmās riepas relatīvā efektivitāte salīdzinājumā ar kontroles riepu.

Otro novērtējumu izdara uz tās pašas trases, kurā notika pirmais novērtējums, un tos veic vienas nedēļas laikā. Slapjās virsmas temperatūra ir ± 5 °C robežās salīdzinājumā ar temperatūru pirmajā novērtējumā. Kontroles riepu komplekts (četras vai sešas riepas) fiziski ir tas pats riepu komplekts, kas tika izmantots pirmajā novērtējumā.

2.2.2.8.4.   Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu salīdzina ar atsauces riepu, reizinot iepriekš aprēķinātās relatīvās efektivitātes vērtības:

(saķeres ar slapju ceļu 1. indekss × saķeres ar slapju ceļu 2. indekss)

Piezīme. Kad testa eksperts nolemj kā kontroles riepu izmantot SRTT riepu (t. i., testa procedūrā tiek tieši salīdzinātas divas SRTT riepas, nevis SRTT riepa ar kontroles riepu), SRTT riepu salīdzinājumu sauc par “vietējo izmaiņu koeficientu”.

Ir atļauts izmantot iepriekšēju SRTT riepu salīdzinājumu.

Salīdzinājuma rezultātus periodiski pārbauda.

2.2.2.8.5.   Riepu komplekta izvēlēšanās par kontroles riepu komplektu

“Kontroles riepu” komplekts ir identisku riepu grupa, kas izgatavotas vienā rūpnīcā vienas nedēļas laikposmā.

2.2.2.8.6.   Atsauces un kontroles riepas

Pirms pirmā novērtējuma (kontroles riepa un atsauces riepa) riepas var uzglabāt parastos apstākļos. Visas riepas no viena kontroles riepu komplekta glabā vienādos apstākļos.

2.2.2.8.7.   Kontroles riepu glabāšana

Tiklīdz kontroles riepu komplekts ir novērtēts salīdzināšanai ar atsauces riepu, attiecībā uz maiņas kontroles riepu jāievēro īpaši glabāšanas apstākļi.

2.2.2.8.8.   Atsauces riepu un kontroles riepu nomaiņa

Ja testēšanas rezultātā riepa nodilusi nevienādi vai ir bojāta vai ja nodilums ietekmē testēšanas rezultātus, šādu riepu turpmāk vairs neizmanto.

Papildinājums

Riepu saķeres ar slapju ceļu indeksa testa protokolu piemēri

1. piemērs. Testa protokols: riepu saķeres ar slapju ceļu indeksa noteikšana ar piekabes metodi

| Testa protokola numurs: | Testa datums: |
| --- | --- |
| Ceļa virsmas tips: | Tekstūras dziļums (mm): |
| μpeak (SRTT14 E1136): | vai BPN: |
| Ātrums (km/h): | Ūdens slānis (mm): |

Testa protokola numurs:

Testa datums:

Ceļa virsmas tips:

Tekstūras dziļums (mm):

μpeak (SRTT14 E1136):

vai BPN:

Ātrums (km/h):

Ūdens slānis (mm):

| Nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmērs | | | | | | | | | | |
| Ekspluatācijas apraksts | | | | | | | | | | |
| Riepas identifikācija | | | | | | | | | | |
| Disks | | | | | | | | | | |
| Tips | | | | | | | | | | |
| Slodze (N) | | | | | | | | | | |
| Spiediens (kPa) | | | | | | | | | | |
| μpeak | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| Vid. vērtība | | | | | | | | | | |
| Standartnovirze σ | | | | | | | | | | |
| (σ/vid. vērtība)≤5 % | | | | | | | | | | |
| Ra, koriģētā | | | | | | | | | | |
| Saķeres ar slapju ceļu indekss | | | | | | | | | | |
| Virsmas temp. (°C) | | | | | | | | | | |
| Gaisa temp. (°C) | | | | | | | | | | |
| Piezīmes | | | | | | | | | | |

Nr.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Izmērs

Ekspluatācijas apraksts

Riepas identifikācija

Disks

Tips

Slodze (N)

Spiediens (kPa)

μpeak

1

2

3

4

5

6

7

8

Vid. vērtība

Standartnovirze σ

(σ/vid. vērtība)≤5 %

Ra, koriģētā

Saķeres ar slapju ceļu indekss

Virsmas temp. (°C)

Gaisa temp. (°C)

Piezīmes

2. piemērs. Testa protokols: riepu saķeres ar slapju ceļu indeksa noteikšana ar vieglā automobiļa metodi

| Vadītājs: | | Testa datums: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | |
| Trase: | Vieglais automobilis: | Sākuma ātrums (km/h): |
| | Tekstūras dziļums (mm): | Ražotājs: | Beigu ātrums (km/h): |
| | BPN: | Modelis: | |
| | Ūdens slānis (mm): | Tips |

Vadītājs:

Testa datums:

Trase:

Vieglais automobilis:

Sākuma ātrums (km/h):

Tekstūras dziļums (mm):

Ražotājs:

Beigu ātrums (km/h):

BPN:

Modelis:

Ūdens slānis (mm):

Tips

| Nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotājs | Uniroyal | RIEPA B | RIEPA C | RIEPA D | Uniroyal |
| Tips | ASTM F 2493 SRTT16 | TIPS B | TIPS C | TIPS D | ASTM F 2493 SRTT16 |
| Izmērs | P225/60R16 | IZMĒRS B | IZMĒRS C | IZMĒRS D | P225/60R16 |
| Ekspluatācijas apraksts | 97S | LI/SS | LI/SS | LI/SS | 97S |
| Riepas identifikācija | XXXXXXXXX | YYYYYYYYY | ZZZZZZZZZ | NNNNNNNNN | XXXXXXXXX |
| Disks | | | | | |
| Spiediens riepās uz priekšējās ass (kPa) | | | | | |
| Spiediens riepās uz pakaļējās ass (kPa) | | | | | |
| Priekšējās ass slodze (kg) | | | | | |
| Pakaļējās ass slodze (kg) | | | | | |
| Slapjās virsmas temp. (°C) | | | | | |
| Gaisa temp. (°C) | | | | | |
| | Bremzēšanas ceļš (m) | Vidējais palēninājums (m/s2) | Bremzēšanas ceļš (m) | Vidējais palēninājums (m/s2) | Bremzēšanas ceļš (m) | Vidējais palēninājums (m/s2) | Bremzēšanas ceļš (m) | Vidējais palēninājums (m/s2) | Bremzēšanas ceļš (m) | Vidējais palēninājums (m/s2) |
| Mērījums | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| | 9 | | | | | | | | | | |
| | 10 | | | | | | | | | | |
| Vidējais AD (m/s2) | | | | | |
| Standartnovirze (m/s2) | | | | | |
| Rezultātu validācija
  Variācijas koeficients (%) < 3 % | | | | | |
| References riepas AD koriģētā vērtība: Ra (m/s2) | | | | | |
| References riepas (SRTT16) BFC(R) | | | | | |
| Izmēģināmās riepas BFC(T) | | | | | |
| Saķeres ar slapju ceļu indekss (%) | | | | | |

Nr.

1

2

3

4

5

Ražotājs

Uniroyal

RIEPA B

RIEPA C

RIEPA D

Uniroyal

Tips

ASTM F 2493 SRTT16

TIPS B

TIPS C

TIPS D

ASTM F 2493 SRTT16

Izmērs

P225/60R16

IZMĒRS B

IZMĒRS C

IZMĒRS D

P225/60R16

Ekspluatācijas apraksts

97S

LI/SS

LI/SS

LI/SS

97S

Riepas identifikācija

XXXXXXXXX

YYYYYYYYY

ZZZZZZZZZ

NNNNNNNNN

XXXXXXXXX

Disks

Spiediens riepās uz priekšējās ass (kPa)

Spiediens riepās uz pakaļējās ass (kPa)

Priekšējās ass slodze (kg)

Pakaļējās ass slodze (kg)

Slapjās virsmas temp. (°C)

Gaisa temp. (°C)

Bremzēšanas ceļš (m)

Vidējais palēninājums (m/s2)

Bremzēšanas ceļš (m)

Vidējais palēninājums (m/s2)

Bremzēšanas ceļš (m)

Vidējais palēninājums (m/s2)

Bremzēšanas ceļš (m)

Vidējais palēninājums (m/s2)

Bremzēšanas ceļš (m)

Vidējais palēninājums (m/s2)

Mērījums

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Vidējais AD (m/s2)

Standartnovirze (m/s2)

Rezultātu validācija

Variācijas koeficients (%) < 3 %

References riepas AD koriģētā vērtība: Ra (m/s2)

References riepas (SRTT16) BFC(R)

Izmēģināmās riepas BFC(T)

Saķeres ar slapju ceļu indekss (%)

---

6. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRA RITES PRETESTĪBAS MĒRĪŠANAI

1.   TESTA METODES

Šajos noteikumos turpmāk uzskaitīti vairāki alternatīvi testa metožu varianti. Testētājs var izvēlēties piemērojamo metodi. Katrai metodei testa mērījumus konvertē spēkā, kas iedarbojas uz riepas/veltņa saskarni. Mērāmie parametri ir šādi:

| a) | izmantojot spēka metodi – reakcijas spēks, ko mēra vai konvertē pie riepas vārpstas (1); |
| --- | --- |

a)

izmantojot spēka metodi – reakcijas spēks, ko mēra vai konvertē pie riepas vārpstas (1);

| b) | izmantojot griezes momenta metodi – primārais griezes moments, ko mēra pie testa veltņa (2); |
| --- | --- |

b)

izmantojot griezes momenta metodi – primārais griezes moments, ko mēra pie testa veltņa (2);

| c) | izmantojot palēninājuma metodi – testa veltņa un riepas montējuma palēninājuma mērījumi (2); |
| --- | --- |

c)

izmantojot palēninājuma metodi – testa veltņa un riepas montējuma palēninājuma mērījumi (2);

| d) | izmantojot jaudas metodi – testa veltņa ievades jaudas mērījumi (2). |
| --- | --- |

d)

izmantojot jaudas metodi – testa veltņa ievades jaudas mērījumi (2).

2.   TESTA APRĪKOJUMS

2.1.   Veltņa specifikācijas

2.1.1.   Diametrs

Testa dinamometram ir cilindrisks spararats (veltnis), kura diametrs ir vismaz 1,7 m.

Fr un Cr vērtības izsaka attiecībā pret veltni, kura diametrs ir 2,0 m. Ja izmanto veltni, kura diametrs nav 2,0 m, saskaņā ar šā pielikuma 6.3. punktā aprakstīto metodi veic korelācijas pielāgojumu.

2.1.2.   Virsma

Veltnim ir gluda tērauda virsma. Lai uzlabotu parazītisko zudumu noteikšanas testa rādījumu precizitāti, var izmantot arī veltni ar teksturētu virsmu, kas regulāri jātīra.

Fr un Cr vērtības izsaka attiecībā pret veltni ar gludu virsmu. Ja izmanto veltni ar teksturētu virsmu, rīkojas saskaņā ar 1. papildinājuma 7. punktu.

2.1.3.   Platums

Veltņa testa virsmas platums pārsniedz testa riepas kontaktlaukuma platumu.

2.2.   Mērījumu disks (sk. 2. papildinājumu)

Riepu uzmontē uz šāda tērauda vai vieglmetāla mērījumu diska:

| a) | C1 klases riepām diska platums ir saskaņā ar ISO 4000 -1:2010; |
| --- | --- |

a)

C1 klases riepām diska platums ir saskaņā ar ISO 4000 -1:2010;

| b) | C2 un C3 klases riepām diska platums ir saskaņā ar ISO 4209 1:2001. |
| --- | --- |

b)

C2 un C3 klases riepām diska platums ir saskaņā ar ISO 4209 1:2001.

Ja iepriekš minētajos ISO standartos platums nav paredzēts, var izmantot diska platumu, ko definējusi viena no standartizācijas organizācijām, kas uzskaitītas 4. papildinājumā.

2.3.   Slodze, centrējums, kontroles un instrumentu precizitāte

Šo parametru mērījumi ir pietiekami precīzi vajadzīgo testa datu iegūšanai. Konkrētās un attiecīgās vērtības sk. 1. papildinājumā.

2.4.   Termiskā vide

2.4.1.   Atsauces apstākļi

Atsauces gaisa temperatūra ir 25 °C, un to mēra tādā attālumā no riepas sānsienas, kas ir vismaz 0,15 m un nepārsniedz 1 m.

2.4.2.   Alternatīvi nosacījumi

Ja gaisa temperatūra testa laikā atšķiras no atsauces gaisa temperatūras, rites pretestības mērījumus saskaņā ar šā pielikuma 6.2. punktu koriģē atbilstoši atsauces gaisa temperatūrai.

2.4.3.   Veltņa virsmas temperatūra

Jācenšas nodrošināt, lai testa veltņa virsmas temperatūra testa sākumā būtu tāda pati kā gaisa temperatūra.

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Vispārīgas prasības

Testa laikā tiek mērīta rites pretestība, piesūknējot riepu un ļaujot spiedienam riepā palielināties, tai sasilstot.

3.2.   Testa ātrumi

Vērtību iegūst pie atbilstošā veltņa ātruma, kas norādīts 1. tabulā.

1. tabula

Testa ātrumi (km/h)

| Riepas klase | C1 | C2 un C3 | C3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Slodzes indekss | Visi | LI ≤ 121 | LI > 121 |
| Ātruma simbols | Visi | Visi | J: 100 km/h un zemāks vai riepas, kas nav marķētas ar ātruma simbolu | K: 110 km/h un augstāks |
| Ātrums | 80 | 80 | 60 | 80 |

Riepas klase

C1

C2 un C3

C3

Slodzes indekss

Visi

LI ≤ 121

LI > 121

Ātruma simbols

Visi

Visi

J: 100 km/h un zemāks vai riepas, kas nav marķētas ar ātruma simbolu

K: 110 km/h un augstāks

Ātrums

80

80

60

80

3.3.   Testa slodze

Standarta testa slodzi aprēķina, izmantojot 2. tabulā norādītās vērtības, un uztur 1. papildinājumā norādītās pielaides robežās.

3.4.   Spiediens testa riepā

Spiediens riepā atbilst 2. tabulā norādītajam spiedienam, un to ierobežo ar precizitāti, kas minēta šā pielikuma 1. papildinājuma 4. punktā.

2. tabula

Testa slodze un spiediens riepā

| Riepas klase | C1 (1) | C2, C3 |
| --- | --- | --- |
| | Standartslodze | Pastiprinātās riepas | |
| Slodze procentos no pieļaujamās slodzes | 80 | 80 | 85 (2)

  (% no vienkārša montējuma slodzes) |
| Spiediens riepā kPa | 210 | 250 | Atbilstošs vienkārša montējuma riepas pieļaujamai slodzei (3) |
| Piezīme. Spiedienu riepā ierobežo ar šā pielikuma 1. papildinājuma 4. punktā norādīto precizitāti. |

Riepas klase

C1 (1)

C2, C3

Standartslodze

Pastiprinātās riepas

Slodze procentos no pieļaujamās slodzes

80

80

85 (2)

(% no vienkārša montējuma slodzes)

Spiediens riepā kPa

210

250

Atbilstošs vienkārša montējuma riepas pieļaujamai slodzei (3)

Piezīme. Spiedienu riepā ierobežo ar šā pielikuma 1. papildinājuma 4. punktā norādīto precizitāti.

3.5.   Ilgums un ātrums

Ja izmanto palēninājuma metode, jāievēro šādas prasības:

| a) | palēninājumu j nosaka diferenciālā dω/dt vai netiešā Δω/Δt veidā, kur ω ir leņķiskais ātrums un t ir laiks.
  Ja izmanto diferenciālo dω/dt veidu, tad jāpiemēro šā pielikuma 5. papildinājuma ieteikumi; |
| --- | --- |

a)

palēninājumu j nosaka diferenciālā dω/dt vai netiešā Δω/Δt veidā, kur ω ir leņķiskais ātrums un t ir laiks.

Ja izmanto diferenciālo dω/dt veidu, tad jāpiemēro šā pielikuma 5. papildinājuma ieteikumi;

| b) | pie ilguma Δt laika inkrementi nepārsniedz 0,5 s; |
| --- | --- |

b)

pie ilguma Δt laika inkrementi nepārsniedz 0,5 s;

| c) | testa veltņa ātruma variācija vienā laika inkrementā nepārsniedz 1 km/h. |
| --- | --- |

c)

testa veltņa ātruma variācija vienā laika inkrementā nepārsniedz 1 km/h.

4.   TESTA PROCEDŪRA

4.1.   Vispārīgas prasības

Turpmāk aprakstītās testa procedūras posmus veic norādītajā secībā.

4.2.   Termiskā kondicionēšana

Piepumpētas riepas novieto testa vietas termiskajos apstākļos:

| a) | C1 klases riepas – vismaz trīs stundas; |
| --- | --- |

a)

C1 klases riepas – vismaz trīs stundas;

| b) | C2 un C3 klases riepas – vismaz sešas stundas. |
| --- | --- |

b)

C2 un C3 klases riepas – vismaz sešas stundas.

4.3.   Spiediena koriģēšana

Pēc termiskās kondicionēšanas spiedienu riepā koriģē atbilstoši testa spiedienam un 10 minūtes pēc korekcijas to verificē.

4.4.   Uzsildīšana

Uzsildīšanas ilgums atbilst 3. tabulā norādītajam ilgumam.

3. tabula

Uzsildīšanas ilgums

| Riepas klase | C1 | C2 un C3
  LI ≤ 121 | C3
  LI > 121 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nominālais diska diametrs | Visi | Visi | < 22,5 | ≥ 22,5 |
| Uzsildīšanas ilgums | 30 min. | 50 min. | 150 min. | 180 min. |

Riepas klase

C1

C2 un C3

LI ≤ 121

C3

LI > 121

Nominālais diska diametrs

Visi

Visi

< 22,5

≥ 22,5

Uzsildīšanas ilgums

30 min.

50 min.

150 min.

180 min.

4.5.   Mērījumi un to reģistrēšana

Mēra un reģistrē šādus parametrus (sk. 1. attēlu):

| a) | testa ātrums Un; |
| --- | --- |

a)

testa ātrums Un;

| b) | slodze uz riepu perpendikulāri veltņa virsmai Lm; |
| --- | --- |

b)

slodze uz riepu perpendikulāri veltņa virsmai Lm;

| c) | sākotnējais spiediens testa riepā, kā noteikts 3.3. punktā; |
| --- | --- |

c)

sākotnējais spiediens testa riepā, kā noteikts 3.3. punktā;

| d) | izmērītais rites pretestības koeficients Cr un tā koriģētā vērtība Crc 25 °C temperatūrā un pie veltņa diametra – 2 m; |
| --- | --- |

d)

izmērītais rites pretestības koeficients Cr un tā koriģētā vērtība Crc 25 °C temperatūrā un pie veltņa diametra – 2 m;

| e) | attālums no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī rL; |
| --- | --- |

e)

attālums no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī rL;

| f) | gaisa temperatūra tamb; |
| --- | --- |

f)

gaisa temperatūra tamb;

| g) | testa veltņa rādiuss R; |
| --- | --- |

g)

testa veltņa rādiuss R;

| h) | izvēlētā testa metode; |
| --- | --- |

h)

izvēlētā testa metode;

| i) | testa disks (izmērs un materiāls); |
| --- | --- |

i)

testa disks (izmērs un materiāls);

| j) | riepas izmērs, ražotājs, tips, identifikācijas numurs (ja ir), ātruma simbols, slodzes indekss, DOT (Department of Transportation – ASV Transporta departaments) numurs. |
| --- | --- |

j)

riepas izmērs, ražotājs, tips, identifikācijas numurs (ja ir), ātruma simbols, slodzes indekss, DOT (Department of Transportation – ASV Transporta departaments) numurs.

1. attēls

Image 25

Veltnis

Riepa

Visi mehāniskie lielumi (spēki, griezes momenti) ir orientēti saskaņā ar ISO 8855:1991 norādītajām asu sistēmām.

Virzienriepu kustības virziens atbilst to norādītajam rotācijas virzienam.

4.6.   Parazītisko zudumu mērījumi

Parazītiskos zudumus nosaka, izmantojot turpmāk 4.6.1. vai 4.6.2. punktā aprakstīto procedūru.

4.6.1.   Parazītisko zudumu noteikšanas tests

Parazītisko zudumu noteikšanas testu veic saskaņā ar šādu procedūru:

| a) | samazina slodzi, lai saglabātu riepas testa ātrumu bez buksēšanas (3).
  Ieteicamās slodzes vērtības ir šādas:






  i) | C1 klases riepām ieteicamā vērtība ir 100 N, bet maksimālā – 200 N; |
| --- | --- | --- |

a)

samazina slodzi, lai saglabātu riepas testa ātrumu bez buksēšanas (3).

3

Ieteicamās slodzes vērtības ir šādas:

i)

C1 klases riepām ieteicamā vērtība ir 100 N, bet maksimālā – 200 N;

| ii) | C2 klases riepām ieteicamā vērtība ir 150 N, bet maksimālā ir 200 N mašīnām, kas paredzētas C1 klases riepu mērījumiem, vai 500 N mašīnām, kas paredzētas C2 un C3 klases riepu mērījumiem; |
| --- | --- |

ii)

C2 klases riepām ieteicamā vērtība ir 150 N, bet maksimālā ir 200 N mašīnām, kas paredzētas C1 klases riepu mērījumiem, vai 500 N mašīnām, kas paredzētas C2 un C3 klases riepu mērījumiem;

| iii) | C3 klases riepām ieteicamā vērtība ir 400 N, bet maksimālā – 500 N; |
| --- | --- |

iii)

C3 klases riepām ieteicamā vērtība ir 400 N, bet maksimālā – 500 N;

| b) | atkarībā no izmantojamās metodes reģistrē vārpstas spēku Ft, pievadīto griezes momentu Tt, vai jaudu (3); |
| --- | --- |

b)

atkarībā no izmantojamās metodes reģistrē vārpstas spēku Ft, pievadīto griezes momentu Tt, vai jaudu (3);

t

t

3

| c) | reģistrē slodzi uz riepu perpendikulāri veltņa virsmai Lm (3). |
| --- | --- |

c)

reģistrē slodzi uz riepu perpendikulāri veltņa virsmai Lm (3).

m

3

4.6.2.   Palēninājuma metode

Izmantojot palēninājuma metodi, piemēro šādu procedūru:

| a) | riepu noņem no testa virsmas; |
| --- | --- |

a)

riepu noņem no testa virsmas;

| b) | reģistrē testa veltņa palēninājumu ΔωDo/ Dt un nenoslogotās riepas palēninājumu ΔωT0/ Δt (3) vai reģistrē testa veltņa palēninājumu jD0 un nenoslogotās riepas palēninājumu jT0 tieši tādā pašā vai līdzīgā veidā saskaņā ar 3.5. punktu. |
| --- | --- |

b)

reģistrē testa veltņa palēninājumu ΔωDo/ Dt un nenoslogotās riepas palēninājumu ΔωT0/ Δt (3) vai reģistrē testa veltņa palēninājumu jD0 un nenoslogotās riepas palēninājumu jT0 tieši tādā pašā vai līdzīgā veidā saskaņā ar 3.5. punktu.

T0

3

D0

T0

4.7.   Pielaide mašīnām, kas pārsniedz σm ierobežojumu

m

Šā pielikuma 4.3.–4.5. punktā minētos posmus veic tikai vienu reizi, ja saskaņā ar 6.5. punktu noteiktā mērījumu standartnovirze:

| a) | C1 un C2 klases riepām nepārsniedz 0,075 N/kN; |
| --- | --- |

a)

C1 un C2 klases riepām nepārsniedz 0,075 N/kN;

| b) | C3 klases riepām nepārsniedz 0,06 N/kN. |
| --- | --- |

b)

C3 klases riepām nepārsniedz 0,06 N/kN.

Ja mērījumu standartnovirze pārsniedz šos ierobežojumus, mērīšanas procesu atkārto n reižu, kā aprakstīts 6.5. punktā. Reģistrētā rites pretestības vērtība ir n reižu veikto mērījumu vidējais lielums.

5.   DATU INTERPRETĀCIJA

5.1.   Parazītisko zudumu noteikšana

5.1.1.   Vispārīgas prasības

Ja izmanto spēka, griezes momenta vai jaudas metodi, laboratorija veic 4.6.1. punktā aprakstītos mērījumus, bet palēninājuma metodes gadījumā – 4.6.2. punktā aprakstītos mērījumus, lai testa nosacījumos (slodze, ātrums, temperatūra) precīzi noteiktu riepas vārpstas berzi, riepas un riteņa aerodinamiskos zudumus, veltņa (un attiecīgos gadījumos motora un/vai sajūga) gultņu berzi un veltņa aerodinamiskos zudumus.

Ar riepas/veltņa saskarni saistītos parazītiskos zudumus Fpl, kas izteikti ņūtonos, aprēķina, izmantojot spēku Ft, griezes momentu, jaudu vai palēninājumu, kā norādīts turpmāk 5.1.2.–5.1.5. punktā.

pl

5.1.2.   Spēka metode, veicot mērījumus pie riepas vārpstas

Formula: Fpl = Ft (1 + rL/R)

pl

t

L

kur:

| Ft | ir riepas vārpstas spēks ņūtonos (sk. 4.6.1. punktu); |
| --- | --- |
| rL | ir attālums metros no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī; |
| R | ir testa veltņa rādiuss metros. |

Ft

t

ir riepas vārpstas spēks ņūtonos (sk. 4.6.1. punktu);

rL

L

ir attālums metros no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī;

R

ir testa veltņa rādiuss metros.

5.1.3.   Griezes momenta metode, veicot mērījumus pie veltņa ass

Formula: Fpl = Tt/R

pl

t

kur:

| Tt | ir pievadītais griezes moments ņūtonmetros, kā noteikts 4.6.1. punktā; |
| --- | --- |
| R | ir testa veltņa rādiuss metros. |

Tt

t

ir pievadītais griezes moments ņūtonmetros, kā noteikts 4.6.1. punktā;

R

ir testa veltņa rādiuss metros.

5.1.4.   Jaudas metode, veicot mērījumus pie veltņa ass

Formula:
  Formula

kur:

| V | ir mašīnas piedziņai pieliktais elektriskais potenciāls voltos; |
| --- | --- |
| A | ir mašīnas piedziņas patērētais strāvas stiprums ampēros; |
| U
  n | ir testa veltņa ātrums kilometros stundā. |

V

ir mašīnas piedziņai pieliktais elektriskais potenciāls voltos;

A

ir mašīnas piedziņas patērētais strāvas stiprums ampēros;

U
  n

U

n

ir testa veltņa ātrums kilometros stundā.

5.1.5.   Palēninājuma metode

Parazītiskos zudumus Fpl, kas izteikti ņūtonos, aprēķina pēc šādas formulas:

pl

Formula

kur:

| ID | ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| --- | --- |
| R | ir testa veltņa virsmas rādiuss metros; |
| ωD0 | ir testa veltņa leņķiskais ātrums bez riepas, kas izteikts radiānos sekundē; |
| Δt0 | ir laika inkrements sekundēs, kas izraudzīts parazītisko zudumu mērīšanai bez riepas; |
| IT | ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| Rr | ir riepas rites rādiuss metros; |
| wT0 | ir nenoslogotas riepas leņķiskais ātrums, kas izteikts radiānos sekundē; |

ID

D

ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

R

ir testa veltņa virsmas rādiuss metros;

ωD0

D0

ir testa veltņa leņķiskais ātrums bez riepas, kas izteikts radiānos sekundē;

Δt0

0

ir laika inkrements sekundēs, kas izraudzīts parazītisko zudumu mērīšanai bez riepas;

IT

T

ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

Rr

r

ir riepas rites rādiuss metros;

wT0

T0

ir nenoslogotas riepas leņķiskais ātrums, kas izteikts radiānos sekundē;

vai

Formula

kur:

| ID | ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| --- | --- |
| R | ir testa veltņa virsmas rādiuss metros; |
| jD0 | ir testa veltņa bez riepas palēninājums, kas izteikts radiānos uz sekundes kvadrātu; |
| IT | ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| Rr | ir riepas rites rādiuss metros; |
| jT0 | ir nenoslogotas riepas palēninājums, kas izteikts radiānos uz sekundes kvadrātu. |

ID

D

ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

R

ir testa veltņa virsmas rādiuss metros;

jD0

D0

ir testa veltņa bez riepas palēninājums, kas izteikts radiānos uz sekundes kvadrātu;

IT

T

ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

Rr

r

ir riepas rites rādiuss metros;

jT0

T0

ir nenoslogotas riepas palēninājums, kas izteikts radiānos uz sekundes kvadrātu.

5.2.   Rites pretestības aprēķināšana

5.2.1.   Vispārīgas prasības

Rites pretestību Fr, kas izteikta ņūtonos, aprēķina, izmantojot vērtības, kas iegūtas, testējot riepu šajā starptautiskajā standartā minētajos nosacījumos un atņemot saskaņā ar 5.1. punktu aprēķinātos attiecīgos parazītiskos zudumus Fpl.

r

pl

5.2.2.   Spēka metode, veicot mērījumus pie riepas vārpstas

Rites pretestību Fr, kas izteikta ņūtonos, aprēķina pēc šādas formulas:

r

Fr = Ft[1 + (rL/R)] – Fpl

r

t

L

pl

kur:

| Ft | ir riepas vārpstas spēks ņūtonos; |
| --- | --- |
| Fpl | ir saskaņā ar 5.1.2. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi; |
| rL | ir attālums metros no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī; |
| R | ir testa veltņa rādiuss metros. |

Ft

t

ir riepas vārpstas spēks ņūtonos;

Fpl

pl

ir saskaņā ar 5.1.2. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi;

rL

L

ir attālums metros no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī;

R

ir testa veltņa rādiuss metros.

5.2.3.   Griezes momenta metode, veicot mērījumus pie veltņa ass

Rites pretestību Fr, kas izteikta ņūtonos, aprēķina pēc šādas formulas:

r

Formula

kur:

| T
  t | ir pievadītais griezes moments ņūtonmetros; |
| --- | --- |
| F
  pl | ir saskaņā ar 5.1.3. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi; |
| R | ir testa veltņa rādiuss metros. |

T
  t

T

t

ir pievadītais griezes moments ņūtonmetros;

F
  pl

F

pl

ir saskaņā ar 5.1.3. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi;

R

ir testa veltņa rādiuss metros.

5.2.4.   Jaudas metode, veicot mērījumus pie veltņa ass

Rites pretestību Fr, kas izteikta ņūtonos, aprēķina pēc šādas formulas:

r

Formula

kur:

| V | = | ir mašīnas pievadam pieliktais elektriskais potenciāls voltos; |
| --- | --- | --- |
| A | = | ir mašīnas piedziņai patērētais strāvas stiprums ampēros; |
| U
  n | = | ir testa veltņa ātrums kilometros stundā; |
| F
  pl | = | ir saskaņā ar 5.1.4. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi. |

V

=

ir mašīnas pievadam pieliktais elektriskais potenciāls voltos;

A

=

ir mašīnas piedziņai patērētais strāvas stiprums ampēros;

U
  n

U

n

=

ir testa veltņa ātrums kilometros stundā;

F
  pl

F

pl

=

ir saskaņā ar 5.1.4. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi.

5.2.5.   Palēninājuma metode

Rites pretestību Fr, kas izteikta ņūtonos, aprēķina pēc šādas formulas:
  Formula

r

kur:

| ID | ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| --- | --- |
| R | ir testa veltņa virsmas rādiuss metros; |
| F
  pl | ir saskaņā ar 5.1.5. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi; |
| Δt
  v | ir mērījumiem izraudzītais laika inkrements sekundēs; |
| Δω
  v | ir testa veltņa leņķiskā ātruma inkrements bez riepas, kas izteikts radiānos sekundē; |
| I
  T | ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| R
  r | ir riepas rites rādiuss metros; |
| F
  r | ir rites pretestība ņūtonos; |

ID

I

ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

R

ir testa veltņa virsmas rādiuss metros;

F
  pl

F

pl

ir saskaņā ar 5.1.5. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi;

Δt
  v

t

v

ir mērījumiem izraudzītais laika inkrements sekundēs;

Δω
  v

ω

v

ir testa veltņa leņķiskā ātruma inkrements bez riepas, kas izteikts radiānos sekundē;

I
  T

I

T

ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

R
  r

R

r

ir riepas rites rādiuss metros;

F
  r

F

r

ir rites pretestība ņūtonos;

vai

Formula

kur:

| ID | ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| --- | --- |
| R | ir testa veltņa virsmas rādiuss metros; |
| Fpl | ir saskaņā ar 5.1.5. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi; |
| jV | ir testa veltņa palēninājums, kas izteikts radiānos uz sekundes kvadrātu; |
| IT | ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā; |
| Rr | ir riepas rites rādiuss metros; |
| Fr | ir rites pretestība ņūtonos. |

ID

D

ir testa veltņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

R

ir testa veltņa virsmas rādiuss metros;

Fpl

pl

ir saskaņā ar 5.1.5. punktu aprēķinātie parazītiskie zudumi;

jV

V

ir testa veltņa palēninājums, kas izteikts radiānos uz sekundes kvadrātu;

IT

T

ir vārpstas, riepas un riteņa inerce rotācijas kustībā, kas izteikta kilogrammetros kvadrātā;

Rr

r

ir riepas rites rādiuss metros;

Fr

r

ir rites pretestība ņūtonos.

6.   DATU ANALĪZE

6.1.   Rites pretestības koeficients

Rites pretestības koeficientu Cr aprēķina, rites pretestību izdalot ar riepas slodzi:

r

Formula

kur:

| Fr | ir rites pretestība ņūtonos; |
| --- | --- |
| Lm | ir testa slodze, kas izteikta kN. |

Fr

r

ir rites pretestība ņūtonos;

Lm

m

ir testa slodze, kas izteikta kN.

6.2.   Temperatūras korekcija

Ja mērījumi jāveic temperatūrā, kas nav 25 °C (pieņemama ir tikai temperatūra 20 °C–30 °C robežās), veic temperatūras korekciju, izmantojot šādu formulu:

Fr25 ir rites pretestība ņūtonos 25 °C temperatūrā,

r25

Fr25= Fr[1 + K(tamb – 25)]

r25

r

amb

kur:

| Fr | ir rites pretestība ņūtonos; |
| --- | --- |
| tamb | ir gaisa temperatūra Celsija grādos; |
| K | ir vienāds ar:






  0,008 | C1 klases riepām; |
| 0,010 | C2 un C3 klases riepām, kuru slodzes indekss ir vienāds ar 121 vai mazāks par to; |
| 0,006 | C3 klases riepām, kuru slodzes indekss ir lielāks nekā 121. |

Fr

r

ir rites pretestība ņūtonos;

tamb

amb

ir gaisa temperatūra Celsija grādos;

K

ir vienāds ar:

0,008

C1 klases riepām;

0,010

C2 un C3 klases riepām, kuru slodzes indekss ir vienāds ar 121 vai mazāks par to;

0,006

C3 klases riepām, kuru slodzes indekss ir lielāks nekā 121.

6.3.   Veltņa diametra korekcija

Testa rezultātus, kas iegūti, izmantojot dažādus veltņu diametrus, salīdzina, izmantojot šādu teorētisku formulu:

Fr02 ≅ KFr01

r02

r01

kur:

Formula

kur:

| R1 | ir pirmā veltņa rādiuss metros; |
| --- | --- |
| R2 | ir otrā veltņa rādiuss metros; |
| rT | ir puse no riepas nominālā projektētā diametra metros; |
| Fr01 | ir pirmā veltņa rites pretestības vērtība ņūtonos; |
| Fr02 | ir otrā veltņa rites pretestības vērtība ņūtonos. |

R1

1

ir pirmā veltņa rādiuss metros;

R2

2

ir otrā veltņa rādiuss metros;

rT

T

ir puse no riepas nominālā projektētā diametra metros;

Fr01

r01

ir pirmā veltņa rites pretestības vērtība ņūtonos;

Fr02

r02

ir otrā veltņa rites pretestības vērtība ņūtonos.

6.4.   Mērījumu rezultāti

Ja n reižu veikto mērījumu skaits saskaņā ar 4.6. punkta prasībām pārsniedz vienu, mērījumu rezultāts ir n reižu veiktajos mērījumos iegūto Cr vērtību vidējais lielums, kas koriģēts, kā aprakstīts 6.2. un 6.3. punktā.

r

6.5.   Laboratorija nodrošina, ka testēšanas mašīna, pamatojoties uz vismaz trim mērījumiem, saglabā šādas atsevišķai riepai izmērītās σm vērtības:

m

| | σm ≤ 0,075 N/kN C1 un C2 klases riepām, |
| --- | --- |

σm ≤ 0,075 N/kN C1 un C2 klases riepām,

m

| | σm ≤ 0,06 N/kN C3 klases riepām. |
| --- | --- |

σm ≤ 0,06 N/kN C3 klases riepām.

m

Ja minēto prasību attiecībā uz σm nav iespējams izpildīt, turpmāk norādīto formulu izmanto, lai noteiktu n reižu veicamo mērījumu minimālo skaitu (noapaļojot līdz tuvākajam veselam skaitlim), kas mašīnai jāveic, lai to varētu uzskatīt par atbilstošu šo noteikumu prasībām:

m

n = (σm/ x)2

m

2

kur:

| | x = 0,075 N/kN C1 un C2 klases riepām; |
| --- | --- |

x = 0,075 N/kN C1 un C2 klases riepām;

| | x = 0,06 N/kN C3 klases riepām. |
| --- | --- |

x = 0,06 N/kN C3 klases riepām.

Ja jāveic vairāki riepas mērījumi, riteni ar uzmontēto riepu starp secīgajiem mērījumiem noņem no mašīnas.

Ja noņemšana un uzlikšana atpakaļ aizņem mazāk nekā 10 minūtes, 4.3. punktā minēto uzsildīšanas ilgumu var samazināt:

| a) | līdz 10 minūtēm C1 klases riepām; |
| --- | --- |

a)

līdz 10 minūtēm C1 klases riepām;

| b) | līdz 20 minūtēm C2 klases riepām; |
| --- | --- |

b)

līdz 20 minūtēm C2 klases riepām;

| c) | līdz 30 minūtēm C3 klases riepām. |
| --- | --- |

c)

līdz 30 minūtēm C3 klases riepām.

6.6.   Laboratorijas kontroles riepas uzraudzību veic vismaz reizi mēnesī. Šajā viena mēneša uzraudzības periodā veic vismaz trīs atsevišķus mērījumus. Konkrētā viena mēneša periodā veikto trīs mērījumu vidējos rādītājus novērtē, lai pārliecinātos, vai salīdzinājumā ar iepriekšējā mēneša novērtējumu nav radušās novirzes.

---

(1)  Mērījumu rezultātos ir iekļauti arī riteņa un riepas gultņu un aerodinamiskie zudumi, kas arī jāņem vērā turpmākai datu interpretācijai.

1

(2)  Mērījumu rezultātos, kas iegūti ar griezes momenta, palēninājuma un jaudas metodi, ir iekļauti arī riteņa, riepas un veltņa gultņu un aerodinamiskie zudumi, kas arī jāņem vērā turpmākai datu interpretācijai.

2

(1)  To vieglo automobiļu spiediens riepā, kuras neietilpst ISO 4000-1:2010 norādītajās kategorijās, atbilst riepu ražotāja ieteiktajam spiedienam riepā pie riepas pieļaujamās slodzes un ir samazināts par 30 kPa.

1

(2)  Kā vienkārša montējuma riepas slodzes procentuāla daļa vai 85 % no vienkārša montējuma riepas pieļaujamās slodzes, kas (ja nav norādīta uz riepas) norādīta piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās.

2

(3)  Uz riepas sānsienas norādītais spiediens riepā vai spiediens, kas (ja nav norādīts uz sānsienas) norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma riepas pieļaujamai slodzei.

3

(3)  Izņemot spēka metodi, mērījumu rezultātos ir iekļauti arī riteņa un riepas gultņu un aerodinamiskie zudumi, kā arī veltņa zudumi, kas arī jāņem vērā. Ir zināms, ka vārpstas un veltņa gultņu berze ir atkarīga no pieliktās slodzes. Tas nozīmē, ka noslogotas sistēmas mērījumos tā atšķiras no parazītisko zudumu noteikšanas testa mērījumiem. Tomēr praktisku apsvērumu dēļ šo atšķirību var neņemt vērā.

3

1. papildinājums

Testa aprīkojuma pielaides

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā norādītie ierobežojumi ir nepieciešami, lai iegūtu pienācīgu skaitu atkārtojamu testēšanas rezultātu, ko dažādu testēšanas laboratoriju starpā var arī korelēt. Šo pielaižu mērķis nav noteikt pilnīgu tehnisko specifikāciju kopumu testa aprīkojumam; tās drīzāk jāuzskata par pamatnostādnēm ticamu testēšanas rezultātu iegūšanai.

2.   TESTA DISKI

2.1.   Platums

Vieglo automobiļu riepu (C1 klases riepu) testa diska platums atbilst standarta ISO 4000-1:2010 6.2.2. punktā noteiktajam mērījumu diska platumam.

Kravas automobiļu un autobusu riepu (C2 un C3 klases riepu) diska platums atbilst standarta ISO 4209-1:2001 5.1.3. punktā noteiktajam mērījumu diska platumam.

Ja iepriekš minētajos ISO standartos platums nav paredzēts, var izmantot diska platumu, ko definējusi viena no standartizācijas organizācijām, kas uzskaitītas 6. pielikuma 4. papildinājumā.

2.2.   Ekscentriskums

Ekscentriskums atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | maksimālais radiālais ekscentriskums: 0,5 mm; |
| --- | --- |

a)

maksimālais radiālais ekscentriskums: 0,5 mm;

| b) | maksimālais laterālais ekscentriskums: 0,5 mm. |
| --- | --- |

b)

maksimālais laterālais ekscentriskums: 0,5 mm.

3.   VELTŅA/RIEPAS CENTRĒŠANA

Vispārīgas prasības:

Leņķiskās novirzes izšķiroši ietekmē testa rezultātus.

3.1.   Slodzes pielikšana

Slogojot riepu, saglabā testa virsmai perpendikulāru slodzes piemērošanas virzienu, kas šķērso riteņa centru:

| a) | 1 mrad robežās, ja izmanto spēka un palēninājuma metodi; |
| --- | --- |

a)

1 mrad robežās, ja izmanto spēka un palēninājuma metodi;

| b) | 5 mrad robežās, ja izmanto griezes momenta un jaudas metodi. |
| --- | --- |

b)

5 mrad robežās, ja izmanto griezes momenta un jaudas metodi.

3.2.   Riepu centrēšana

3.2.1.   Sāngāzuma leņķis

Izmantojot visas metodes, riteņa plakne ir perpendikulāra testa virsmai 2 mrad robežās.

3.2.2.   Slīdes leņķis

Izmantojot visas metodes, riepas plakne ir paralēla testa virsmas kustības virzienam 1 mrad robežās.

4.   KONTROLES PRECIZITĀTE

Neatkarīgi no riepas un diska nevienādības radītajām perturbācijām noteiktās testēšanas nosacījumu vērtības saglabā tā, lai pēc iespējas mazinātu rites pretestības mērījumu kopējās variācijas. Lai izpildītu šo prasību, rites pretestības datu vākšanas laikā veikto mērījumu vidējā vērtība ir šādās precizitātes robežās:

| a) | riepu slodze:






  i) | LI ≤ 121 ± 20 N vai ± 0,5 %, izvēloties lielāko vērtību; |
| --- | --- | --- |

a)

riepu slodze:

i)

LI ≤ 121 ± 20 N vai ± 0,5 %, izvēloties lielāko vērtību;

| ii) | LI > 121 ± 45 N vai ± 0,5 %, izvēloties lielāko vērtību; |
| --- | --- |

ii)

LI > 121 ± 45 N vai ± 0,5 %, izvēloties lielāko vērtību;

| b) | spiediens aukstā riepā: ±3 kPa; |
| --- | --- |

b)

spiediens aukstā riepā: ±3 kPa;

| c) | virsmas ātrums:






  i) | ± 0,2 km/h, ja izmanto jaudas, griezes momenta un palēninājuma metodi; |
| --- | --- | --- |

c)

virsmas ātrums:

i)

± 0,2 km/h, ja izmanto jaudas, griezes momenta un palēninājuma metodi;

| ii) | ± 0,5 km/h, ja izmanto spēka metodi; |
| --- | --- |

ii)

± 0,5 km/h, ja izmanto spēka metodi;

| d) | laiks:






  i) | ± 0,02 s laika inkrementiem, kas norādīti 6. pielikuma 3.5.b) punktā, lai iegūtu datus ar palēninājuma metodi Δω/Δt formā; |
| --- | --- | --- |

d)

laiks:

i)

± 0,02 s laika inkrementiem, kas norādīti 6. pielikuma 3.5.b) punktā, lai iegūtu datus ar palēninājuma metodi Δω/Δt formā;

| ii) | ± 0,2 % laika inkrementiem, kas norādīti 6. pielikuma 3.5.a) punktā, lai iegūtu datus ar palēninājuma metodi dω/dt formā; |
| --- | --- |

ii)

± 0,2 % laika inkrementiem, kas norādīti 6. pielikuma 3.5.a) punktā, lai iegūtu datus ar palēninājuma metodi dω/dt formā;

| iii) | ± 5 % citiem 6. pielikumā norādītajiem laika intervāliem. |
| --- | --- |

iii)

± 5 % citiem 6. pielikumā norādītajiem laika intervāliem.

5.   INSTRUMENTU PRECIZITĀTE

Testa datu nolasīšanai un reģistrēšanai izmantojamo instrumentu precizitāte ir turpmākajā tabulā norādīto pielaižu robežās.

| Parametrs | Slodzes indekss ≤ 121 | Slodzes indekss > 121 |
| --- | --- | --- |
| Riepu slodze | ±10 N vai ±0,5 % (1) | ±30 N vai ±0,5 % (1) |
| Spiediens riepā | ±1 kPa | ±1,5 kPa |
| Vārpstas spēks | ±0,5 N vai ±0,5 % (1) | ±1,0 N vai ±0,5 % (1) |
| Primārais griezes moments | ± 0,5 Nm vai ±0,5 % (1) | ±1,0 Nm vai ±0,5 % (1) |
| Attālums | ±1 mm | ±1 mm |
| Elektriskā jauda | ±10 W | ±20 W |
| Temperatūra | ±0,2 °C |
| Virsmas ātrums | ±0,1 km/h |
| Laiks | ±0,01 s – ± 0,1 % – ± 10 s (2) |
| Leņķiskais ātrums | ±0,1 % |

Parametrs

Slodzes indekss ≤ 121

Slodzes indekss > 121

Riepu slodze

±10 N vai ±0,5 % (1)

±30 N vai ±0,5 % (1)

Spiediens riepā

±1 kPa

±1,5 kPa

Vārpstas spēks

±0,5 N vai ±0,5 % (1)

±1,0 N vai ±0,5 % (1)

Primārais griezes moments

± 0,5 Nm vai ±0,5 % (1)

±1,0 Nm vai ±0,5 % (1)

Attālums

±1 mm

±1 mm

Elektriskā jauda

±10 W

±20 W

Temperatūra

±0,2 °C

Virsmas ātrums

±0,1 km/h

Laiks

±0,01 s – ± 0,1 % – ± 10 s (2)

Leņķiskais ātrums

±0,1 %

6.   SLODZES UN VĀRPSTAS SPĒKA SAVSTARPĒJĀS IEDARBĪBAS UN SLODZES NEIZLĪDZINĀTĪBAS KOMPENSĒŠANA TIKAI SPĒKA METODEI

Slodzes un vārpstas spēka savstarpējās iedarbības (savstarpējo traucējumu) un slodzes neizlīdzinātības kompensāciju var panākt vai nu, reģistrējot vārpstas spēku riepas rotācijā virzienā uz priekšu un atpakaļgaitā, vai, izmantojot dinamisku mašīnas kalibrāciju. Ja reģistrē vārpstas spēku virzienā uz priekšu un atpakaļgaitā (visos testa nosacījumos), kompensāciju panāk, no vērtības, kas iegūta virzienā uz priekšu, atņemot atpakaļgaitā iegūto vērtību un rezultātu izdalot ar divi. Ja paredzēta dinamiska mašīnas kalibrācija, kompensācijas noteikumus var viegli iekļaut datu samazinājumā.

Ja pēc riepas rotācijas virzienā uz priekšu uzreiz seko rotācija atpakaļgaitā, uzsildīšanas laiks pirms rotācijas atpakaļgaitā C1 klases riepām ir vismaz 10 minūtes, bet pārējām riepām – 30 minūtes.

7.   TESTA VIRSMAS RAUPJUMS

Veltņa gludās tērauda virsmas raupjuma maksimālā vērtība uz centra līnijas, to mērot sānvirzienā, ir 6,3 μm.

Piezīme. Ja gludas tērauda virsmas vietā izmanto teksturētu veltņa virsmu, to norāda testa protokolā. Tādā gadījumā virsmas tekstūras dziļums ir 180 μm (graudainība 80), un laboratorija ir atbildīga par virsmas raupjuma raksturlielumu saglabāšanu. Ja izmanto teksturētu veltņa virsmu, nav jāpiemēro īpašs korekcijas koeficients.

---

(1)  Izvēlas lielāko no šīm vērtībām.

(2)  ±0,01 s laika inkrementiem, kas norādīti 6. pielikuma 3.5.b) punktā, lai iegūtu datus ar palēninājuma metodi Δω/Δt formā.

±0,1 % laika inkrementiem, kas norādīti 6. pielikuma 3.5.a) punktā, lai iegūtu datus ar palēninājuma metodi dω/dt formā

± 10 s citiem 6. pielikumā norādītajiem laika intervāliem.

2. papildinājums

Mērījumu diska platums

1.   C1 KLASES RIEPAS

Mērījumu diska platumu Rm iegūst, nominālo šķērsgriezuma platumu SN reizinot ar koeficientu K2 un noapaļojot rezultātu līdz tuvākajam standartizētajam diska platumam:

Rm = K2 × SN,

kur K2 ir diska/šķērsgriezuma platuma attiecības koeficients. Riepām, kas uzmontētas uz 5 ° dziļajiem diskiem, kuru nominālo diametru izsaka ar divciparu kodu, koeficients K2 ir šāds:

| | K2 = 0,7 – ja nominālā attiecība ir 95–75; |
| --- | --- |

K2 = 0,7 – ja nominālā attiecība ir 95–75;

| | K2 = 0,75 – ja nominālā attiecība ir 70–60; |
| --- | --- |

K2 = 0,75 – ja nominālā attiecība ir 70–60;

| | K2 = 0,8 – ja nominālā attiecība ir 55 un 50; |
| --- | --- |

K2 = 0,8 – ja nominālā attiecība ir 55 un 50;

| | K2 = 0,85 – ja nominālā attiecība ir 45; |
| --- | --- |

K2 = 0,85 – ja nominālā attiecība ir 45;

| | K2 = 0,9 – ja nominālā attiecība ir 40–30; |
| --- | --- |

K2 = 0,9 – ja nominālā attiecība ir 40–30;

| | K2 = 0,92 – ja nominālā attiecība ir 20 un 25. |
| --- | --- |

K2 = 0,92 – ja nominālā attiecība ir 20 un 25.

2.   C2 UN C3 KLASES RIEPAS

Mērījumu diska platumu Rm iegūst, nominālo šķērsgriezuma platumu SN reizinot ar koeficientu K4 un noapaļojot rezultātu līdz tuvākajam standartizētajam diska platumam:

Rm = K4 × SN.

1. tabula

Mērījumu diska platuma noteikšanas koeficienti

| Riepas struktūras kods | Diska tips | Nominālā attiecība H/S | Mērījumu diska/ šķērsgriezuma attiecība K4 |
| --- | --- | --- | --- |
| B, D, R | ar 5° konusa leņķi | 100–75 | 0,70 |
| 70 un 65 | 0,75 |
| 60 | 0,75 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,90 |
| ar 15° konusa leņķi (dziļais disks) | 90–65 | 0,75 |
| 60 | 0,80 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,85 |

Riepas struktūras kods

Diska tips

Nominālā attiecība H/S

Mērījumu diska/ šķērsgriezuma attiecība K4

B, D, R

ar 5° konusa leņķi

100–75

0,70

70 un 65

0,75

60

0,75

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,90

ar 15° konusa leņķi (dziļais disks)

90–65

0,75

60

0,80

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,85

Piezīme. Jaunām riepu koncepcijām (struktūrām) var noteikt citus faktorus.

3. papildinājums

Testa protokols un testa dati (rites pretestība)

1. DAĻA. PROTOKOLS

1.   Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: ...

2.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: ...

3.   Testa protokola Nr.: ...

4.   Ražotājs un zīmols vai komercapzīmējums: ...

5.   Riepu klase (C1, C2 vai C3): ...

6.   Izmantošanas kategorija: ...

7.   Rites pretestības koeficients

(ņemot vērā temperatūras un veltņa diametra korekciju): ...

8.   Piezīmes (ja ir): ...

9.   Datums: ...

10.   Paraksts: ...

2. DAĻA. TESTA DATI

1.   Testa datums: ...

2.   Testēšanas mašīnas identifikācija un veltņa diametrs/virsma: ...

3.   Informācija par testa riepām: ...

3.1.   Riepas izmēra apzīmējums un ekspluatācijas apraksts: ...

3.2.   Riepu zīmols un komercapzīmējums: ...

3.3.   Atsauces spiediens riepā: ...kPa

4.   Testa dati: ...

4.1.   Mērīšanas metode: ...

4.2.   Testa ātrums: km/h

4.3.   Slodze: ...N

4.4.   Sākotnējais spiediens testa riepā: ...

4.5.   Attālums no riepas ass līdz veltņa ārējai virsmai stacionārā stāvoklī, rL: ...m

4.6.   Testa diska platums un materiāls: ...

4.7.   Gaisa temperatūra: ...°C

4.8.   Parazītisko zudumu noteikšanas testa slodze (izņemot palēninājuma metodi): ...N

5.   Rites pretestības koeficients: ...

5.1.   Sākotnējā vērtība (vai vidējā vērtība, ja veikti vairāki mērījumi): ...N/kN

5.2.   Ņemot vērā temperatūras korekciju: ...N/kN

5.3.   Ņemot vērā temperatūras un veltņa diametra korekciju: ...N/kN

4. papildinājums

Riepu standartizācijas organizācijas

| 1. | Riepu un disku asociācija (Tire and Rim Association, Inc.; TRA) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Riepu un disku tehniskā organizācija (European Tyre and Rim Technical Organisation; ETRTO) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Japānas Autobūves riepu ražotāju asociācija (Japan Automobile Tyre Manufacturers' Association; JATMA) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Austrālijas Riepu un disku asociācija (Tyre and Rim Association of Australia; TRAA) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dienvidāfrikas Standartu birojs (South Africa Bureau of Standards; SABS) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ķīnas Standartizācijas asociācija (China Association for Standardization; CAS) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Indijas Riepu tehniskā padomdevēja komiteja (Indian Tyre Technical Advisory Committee; ITTAC) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO) |
| --- | --- |

8.

5. papildinājums

Palēninājuma metode: mērījumi un datu apstrāde palēninājuma vērtību iegūšanai diferenciālā veidā dω/dt

1.   Reģistrē attāluma un laika sakarību rotējošam ķermenim, ko atkarībā no riepas klases (1. tabula 6. pielikuma 3.2. punktā) diskrētā veidā (1. attēls) periferiāli palēnina ātruma diapazonā 82–78 km/h vai 62–58 km/h:

z = f(tz)

kur:

| | z ir ķermeņa apgriezienu skaits palēnināšanās laikā; |
| --- | --- |

z ir ķermeņa apgriezienu skaits palēnināšanās laikā;

| | tz ir laiks sekundēs, kurā tiek pabeigts apgrieziens z, reģistrējot to ar precizitāti līdz sešiem skaitļiem aiz nulles. |
| --- | --- |

tz ir laiks sekundēs, kurā tiek pabeigts apgrieziens z, reģistrējot to ar precizitāti līdz sešiem skaitļiem aiz nulles.

1. attēls

1. piezīme. Reģistrēšanas diapazona zemāko ātrumu var samazināt līdz 60 km/h, ja testa ātrums ir 80 km/h, un līdz 40 km/h, ja testa ātrums ir 60 km/h.

2.   Aptuvenā reģistrētā sakarība, ko iegūst ar bezgalīgu, monotonisku un diferencējamu funkciju.

| 2.1. | Izvēlas vērtību, kas ir vistuvākā maksimālajai z vērtībai, kura dalās ar 4, un iegūto diapazonu sadala četrās vienādās daļās, par robežvērtībā izvēloties: 0, z1(t1), z2(t2), z3(t3), z4(t4). |
| --- | --- |

2.1.

Izvēlas vērtību, kas ir vistuvākā maksimālajai z vērtībai, kura dalās ar 4, un iegūto diapazonu sadala četrās vienādās daļās, par robežvērtībā izvēloties: 0, z1(t1), z2(t2), z3(t3), z4(t4).

| 2.2. | Aprēķina četru vienādojumu sistēmu katrai minētajai daļai:





  kur: | A ir bezdimensionāla konstante; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Aprēķina četru vienādojumu sistēmu katrai minētajai daļai:

Formula

kur:

A ir bezdimensionāla konstante;

| | B ir konstante, kas izteikta apgriezienos sekundē; |
| --- | --- |

B ir konstante, kas izteikta apgriezienos sekundē;

| | TΣ ir konstante sekundēs; |
| --- | --- |

TΣ ir konstante sekundēs;

| | m ir daļu skaits 1. attēlā. |
| --- | --- |

m ir daļu skaits 1. attēlā.

Četros minētajos vienādojumos ievieto ceturtās daļas koordinātas.

| 2.3. | Konstantes A, B un TΣ izvēlas kā 2.2. punktā minētās vienādojumu sistēmas atrisinājumu, izmantojot iterācijas procesu un aptuvenos izmērītos datus, kas iegūti ar šādu formulu:





  kur: | z(t) ir tekošais nepārtrauktais leņķiskais attālums, kas izteikts apgriezienu skaitā (ne tikai veselās vērtības); |
| --- | --- | --- |

2.3.

Konstantes A, B un TΣ izvēlas kā 2.2. punktā minētās vienādojumu sistēmas atrisinājumu, izmantojot iterācijas procesu un aptuvenos izmērītos datus, kas iegūti ar šādu formulu:

Formula

kur:

z(t) ir tekošais nepārtrauktais leņķiskais attālums, kas izteikts apgriezienu skaitā (ne tikai veselās vērtības);

| | t ir laiks sekundēs. |
| --- | --- |

t ir laiks sekundēs.

2. piezīme. Var izmantot citas tuvinājuma funkcijas z = f(tz), ja var pierādīt to piemērotību.

3.   Aprēķina palēninājumu j, ko iegūst kā apgriezienus uz sekundi kvadrātā (s– 2):

Formula

kur:

ω ir leņķiskais ātrums apgriezienos sekundē (s– 1).

Ja Un = 80 km/h; ω = 22,222/Rr (vai R).

Ja Un = 60 km/h; ω = 16,666/Rr (vai R).

4.   Iegūto datu tuvinājuma kvalitāti un precizitāti aplēš ar šādiem parametriem:

| 4.1. | standartnovirze procentos: |
| --- | --- |

4.1.

standartnovirze procentos:

Formula

| 4.2. | noteikšanas koeficients:





  kur: |
| --- | --- |

4.2.

noteikšanas koeficients:

Formula

kur:

Formula

3. piezīme. Šajā palēninājuma metodes variantā aprakstītos aprēķinus attiecībā uz riepas rites pretestības mērījumiem var veikt ar datorprogrammu Deceleration Calculator, ko var lejupielādēt WP.29 vietnē (1), kā arī ar jebkuru datorprogrammu, ar kuru var aprēķināt nelineāru regresiju.

---

(1)  Tiks norādīta vēlāk.

---

7. PIELIKUMS

SNIEGA VEIKTSPĒJAS TESTĒŠANAS PROCEDŪRAS SALĪDZINĀJUMĀ AR SNIEGA RIEPU, KO IZMANTO SMAGOS SNIEGA APSTĀKĻOS

1.   Īpašas definīcijas attiecībā uz sniega veiktspējas testiem, ja tās atšķiras no pastāvošajām definīcijām

| 1.1. | “Testa brauciens” ir slogotas riepas atsevišķs brauciens pāri konkrētai testa virsmai. |
| --- | --- |

1.1.

“Testa brauciens” ir slogotas riepas atsevišķs brauciens pāri konkrētai testa virsmai.

| 1.2. | “Bremzēšanas tests” ir vienas un tās pašas riepas ABS bremzēšanas testa braucienu sērija, kurā ietilpst noteikts skaits braucienu, ko atkārto īsā laikā. |
| --- | --- |

1.2.

“Bremzēšanas tests” ir vienas un tās pašas riepas ABS bremzēšanas testa braucienu sērija, kurā ietilpst noteikts skaits braucienu, ko atkārto īsā laikā.

| 1.3. | “Vilces tests” ir vienas un tās pašas riepas spolēšanas vilces testa braucienu sērija saskaņā ar ASTM standartu F1805-06, kurā ietilpst noteikts skaits braucienu, ko atkārto īsā laikā. |
| --- | --- |

1.3.

“Vilces tests” ir vienas un tās pašas riepas spolēšanas vilces testa braucienu sērija saskaņā ar ASTM standartu F1805-06, kurā ietilpst noteikts skaits braucienu, ko atkārto īsā laikā.

| 1.4. | “Paātrinājuma tests” ir vienas un tās pašas riepas vilces paātrinājuma testa braucienu sērija, kurā ietilpst noteikts skaits braucienu, ko atkārto īsā laikā. |
| --- | --- |

1.4.

“Paātrinājuma tests” ir vienas un tās pašas riepas vilces paātrinājuma testa braucienu sērija, kurā ietilpst noteikts skaits braucienu, ko atkārto īsā laikā.

2.   Izslīdes vilces metode C1 un C2 klases riepām (vilces spēka tests saskaņā ar šo noteikumu 6.4. punkta b) apakšpunktu)

Lai novērtētu sniega veiktspēju, izmantojot izslīdes vilces vērtības vidēji sablīvētā sniegā (sniega blīvējuma indekss, ko mēra ar CTI penetrometru (1), ir no 70 līdz 80), izmanto ASTM standarta F1805-06 testa procedūru.

2.1.   Testa trases virsma ir no vidēji sablīvēta sniega, kā noteikts ASTM standarta F1805-06 A2.1. tabulā.

2.2.   Riepu slodze testa laikā ir tāda, kā noteikts 2. opcijai ASTM standarta F1805-06 11.9.2. punktā.

3.   Metode “bremzēšana sniegā” C1 un C2 klases riepām

3.1.   Vispārīgie nosacījumi

3.1.1.   Testa trase

Bremzēšanas testus veic uz līdzenas, pietiekami garas un platas testa virsmas, kuras maksimālais gradients ir 2 % un kura ir klāta ar sablīvētu sniegu.

Sniega virsmu veido vismaz 3 cm biezs cieti sablīvēta sniega pamats un aptuveni 2 cm biezs virsējais slānis, ko veido vidēji sablīvēts un sagatavots sniegs.

Gaisa temperatūra, ko mēra aptuveni metru virs zemes, ir no – 2 °C līdz –15 °C, un sniega temperatūra, kuru mēra aptuveni viena centimetra dziļumā, ir no – 4 °C līdz – 15 C.

Ieteicams izvairīties no tiešiem saules stariem, lielām saules gaismas intensitātes un gaisa mitruma svārstībām, kā arī no vēja.

Sniega sablīvējuma indekss, ko mēra ar CTI penetrometru, ir no 75 līdz 85.

3.1.2.   Transportlīdzeklis

Testiem izmanto ar ABS sistēmu aprīkotu standarta ražojuma transportlīdzekli labā braukšanas kārtībā.

Izmanto tādu transportlīdzekli, lai slodze uz katra riteņa atbilstu testējamajām riepām. Ar vienu un to pašu transportlīdzekli var testēt vairākus atšķirīgus riepu izmērus.

3.1.3.   Riepas

Pirms testiem riepas ir jāpiestrādā, lai likvidētu izspiedumus, izvirzījumus vai lejamatmales, kas radušās riepu izgatavošanas procesā. Riepu virsmu, kas saskaras ar sniegu, pirms testa veikšanas notīra.

Pirms montēšanas uz testa transportlīdzekļa riepas kondicionē, vismaz uz divām stundām atstājot gaisa temperatūrā. Tad riepu spiedienu koriģē atbilstoši noteiktajām testa vērtībām.

Ja uz transportlīdzekļa nevar uzmontēt atsauces riepu un izmēģināmo riepu, kā pārejas standarta riepu (kontroles riepu) var izmantot kādu trešo riepu. Vispirms uz cita transportlīdzekļa testē kontroles riepu salīdzinājumā ar atsauces riepu, tad uz testa transportlīdzekļa testē izmēģināmās riepas salīdzinājumā ar kontroles riepu.

3.1.4.   Slodze un spiediens

Attiecībā uz C1 klases riepām transportlīdzekli slogo tā, lai riepu slodze atbilstu 60–90 % no slodzes saskaņā ar riepu slodzes indeksu.

Spiediens aukstā riepā ir 240 kPa.

3.1.4.1.   Attiecībā uz C1 klases riepām transportlīdzekli slogo tā, lai riepu slodze atbilstu 60–90 % no slodzes saskaņā ar riepu slodzes indeksu.

Spiediens aukstā riepā ir 240 kPa.

3.1.4.2.   Attiecībā uz C2 klases riepām transportlīdzekli slogo tā, lai riepu slodze atbilstu 60–100 % no slodzes saskaņā ar riepu slodzes indeksu.

Atšķirība starp vienas ass riepu statiskajām slodzēm nedrīkst būt lielāka kā 10 %.

Spiediens riepā ir aprēķināts tā, lai uzturētu konstantu deformāciju.

Ja vertikālā slodze ir vienāda ar vai lielāka nekā 75 % no riepas pieļaujamās slodzes, piemēro konstantu deformāciju, un tādēļ testa spiedienu riepā “Pt
  ” aprēķina šādi:

Formula

| | Qr ir pieļaujamā slodze, ko uz riepas sānsienas norāda kā slodzes indeksu; |
| --- | --- |

Qr ir pieļaujamā slodze, ko uz riepas sānsienas norāda kā slodzes indeksu;

| | Pr ir atsauces spiediens pie pieļaujamās slodzes Qr; |
| --- | --- |

Pr ir atsauces spiediens pie pieļaujamās slodzes Qr;

| | Qt ir riepas statiskā testa slodze. |
| --- | --- |

Qt ir riepas statiskā testa slodze.

Ja vertikālā slodze ir mazāka nekā 75 % no riepas pieļaujamās slodzes, izmanto konstantu spiedienu, un tādēļ testa spiedienu riepā Pt aprēķina šādi:

Pt
  = Pr
  (0,75)1,25 = (0,7)Pr

Pr ir atsauces spiediens pie pieļaujamās slodzes Qr.

Spiedienu riepā pārbauda tieši pirms testēšanas gaisa temperatūrā.

3.1.5.   Instrumenti

Transportlīdzekli aprīko ar kalibrētiem devējiem, kas ir piemēroti mērījumu veikšanai ziemas apstākļos. Mērījumu glabāšanai izmanto datu reģistrācijas sistēmu.

Mērījumu devēju un sistēmu precizitāte ir tāda, ka vidējā maksimālā palēninājuma izmērīto vai aprēķināto vērtību relatīvā nenoteiktība nepārsniedz 1 %.

3.2.   Testa braucienu secība

3.2.1.   
  ABS bremzēšanas testa braucienus ar katru izmēģināmo riepu un atsauces standartriepu atkārto vismaz sešas reizes.

Zonas, kurās piemēro pilnu ABS bremzētājspēku, nepārklājas.

Testējot jaunu riepu komplektu, braucienus veic, pārbīdot transportlīdzekļa trajektoriju sānis, lai bremzēšana nenotiktu iepriekšējo riepu pēdās.

Kad vairs nav iespējams izvairīties no pilnā ABS bremzētājspēka piemērošanas zonu pārklāšanās, testa trasi sagatavo no jauna.

Braucienu secība ir šāda:

| | atkārto sešus braucienus ar SRTT, tad trajektoriju pārbīda sānis, lai nākamo riepu testētu uz neskartas virsmas; |
| --- | --- |

atkārto sešus braucienus ar SRTT, tad trajektoriju pārbīda sānis, lai nākamo riepu testētu uz neskartas virsmas;

| | atkārto sešus braucienus ar pirmo izmēģināmo riepu, pārbīda trajektoriju; |
| --- | --- |

atkārto sešus braucienus ar pirmo izmēģināmo riepu, pārbīda trajektoriju;

| | atkārto sešus braucienus ar otro izmēģināmo riepu, pārbīda trajektoriju; |
| --- | --- |

atkārto sešus braucienus ar otro izmēģināmo riepu, pārbīda trajektoriju;

| | atkārto sešus braucienus ar SRTT, pārbīda trajektoriju. |
| --- | --- |

atkārto sešus braucienus ar SRTT, pārbīda trajektoriju.

3.2.2.   Testēšanas kārtība

Ja jāvērtē tikai viena izmēģināmā riepa, testēšanas kārtība ir šāda:

R1 – T – R2

kur:

| R1 | ir sākotnējais SRTT tests, R2 ir atkārtotais SRTT tests, bet T – vērtējamās izmēģināmās riepas tests.
  Pirms SRTT testa atkārtošanas var veikt ne vairāk kā divu izmēģināmo riepu testus, piemēram:
  R1 – T1 – T2 – R2. |
| --- | --- |

R1

ir sākotnējais SRTT tests, R2 ir atkārtotais SRTT tests, bet T – vērtējamās izmēģināmās riepas tests.

Pirms SRTT testa atkārtošanas var veikt ne vairāk kā divu izmēģināmo riepu testus, piemēram:

R1 – T1 – T2 – R2.

3.2.3.   
  SRTT un izmēģināmo riepu salīdzinošos testus atkārto divās dažādās dienās.

3.3.   Testa procedūra

3.3.1.   Transportlīdzeklis brauc ar ātrumu vismaz 28 km/h.

3.3.2.   Sasniedzot mērījumu zonu, transportlīdzekļa pārnesumkārbu pārslēdz neitrālā pozīcijā, strauji nospiež bremžu pedāli, piemērojot pastāvīgu spēku, kas ir pietiekams, lai iedarbinātu visu transportlīdzekļa riteņu ABS un izraisītu pakāpenisku transportlīdzekļa ātruma samazināšanos, un tur to nospiestu, līdz ātrums ir mazāks nekā 8 km/h.

3.3.3.   Izmantojot laika, attāluma, ātruma vai paātrinājuma mērījumus, aprēķina vidējo maksimālo palēninājumu no 25 km/h līdz 10 km/h.

3.4.   Datu analīze un rezultātu reģistrēšana

3.4.1.   Reģistrējamie parametri

3.4.1.1.   Aprēķina un reģistrē katras riepas un katra bremzēšanas testa vidējo mfdd un standartnovirzi.

Riepu bremzēšanas testa variācijas koeficientu CV aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

3.4.1.2.   Aprēķina divu secīgu SRTT testu svērtās vidējās vērtības, ņemot vērā starp šiem testiem pārbaudīto izmēģināmo riepu skaitu.

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T – R2, pieņem, ka SRTT svērtā vidējā (sv) vērtība, kas jāizmanto salīdzināšanā ar izmēģināmo riepu veiktspēju, ir:

sv(SRTT) = (R1 + R2)/2

kur:

| R1 | ir SRTT pirmā testa vidējais mfdd, bet R2 – SRTT otrā testa vidējais mfdd.
  Ja testēšanas kārtība ir R1 – T1 – T2 – R2, pieņem, ka SRTT svērtā vidējā vērtība, kas jāizmanto salīdzināšanā ar izmēģināmo riepu veiktspēju, ir: | sv(SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 salīdzināšanai ar izmēģināmo riepu T1; un |
| --- | --- | --- |

R1

ir SRTT pirmā testa vidējais mfdd, bet R2 – SRTT otrā testa vidējais mfdd.

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T1 – T2 – R2, pieņem, ka SRTT svērtā vidējā vērtība, kas jāizmanto salīdzināšanā ar izmēģināmo riepu veiktspēju, ir:

sv(SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 salīdzināšanai ar izmēģināmo riepu T1; un

| | sv(SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 salīdzināšanai ar izmēģināmo riepu T2. |
| --- | --- |

sv(SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 salīdzināšanai ar izmēģināmo riepu T2.

3.4.1.3.   Izmēģināmās riepas saķeres ar sniegu indeksu (SG), ko izsaka procentos, aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

3.4.2.   Statistiskā validācija

Pārbauda katras riepas atkārtoto testa braucienu sērijās izmērītā vai aprēķinātā mfdd atbilstību normām, novirzes, varbūtējas ārkārtējas novirzes.

Pārliecinās par SRTT secīgo bremzēšanas testu vidējo vērtību un standarta noviržu konsekvenci.

Divu secīgu SRTT bremzēšanas testu vidējās vērtības neatšķiras vairāk kā par 5 %.

Jebkura bremzēšanas testa variācijas koeficients ir mazāks nekā 6 %.

Ja šie nosacījumi nav ievēroti, pēc testa trases atkārtotas sagatavošanas testus veic atkārtoti.

3.4.3.   Ja izmēģināmās riepas nevar uzmontēt tam pašam transportlīdzeklim, kam uzmontētas SRTT, piemēram, riepu izmēra dēļ vai tāpēc, ka nav iespējams sasniegt vajadzīgo slodzi utt., salīdzināšanu izdara, izmantojot pārejas standarta riepas (“kontroles riepas”) un divus dažādus transportlīdzekļus. Uz viena transportlīdzekļa ir iespējams uzmontēt SRTT un kontroles riepas, bet uz otra – kontroles riepas un izmēģināmās riepas.

3.4.3.1.   Kontroles riepu saķeres ar sniegu indeksu attiecībā pret SRTT (SG1) un izmēģināmo riepu indeksu attiecībā pret kontroles riepām (SG2) nosaka, izmantojot 3.1.–3.4.2. punktā minēto procedūru.

Izmēģināmo riepu saķeres ar sniegu indekss attiecībā pret SRTT ir divu noteikto saķeres ar sniegu indeksu reizinājums, t. i., SG1 × SG2.

3.4.3.2.   Apkārtējie apstākļi ir salīdzināmi. Visus testus veic vienā dienā.

3.4.3.3.   Vienu un to pašu kontroles riepu komplektu izmanto, lai izdarītu salīdzinājumu ar SRTT un ar izmēģināmām riepām, un riepas uzmontē vienās un tajās pašās riteņu pozīcijās.

3.4.3.4.   Testēšanai izmantotās kontroles riepas vēlāk glabā tādos pašos apstākļos, kādos jāglabā SRTT.

3.4.3.5.   
  SRTT un kontroles riepas beidz izmanto, ja tām ir nevienāds nodilums vai tās ir bojātas, un ja šķiet, ka to veiktspēja ir pasliktinājusies.

4.   Paātrinājuma metode C3 klases riepām

4.1.   Saskaņā ar C3 klases riepu definīciju, kas izklāstīta 2.4.3. punktā, tikai šajā testa metodē izmanto šādu papildu klasifikāciju:

| a) | C3 klases šaurās riepas (C3N), ja C3 klases riepas nominālais šķērsgriezuma platums ir mazāks nekā 285 mm; |
| --- | --- |

a)

C3 klases šaurās riepas (C3N), ja C3 klases riepas nominālais šķērsgriezuma platums ir mazāks nekā 285 mm;

| b) | C3 klases platās riepas (C3W), ja C3 klases riepas nominālais šķērsgriezuma platums ir vienāds ar 285 mm vai lielāks. |
| --- | --- |

b)

C3 klases platās riepas (C3W), ja C3 klases riepas nominālais šķērsgriezuma platums ir vienāds ar 285 mm vai lielāks.

4.2.   Saķeres ar sniegu indeksa mērīšanas metodes

Sniega veiktspējas pamatā ir testa metode, kurā izmēģināmās riepas vidējo paātrinājumu paātrinājuma testā salīdzina ar atsauces standartriepu.

Relatīvās veiktspējas izteikšanai izmanto saķeres ar sniegu indeksu (SG).

Ja testēšanu veic saskaņā ar 4.7. punktā aprakstīto paātrinājuma metodi, sniega izmēģināmās riepas vidējais paātrinājums ir vismaz 1,25 salīdzinājumā ar kādu no abām ekvivalentajām SRTT (standarti ASTM F 2870 un ASTM F 2871).

4.3.   Mēriekārtas

4.3.1.   Jāizmanto devējs, kurš ir piemērots ātruma un nobrauktā attāluma mērīšanai uz sniega vai ledus virsmas intervālā starp diviem ātrumiem.

Transportlīdzekļa ātruma mērīšanai izmanto ātruma mērīšanas piektā riteņa vai bezkontakta sistēmu (tostarp radars, GPS u. c.).

4.3.2.   Jāievēro šādas pielaides:

| a) | ātruma mērījumiem: ± 1 % vai ± 0,5 km/h, izvēloties lielāko vērtību; |
| --- | --- |

a)

ātruma mērījumiem: ± 1 % vai ± 0,5 km/h, izvēloties lielāko vērtību;

| b) | attāluma mērījumiem: ± 1 × 10– 1 m. |
| --- | --- |

b)

attāluma mērījumiem: ± 1 × 10– 1 m.

4.3.3.   Transportlīdzeklī ieteicams izmantot displeju, kurā tiek parādīts izmērītais ātrums vai atšķirība starp izmērīto ātrumu un testa atsauces ātrumu, lai vadītājs varētu pielāgot transportlīdzekļa ātrumu.

4.3.4.   Veicot 4.7. punktā aprakstīto paātrinājuma testu, transportlīdzeklī ieteicams izmantot displeju, kurā tiek parādīts dzenošo riepu slīdes koeficients, un šādu displeju jāizmanto 4.7.2.1.1. punktā aprakstītajā gadījumā.

Slīdes koeficientu aprēķina šādi:

Formula

| a) | transportlīdzekļa ātrumu mēra, kā noteikts 4.3.1. punktā (m/s); |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa ātrumu mēra, kā noteikts 4.3.1. punktā (m/s);

| b) | riteņa rotācijas ātrumu aprēķina dzenošās ass riepai, mērot tās leņķisko ātrumu un diametru zem slodzes. |
| --- | --- |

b)

riteņa rotācijas ātrumu aprēķina dzenošās ass riepai, mērot tās leņķisko ātrumu un diametru zem slodzes.

Riteņa rotācijas ātrums = π × diametrs zem slodzes × leņķiskais ātrums,

kur π = 3,1416 (m/360deg), diametru zem slodzes mēra metros, un leņķisko ātrumu apgriezienos sekundē (360 deg/sec).

4.3.5.   Datu ieguves sistēmu var izmantot mērījumu glabāšanai.

4.4.   Vispārīgie nosacījumi

4.4.1.   Testa trase

Testus veic uz līdzenas, pietiekami garas un platas testa virsmas, kuras maksimālais gradients ir 2 % un kura ir klāta ar sablīvētu sniegu.

4.4.1.1.   Sniega virsmu veido vismaz 3 cm biezs cieti sablīvēta sniega pamats un aptuveni 2 cm biezs virsējais slānis, ko veido vidēji sablīvēts un sagatavots sniegs.

4.4.1.2.   Sniega sablīvējuma indekss, ko mēra ar CTI penetrometru, ir no 80 līdz 90. Papildu informāciju par mērīšanas metodi skatīt standarta ASTM F 1805 pielikumā.

4.4.1.3.   Gaisa temperatūra, ko mēra aptuveni metru virs zemes, ir no – 2 °C līdz – 15 °C, un sniega temperatūra, kuru mēra aptuveni viena centimetra dziļumā, ir no – 4 °C līdz – 15 °C.

Gaisa temperatūra testa laikā nemainās vairāk kā par 10 °C.

4.5.   Riepas sagatavošana un piestrāde

4.5.1.   Testa riepas uzmontē uz diskiem saskaņā ar ISO 4209-1, izmantojot parastās montēšanas metodes. Riepas borta sēžu uz diska nodrošina ar piemērotu lubrikantu. Lai novērstu riepas slīdēšanu pa riteņa disku, nevajadzētu izmantot pārmērīgu daudzumu lubrikanta.

4.5.2.   Pirms testiem riepas ir jāpiestrādā, lai likvidētu izspiedumus, izvirzījumus vai lejamatmales, kas radušās riepu izgatavošanas procesā.

4.5.3.   Pirms montēšanas uz testa transportlīdzekļa riepas kondicionē, vismaz uz divām stundām atstājot gaisa temperatūrā.

Tās novieto tā, lai pirms testēšanas to temperatūra būtu vienāda ar gaisa temperatūru, un riepas var novietot ēnā, lai izvairītos no to pārmērīgas uzsilšanas saules staros.

Riepu virsmu, kas saskaras ar sniegu, pirms testa veikšanas notīra.

Tad riepu spiedienu koriģē atbilstoši noteiktajām testa vērtībām.

4.6.   Testa braucienu secība

Ja jāvērtē tikai viena izmēģināmā riepa, testēšanas kārtība ir šāda:

R1, T, R2

kur:

R1 ir sākotnējais SRTT tests, R2 ir atkārtotais SRTT tests, bet T – vērtējamās izmēģināmās riepas tests.

Pirms SRTT testa atkārtošanas var veikt ne vairāk kā trīs izmēģināmo riepu testus, piemēram: R1, T1, T2, T3, R2.

Ieteicams nodrošināt, lai zonas, kurās izmanto pilnu paātrinājumu, nepārklātos, ja sagatavošana nav veikta no jauna un ja tiek testēts jauns riepu komplekts.

Kad testē jaunu riepu komplektu, braucienus veic, pārbīdot trajektoriju, lai paātrināšanās nenotiktu iepriekšējās riepas pēdās; ja vairs nav iespējams izvairīties no paātrinājuma zonu pārklāšanās, testa trasi sagatavo no jauna.

4.7.   Paātrinājuma sniegā testēšanas procedūra C3N un C3W klases riepu saķeres ar sniegu indeksa noteikšanai

4.7.1.   Princips

Šajā testa metodē izmanto procedūru, ar kuru mēra komerciālo transportlīdzekļu riepu saķeri ar sniegu paātrināšanās laikā, izmantojot komerciālu transportlīdzekli, kas aprīkots ar kādu vilces kontroles sistēmu (TCS, ASR, u. c.).

Sasniedzot noteiktu sākotnējo ātrumu, pilnībā atver droseļvārstu, lai aktivizētu vilces kontroles sistēmu, un vidējo paātrinājumu aprēķina intervālā starp diviem definētiem ātrumiem.

4.7.2.   Transportlīdzeklis

4.7.2.1.   Testu veic ar standarta divasu komerciālo transportlīdzekli, kurš ir labā braukšanas kārtībā, un:

| a) | pakaļējās ass masa ir pietiekami zema un dzinējs ir pietiekami jaudīgs, lai ar transportlīdzekli testa laikā varētu uzturēt vidējo slīdes procentu, kā norādīts 4.7.5.1. un 4.7.5.2.1. punktā; |
| --- | --- |

a)

pakaļējās ass masa ir pietiekami zema un dzinējs ir pietiekami jaudīgs, lai ar transportlīdzekli testa laikā varētu uzturēt vidējo slīdes procentu, kā norādīts 4.7.5.1. un 4.7.5.2.1. punktā;

| b) | tam ir manuālā pārnesumkārba (atļautas arī automātiskās pārnesumkārbas ar manuālu pārnesuma ieslēgšanu) ar pārnesuma skaitli, kas ietver 19 km/h ātruma diapazonā no 4 km/h līdz 30 km/h; |
| --- | --- |

b)

tam ir manuālā pārnesumkārba (atļautas arī automātiskās pārnesumkārbas ar manuālu pārnesuma ieslēgšanu) ar pārnesuma skaitli, kas ietver 19 km/h ātruma diapazonā no 4 km/h līdz 30 km/h;

| c) | rezultātu atkārtojamībai ieteicams transportlīdzeklis ar diferenciāļa bloķētāju uz dzenošās ass; |
| --- | --- |

c)

rezultātu atkārtojamībai ieteicams transportlīdzeklis ar diferenciāļa bloķētāju uz dzenošās ass;

| d) | standarta komerciālā sistēma, kas kontrolē/ierobežo dzenošās ass slīdi paātrināšanās laikā (vilces kontrole, ASR, TCS u. c.). |
| --- | --- |

d)

standarta komerciālā sistēma, kas kontrolē/ierobežo dzenošās ass slīdi paātrināšanās laikā (vilces kontrole, ASR, TCS u. c.).

4.7.2.1.1.   Ja standarta komerciālais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar vilces kontroles sistēmu, nav pieejams, var izmantot transportlīdzekli bez vilces kontroles/ASR/TCS, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar sistēmu, kura parāda slīdes procentu, kā minēts šā pielikuma 4.3.4. punktā, un diferenciāļa bloķētāju uz dzenošās ass, ko izmanto saskaņā ar 4.7.5.2.1. punktā paredzēto procedūru. Ja diferenciāļa bloķētājs ir pieejams, to izmanto; tomēr, ja diferenciāļa bloķētājs nav pieejams, vidējo slīdes koeficientu jāmēra uz labās un kreisās puses dzenošā riteņa.

4.7.2.2.   Atļautās modifikācijas:

| a) | modifikācijas, kas rada iespēju palielināt automobilim uzmontējamo riepu izmēru skaitu; |
| --- | --- |

a)

modifikācijas, kas rada iespēju palielināt automobilim uzmontējamo riepu izmēru skaitu;

| b) | modifikācijas, kas ļauj uzstādīt automātisku paātrinājuma un mērījumu aktivizācijas sistēmu. |
| --- | --- |

b)

modifikācijas, kas ļauj uzstādīt automātisku paātrinājuma un mērījumu aktivizācijas sistēmu.

Citas paātrinājuma sistēmas modifikācijas ir aizliegtas.

4.7.3.   Riepu uzstādīšana uz transportlīdzekļa

Uz pakaļējās dzenošās ass var uzstādīt divas vai četras testa riepas, ja tiek ievērota riepas slodzes rādītāji.

Uz priekšējās vadāmās ass, kas nav dzenošā ass uzstāda divas riepas, kuru izmērs ir piemērots ass slodzei. Šīs abas priekšējās riepas var palikt nemainīgas visa testa laikā.

4.7.4.   Slodze un spiediens riepā

4.7.4.1.   Statiskā slodze uz katru pakaļējās dzenošās ass testa riepu ir 20–55 % robežās no testa riepas pieļaujamās slodzes, kas norādīta uz riepas sānsienas.

Kopējā statiskā slodze uz transportlīdzekļa priekšējās vadāmās ass ir 60–160 % robežās no pakaļējās dzenošās ass kopējās slodzes.

Atšķirība starp vienas dzenošās ass riepu statiskajām slodzēm nedrīkst būt lielāka kā 10 %.

4.7.4.2.   Spiediens dzenošajās riepās atbilst 70 % no spiediena, kas norādīts uz riepas sānsienas.

Vadāmās ass riepu spiediens atbilst uz to sānsienas norādītajam nominālajam spiedienam.

Ja spiediens uz sānsienas nav norādīts, testēšanai izmanto spiedienu, kas norādīts piemērojamo riepu standartu rokasgrāmatās un atbilst vienkārša montējuma pieļaujamai slodzei.

4.7.5.   Testa braucieni

4.7.5.1.   Vispirms, kad transportlīdzeklis ir testēšanas zonā, uz tā uzmontē atsauces riepu komplektu.

Ar transportlīdzekli brauc ar nemainīgu ātrumu, kas ir robežās starp 4 km/h un 11 km/h, un izvēlas tādu pārnesumu, ar kuru var braukt vismaz 19 km/h lielā ātruma diapazonā visas testa programmas laikā (piem., R-T1-T2-T3-R).

Ieteicams izvēlēties trešo vai ceturto pārnesumu, un izmērītajā ātruma diapazonā nodrošina vismaz 10 % lielu vidējo slīdes koeficientu.

4.7.5.2.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vilces kontroles sistēmu (kas ir ieslēgta pirms brauciena), droseļvārstu atver pilnībā, līdz transportlīdzeklis ir sasniedzis beigu ātrumu.

Beigu ātrums = sākotnējais ātrumus + 15 km/h.

Testa transportlīdzeklim nepiemēro uz aizmuguri vērstu ierobežojošu spēku.

4.7.5.2.1.   Ja, kā aprakstīts 4.7.2.1.1. punktā, standarta komerciālais transportlīdzeklis, kurš ir aprīkots ar vilces kontroles sistēmu, nav pieejams, vadītājs manuāli nodrošina, lai vidējais slīdes koeficients paredzētajā ātruma diapazonā ir 10–40 % robežās (pilnas slīdes vietā izmanto kontrolētas slīdes procedūru). Ja diferenciāļa bloķētājs nav pieejams, atšķirība starp kreisā un labā dzenošā riteņa vidējo slīdes koeficientu nepārsniedz 8 % katrā braucienā. Attiecībā uz visām riepām un visos testa braucienos izmanto kontrolētās slīdes procedūru.

4.7.5.3.   Izmēra attālumu, kas veikts intervālā starp sākotnējo ātrumu un beigu ātrumu.

4.7.5.4.   Katras izmēģināmās riepas un atsauces standartriepas paātrinājuma testa braucienu atkārto vismaz sešas reizes, un variācijas koeficients (standartnovirze / vidējā vērtība × 100), ko aprēķina vismaz sešiem derīgiem braucieniem, nepārsniedz 6 %.

4.7.5.5.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vilces kontroles sistēmu, vidējais slīdes koeficients ir 10–40 % robežās (to aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 4.3.4. punktu).

4.7.5.6.   Izmanto testa braucienu secību, kas definēta 4.6. punktā.

4.8.   Mērījumu rezultātu apstrāde

4.8.1.   Vidējā paātrinājuma (AA) aprēķināšana

Katru reizi, kad mērījums tiek atkārtots, vidējo paātrinājumu AA (m · s-2) aprēķina šādi:

Formula

kur D (m) ir veiktais attālums intervālā starp sākotnējo ātrumu Si (m · s-1) un beigu ātrumu Sf (m · s-1).

4.8.2.   Rezultātu validācija

Izmēģināmām riepām:

Vidējā paātrinājuma variācijas koeficientu aprēķina visām izmēģināmām riepām. Ja viens variācijas koeficients ir lielāks nekā 6 %, datus par attiecīgo izmēģināmo riepu noraida, un testu atkārto.

Formula

Atsauces riepai:

ja vidējā paātrinājuma (AA) variācijas koeficients kādā braucienā no vismaz sešu braucienu grupas ar atsauces riepām ir lielāks nekā 6 %, visus datus noraida, un testa braucienus atkārto ar visām testa riepām (izmēģināmām riepām un atsauces riepām).

Turklāt, lai ņemtu vērā pakāpeniskas izmaiņas testa laikā, validācijas koeficientu aprēķina, pamatojoties uz tādu divu secīgu grupu vidējām vērtībām, kurās ir vismaz seši braucieni ar atsauces riepām. Ja validācijas koeficients ir lielāks nekā 6 %, datus par visām izmēģināmām riepām noraida, un testu atkārto.

Formula

4.8.3.   Vidējā AA aprēķināšana

Ja R1 ir AA vidējā vērtība pirmajā atsauces riepas testā, R2 ir AA vidējā vērtība otrajā atsauces riepas testā, tad turpmākās darbības veic saskaņā ar 1. tabulu.

1. tabula

| Ja izmēģināmo riepu komplektu skaits starp diviem secīgiem braucieniem ar atsauces riepām ir | un ja kvalificējamo izmēģināmo riepu komplekts ir | tad “Ar” aprēķina šādi: |
| --- | --- | --- |
| 1



  R – T1 – R | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2



  R – T1 – T2 – R | T1 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3



  R – T1 – T2 – T3 – R | T1 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Ja izmēģināmo riepu komplektu skaits starp diviem secīgiem braucieniem ar atsauces riepām ir

un ja kvalificējamo izmēģināmo riepu komplekts ir

tad “Ar” aprēķina šādi:

Image 27

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

Image 28

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

Image 29

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

Ta (a = 1, 2, utt.) ir izmēģināmo riepu testu AA vērtību vidējā vērtība.

4.8.4.   Paātrinājuma spēka koeficienta (AFC) aprēķināšana

Paātrinājuma spēka koeficientu turpmāk sauc par AFC.

AFC(Ta) un AFC(Ra) aprēķina saskaņā ar 2. tabulu.

2. tabula

| | Paātrinājuma spēka koeficientu “AFC” aprēķina šādi: |
| --- | --- |
| Atsauces riepa | |
| Izmēģināmā riepa | |

Paātrinājuma spēka koeficientu “AFC” aprēķina šādi:

Atsauces riepa

Formula

Izmēģināmā riepa

Formula

Ra un Ta izsaka m/s2.

g = brīvās krišanas paātrinājums (noapaļots uz 9,81 m/s2).

4.8.5.   Riepas relatīvās saķeres ar sniegu indeksa aprēķināšana

Saķeres ar sniegu indekss parāda izmēģināmo riepu relatīvo veiktspēju salīdzinājumā ar atsauces riepām.

Formula

4.8.6.   Slīdes koeficienta aprēķināšana

Slīdes koeficientu var aprēķināt kā vidējo slīdes koeficientu, kā minēts šā pielikuma 4.3.4. punktā, vai, salīdzinot vidējos attālumus, kas minēti šā pielikuma 4.7.5.3. punktā un veikti vismaz sešos braucienos, ar attālumu, kas veikts bezslīdes braucienā (ar ļoti mazu paātrinājumu).

Formula

Bezslīdes attālums ir riteņa veiktais attālums, kurš aprēķināts braucienā ar konstantu ātrumu vai ar mazu paātrinājumu.

4.9.   Izmēģināmās riepas un atsauces riepas saķeres ar sniegu veiktspējas salīdzināšana, izmantojot kontroles riepu

4.9.1.   Darbības joma

Ja izmēģināmo riepu izmērs ievērojami atšķiras no atsauces riepas izmēra, var nebūt iespējams veikt tiešu salīdzinājumu, izmantojot tādu pašu transportlīdzekli. Šajā metodē tiek izmantota pārejas standarta riepa, ko turpmāk sauc par kontroles riepu.

4.9.2.   Princips

Principa pamatā ir kontroles riepas un divu tādu dažādu transportlīdzekļu izmantošana, ar kuriem novērtē izmēģināmo riepu salīdzinājumā ar atsauces riepu.

Vienam transportlīdzeklim var uzmontēt atsauces riepu un kontroles riepu un otram – kontroles riepu un izmēģināmo riepu. Visi nosacījumi atbilst 4.7. punkta prasībām.

Pirmajā novērtējumā salīdzina kontroles riepu un atsauces riepu. Šādi iegūst “saķeres ar sniegu 1. indeksu”, kas ir kontroles riepas relatīvā efektivitāte salīdzinājumā ar atsauces riepu.

Otrajā novērtējumā salīdzina izmēģināmo riepu un kontroles riepu. Šādi iegūst “saķeres ar sniegu 2. indeksu”, kas ir izmēģināmās riepas relatīvā efektivitāte salīdzinājumā ar kontroles riepu.

Otro novērtējumu izdara uz tās pašas trases, kurā notika pirmais novērtējums. Gaisa temperatūra ir ± 5 °C robežās salīdzinājumā ar temperatūru pirmajā novērtējumā. Abos novērtējumos izmanto vienu un to pašu kontroles riepu komplektu.

Izmēģināmās riepas saķeres ar sniegu indeksu salīdzina ar atsauces riepu, reizinot iepriekš aprēķinātās relatīvās efektivitātes vērtības:

Saķeres ar sniegu indekss × SG1 × SG2

4.9.3.   Riepu komplekta izvēlēšanās par kontroles riepu komplektu

Kontroles riepu komplekts ir identisku riepu grupa, kas izgatavotas vienā rūpnīcā vienas nedēļas laikposmā.

4.10.   Glabāšanas apstākļi

Pirms pirmā novērtējuma (kontroles riepa un atsauces riepa) riepas var uzglabāt parastos apstākļos. Visas riepas no viena kontroles riepu komplekta glabā vienādos apstākļos.

Tiklīdz kontroles riepu komplekts ir novērtēts salīdzinājumā ar atsauces riepu, attiecībā uz maiņas kontroles riepu jāievēro īpaši glabāšanas apstākļi.

Ja testēšanas rezultātā riepa nodilusi nevienādi vai ir bojāta vai ja nodilums ietekmē testēšanas rezultātus, šādu riepu turpmāk vairs neizmanto.

---

(1)  Sīkāku informāciju sk. ASTM standarta F1805-06 pielikumā.

1. papildinājums

“Kalnu” simbola piktogrammas apraksts

Pamatne ir vismaz 15 mm, un augstums – vismaz 15 mm.

Attēls šajā pielikumā neatbilst mērogam.

2. papildinājums

Testa protokols un testa dati C1 un C2 klases riepām

1. DAĻA. PROTOKOLS

1.   Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: ...

2.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: ...

3.   Testa protokola Nr.: ...

4.   Ražotājs un zīmols vai komercapzīmējums: ...

5.   Riepu klase: ...

6.   Izmantošanas kategorija: ...

7.   Sniega veiktspējas indekss attiecībā pret SRTT saskaņā ar 6.4.1.1. punktu

7.1.   Testa procedūra un izmantotā SRTT ...

8.   Piezīmes (ja ir): ...

9.   Datums: ...

10.   Paraksts ...:

2. DAĻA. TESTA DATI

1.   Testa datums: ...

2.   Testa trases atrašanās vieta: ...

2.1.   Testa trases raksturlielumi:

| | Testu sākumā | Testu beigās | Specifikācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Laikapstākļi | | | |
| Gaisa temperatūra | | | no – 2 °C līdz – 15 °C |
| Sniega temperatūra | | | no – 4 °C līdz – 15 °C |
| CTI indekss | | | no 75 līdz 85 |
| Citas | | | |

Testu sākumā

Testu beigās

Specifikācija

Laikapstākļi

Gaisa temperatūra

no – 2 °C līdz – 15 °C

Sniega temperatūra

no – 4 °C līdz – 15 °C

CTI indekss

no 75 līdz 85

Citas

3.   Testa transportlīdzeklis (ražotājs, modelis un tips, gads): ...

4.   Informācija par testa riepām: ...

4.1.   Riepas izmēra apzīmējums un ekspluatācijas apraksts: ...

4.2.   Riepu zīmols un komercapzīmējums: ...

4.3.   Testa riepu dati: ...

| | SRTT
  (pirmais tests) | Izmēģināmā riepa | Izmēģināmā riepa | SRTT
  (otrais tests) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riepu izmēri | | | | |
| Testa diska platuma kods | | | | |
| Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodze (kg) | | | | |
| Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodzes indekss (%) | | | | |
| Riepu (priekšējo/aizmugurējo) spiediens (kPa) | | | | |

SRTT
  (pirmais tests)

Izmēģināmā riepa

Izmēģināmā riepa

SRTT
  (otrais tests)

Riepu izmēri

Testa diska platuma kods

Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodze (kg)

Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodzes indekss (%)

Riepu (priekšējo/aizmugurējo) spiediens (kPa)

5.   Testa rezultāti: vidējais maksimālais palēninājums (m/s2) / vilces koeficients (1).

| Brauciena numurs | Specifikācija | SRTT
  (pirmais tests) | Izmēģināmā riepa | Izmēģināmā riepa | SRTT
  (otrais tests) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| 4 | | | | | |
| 5 | | | | | |
| 6 | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Vidējā vērtība | | | | | |
| Standartnovirze | | | | | |
| CV (%) | < 6 % | | | | |
| Validācijas SRTT | (SRTT) < 5 % | | | | |
| SRTT vidējā vērtība | | | | | |
| Sniega veiktspējas indekss | | 100 | | | |

Brauciena numurs

Specifikācija

SRTT
  (pirmais tests)

Izmēģināmā riepa

Izmēģināmā riepa

SRTT
  (otrais tests)

1

2

3

4

5

6

Vidējā vērtība

Standartnovirze

CV (%)

< 6 %

Validācijas SRTT

(SRTT) < 5 %

SRTT vidējā vērtība

Sniega veiktspējas indekss

100

---

(1)  Lieko svītrot.

3. papildinājums

Testa protokols un testa dati C3 klases riepām

1. DAĻA. PROTOKOLS

1.   Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: ...

2.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: ...

3.   Testa protokola Nr.: ...

4.   Ražotājs un zīmols vai komercapzīmējums: ...

5.   Riepu klase: ...

6.   Izmantošanas kategorija: ...

7.   Sniega veiktspējas indekss attiecībā pret SRTT saskaņā ar 6.4.1.1. punktu

7.1.   Testa procedūra un izmantotā SRTT ...

8.   Piezīmes (ja ir): ...

9.   Datums: ...

10.   Paraksts: ...

2. DAĻA. TESTA DATI

1.   Testa datums: ...

2.   Testa trases atrašanās vieta: ...

2.1.   Testa trases raksturlielumi:

| | Testu sākumā | Testu beigās | Specifikācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Laikapstākļi | | | |
| Gaisa temperatūra | | | no – 2 °C līdz – 15 °C |
| Sniega temperatūra | | | no – 4 °C līdz – 15 °C |
| CTI indekss | | | no 80 līdz 90 |
| Citi | | | |

Testu sākumā

Testu beigās

Specifikācija

Laikapstākļi

Gaisa temperatūra

no – 2 °C līdz – 15 °C

Sniega temperatūra

no – 4 °C līdz – 15 °C

CTI indekss

no 80 līdz 90

Citi

3.   Testa transportlīdzeklis (ražotājs, modelis un tips, gads): ...

4.   Informācija par testa riepām: ...

4.1.   Riepas izmēra apzīmējums un ekspluatācijas apraksts: ...

4.2.   Riepu zīmols un komercapzīmējums: ...

4.3.   Testa riepu dati: ...

| | SRTT
  (pirmais tests) | 1. izmēģināmā riepa | 2. izmēģināmā riepa | 3. izmēģināmā riepa | SRTT
  (otrais tests) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riepu izmēri | | | | | |
| Testa diska platuma kods | | | | | |
| Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodze (kg) | | | | | |
| Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodzes indekss (%) | | | | | |
| Riepu (priekšējo/aizmugurējo) spiediens (kPa) | | | | | |

SRTT
  (pirmais tests)

1. izmēģināmā riepa

2. izmēģināmā riepa

3. izmēģināmā riepa

SRTT
  (otrais tests)

Riepu izmēri

Testa diska platuma kods

Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodze (kg)

Riepu (priekšējo/aizmugurējo) slodzes indekss (%)

Riepu (priekšējo/aizmugurējo) spiediens (kPa)

5.   Testa rezultāti: vidējie paātrinājumi (m/s2)

| Brauciena numurs | Specifikācija | SRTT
  (pirmais tests) | 1. izmēģināmā riepa | 2. izmēģināmā riepa | 3. izmēģināmā riepa | SRTT
  (otrais tests) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| 4 | | | | | | |
| 5 | | | | | | |
| 6 | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Vidējā vērtība | | | | | | |
| Standartnovirze | | | | | | |
| Slīdes koeficients (%) | | | | | | |
| CV (%) | ≤ 6 % | | | | | |
| Validācijas SRTT | (SRTT) ≤ 6 % | | | | | |
| SRTT vidējā vērtība | | | | | | |
| Sniega veiktspējas indekss | | 1,00 | | | | |

Brauciena numurs

Specifikācija

SRTT
  (pirmais tests)

1. izmēģināmā riepa

2. izmēģināmā riepa

3. izmēģināmā riepa

SRTT
  (otrais tests)

1

2

3

4

5

6

Vidējā vērtība

Standartnovirze

Slīdes koeficients (%)

CV (%)

≤ 6 %

Validācijas SRTT

(SRTT) ≤ 6 %

SRTT vidējā vērtība

Sniega veiktspējas indekss

1,00

---