# Euroopa Liidu C 53/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 53 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide26. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 53

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide26. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 72. istungjärk 28.–29. november 2007 |
| 2008/C 053/01 | Regioonide Komitee arvamus Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta | 1 |
| 2008/C 053/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal Neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta | 6 |
| 2008/C 053/03 | Regioonide Komitee arvamus Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal Kliimamuutustega kohanemine Euroopas — Võimalused eli meetmete võtmiseks | 21 |
| 2008/C 053/05 | Regioonide Komitee arvamus Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava globaliseeruvas maailmas | 25 |
| 2008/C 053/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Haridus ja teavitustegevus säästva arengu edendamisel | 29 |
| 2008/C 053/07 | Regioonide Komitee arvamus Väärikas vananemine infoühiskonnas | 40 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 72. istungjärk 28.–29. november 2007

2008/C 053/01

Regioonide Komitee arvamus Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta

1

2008/C 053/02

Regioonide Komitee arvamus teemal Neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta

6

2008/C 053/03

Regioonide Komitee arvamus Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012

16

2008/C 053/04

Regioonide Komitee arvamus teemal Kliimamuutustega kohanemine Euroopas — Võimalused eli meetmete võtmiseks

21

2008/C 053/05

Regioonide Komitee arvamus Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava globaliseeruvas maailmas

25

2008/C 053/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Haridus ja teavitustegevus säästva arengu edendamisel

29

2008/C 053/07

Regioonide Komitee arvamus Väärikas vananemine infoühiskonnas

40

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 72. istungjärk 28.–29. november 2007

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/1

---

Regioonide Komitee arvamus „Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta”

(2008/C 53/01)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | leiab, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem GALILEO on hädavajalik, sest see on majandusliku, sotsiaalse ja turvalisuse arengu seisukohalt strateegiliselt väga oluline; |
| --- | --- |

—

leiab, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem GALILEO on hädavajalik, sest see on majandusliku, sotsiaalse ja turvalisuse arengu seisukohalt strateegiliselt väga oluline;

| — | on veendunud, et navigatsioonisüsteem GALILEO kujutab endast olulist panust uuendatud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia eesmärkide saavutamisse ja seeläbi ka territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisse; |
| --- | --- |

—

on veendunud, et navigatsioonisüsteem GALILEO kujutab endast olulist panust uuendatud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia eesmärkide saavutamisse ja seeläbi ka territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisse;

| — | usub, et Galileo süsteem aitab parandada piirkondades ja linnades kõigi transpordiliikide juhtimist. Kõnealune süsteem võimaldab suurema täpsusega lahendada üleujutuste ja teiste kriiside ohjamist, päästeoperatsioonide juhtimist ja keskkonnamuutuste jälgimist. Ühenduses infrastruktuurivõrgustike ja pinnase omapärade kaardistamisega lihtsustab see ruumilise planeerimise ja ehitusplaanide kavandamist, parandades oluliselt näiteks puudega inimeste mobiilsust. Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi sisseseadmine toob kaasa dünaamilise ja jätkusuutliku uuendustegevuse; |
| --- | --- |

—

usub, et Galileo süsteem aitab parandada piirkondades ja linnades kõigi transpordiliikide juhtimist. Kõnealune süsteem võimaldab suurema täpsusega lahendada üleujutuste ja teiste kriiside ohjamist, päästeoperatsioonide juhtimist ja keskkonnamuutuste jälgimist. Ühenduses infrastruktuurivõrgustike ja pinnase omapärade kaardistamisega lihtsustab see ruumilise planeerimise ja ehitusplaanide kavandamist, parandades oluliselt näiteks puudega inimeste mobiilsust. Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi sisseseadmine toob kaasa dünaamilise ja jätkusuutliku uuendustegevuse;

| — | rõhutab, et GALILEO-l on vajalik potentsiaal, et saada tõeliseks inkubaatoriks, mis võimaldab Lissaboni strateegia eesmärgid ellu viia; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et GALILEO-l on vajalik potentsiaal, et saada tõeliseks inkubaatoriks, mis võimaldab Lissaboni strateegia eesmärgid ellu viia;

| — | arvab, et ülimalt asjakohane oleks luua Euroopa agentuur, mis vastutaks rakenduste loomise, toetamise ja GALILEO projekti edendamise eest. Kõnealusel agentuuril peaks olema rahastamisvahend (riskikapital), mis võimaldaks toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid rakenduste loomisel; |
| --- | --- |

—

arvab, et ülimalt asjakohane oleks luua Euroopa agentuur, mis vastutaks rakenduste loomise, toetamise ja GALILEO projekti edendamise eest. Kõnealusel agentuuril peaks olema rahastamisvahend (riskikapital), mis võimaldaks toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid rakenduste loomisel;

| — | arvab, et luua tuleks üleeuroopaline edendamise, õhutamise ja koolituse süsteem, sest vaid koordineeritud lähenemine võib tuua soovitud edu; |
| --- | --- |

—

arvab, et luua tuleks üleeuroopaline edendamise, õhutamise ja koolituse süsteem, sest vaid koordineeritud lähenemine võib tuua soovitud edu;

| — | valmis võtma vahendaja ja koordinaatori rolli Euroopa Komisjoni, GALILEO süsteemi erinevate organite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. |
| --- | --- |

—

valmis võtma vahendaja ja koordinaatori rolli Euroopa Komisjoni, GALILEO süsteemi erinevate organite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel.

| Raportöör | : | Plzeňi linnavolikogu liige Petr OSVALD (CZ/PES) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Plzeňi linnavolikogu liige Petr OSVALD (CZ/PES)

Viitedokument

„Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta”

KOM(2006) 769 lõplik

Soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

Peamised seisukohad

| 1. | Kõigi meie otsuste kvaliteet sõltub meie võimest end ajas ja ruumis täpselt positsioneerida; |
| --- | --- |

1.

Kõigi meie otsuste kvaliteet sõltub meie võimest end ajas ja ruumis täpselt positsioneerida;

| 2. | leiab, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem GALILEO on hädavajalik, sest see on majandusliku, sotsiaalse ja turvalisuse arengu seisukohalt strateegiliselt väga oluline. Navigatsioonisüsteemid moodustavad peagi lahutamatu osa meie igapäevaelust nagu mobiiltelefonid või internet. Kuigi on tõsi, et tänapäeval kasutatakse kõnealust tehnoloogiat koos täiendavate süsteemidega (kaardid jne) peamiselt transpordi valdkonnas, siis toob see märkimisväärseid muutusi ka teistesse tegevusaladesse, alates ruumilisest planeerimisest ja kriisiohjamisest kuni ehituse, põllumajanduse ja keskkonnakaitseni; |
| --- | --- |

2.

leiab, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem GALILEO on hädavajalik, sest see on majandusliku, sotsiaalse ja turvalisuse arengu seisukohalt strateegiliselt väga oluline. Navigatsioonisüsteemid moodustavad peagi lahutamatu osa meie igapäevaelust nagu mobiiltelefonid või internet. Kuigi on tõsi, et tänapäeval kasutatakse kõnealust tehnoloogiat koos täiendavate süsteemidega (kaardid jne) peamiselt transpordi valdkonnas, siis toob see märkimisväärseid muutusi ka teistesse tegevusaladesse, alates ruumilisest planeerimisest ja kriisiohjamisest kuni ehituse, põllumajanduse ja keskkonnakaitseni;

| 3. | arvab, et Euroopa piirkondade sõltumine militaarsüsteemidest, mille on välja töötanud mõni teine võim (GPS — USA, Glonas — Venemaa, Compass/Beidou — Hiina), oleks strateegiliselt ja ka poliitiliselt ning majanduslikult kahjulik; |
| --- | --- |

3.

arvab, et Euroopa piirkondade sõltumine militaarsüsteemidest, mille on välja töötanud mõni teine võim (GPS — USA, Glonas — Venemaa, Compass/Beidou — Hiina), oleks strateegiliselt ja ka poliitiliselt ning majanduslikult kahjulik;

| 4. | on veendunud, et navigatsioonisüsteem GALILEO kujutab endast olulist panust uuendatud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia eesmärkide saavutamisse ja seeläbi ka territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisse; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et navigatsioonisüsteem GALILEO kujutab endast olulist panust uuendatud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia eesmärkide saavutamisse ja seeläbi ka territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisse;

| 5. | ootab, et GALILEOst saaks Euroopa piirkondade arengu ja konkurentsivõime tõusu uus kandev jõud. Piirkondades ja linnades aitab see parandada kõigi transporditüüpide juhtimist. Kõnealune süsteem võimaldab suurema täpsusega lahendada üleujutuste ja teiste kriiside ohjamist, päästeoperatsioonide juhtimist ja keskkonnamuutuste jälgimist. Ühenduses infrastruktuurivõrgustike ja pinnase omapärade kaardistamisega lihtsustab see ruumilise planeerimise ja ehitusplaanide kavandamist, parandades oluliselt näiteks puudega inimeste mobiilsust. Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi sisseseadmine toob kaasa dünaamilise ja jätkusuutliku uuendustegevuse; |
| --- | --- |

5.

ootab, et GALILEOst saaks Euroopa piirkondade arengu ja konkurentsivõime tõusu uus kandev jõud. Piirkondades ja linnades aitab see parandada kõigi transporditüüpide juhtimist. Kõnealune süsteem võimaldab suurema täpsusega lahendada üleujutuste ja teiste kriiside ohjamist, päästeoperatsioonide juhtimist ja keskkonnamuutuste jälgimist. Ühenduses infrastruktuurivõrgustike ja pinnase omapärade kaardistamisega lihtsustab see ruumilise planeerimise ja ehitusplaanide kavandamist, parandades oluliselt näiteks puudega inimeste mobiilsust. Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi sisseseadmine toob kaasa dünaamilise ja jätkusuutliku uuendustegevuse;

Seos Regioonide Komiteega

| 6. | on teadlik, et GALILEO programm on ülioluline samm Euroopa piirkondade arengu teel. Kõnealuse algatuse eesmärgid vastavad Regioonide Komitee peamistele prioriteetidele. Tänu GALILEO süsteemile on võimalik saavutada näiteks kõigi transporditüüpide suurem turvalisus ja ladusam toimimine, tagada parem keskkonna ja selle muutuste jälgimine, parandada kriisiolukordade ennetamist, koordineerida paremini kriiside ohjamist ning reageerida täpsemalt, kiiremalt ja tõhusamalt. Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem parandab ruumilist planeerimist ja ehitusprojektide ettevalmistamist, teostamist ja järelevalvet. See suurendab puuetega inimeste mobiilsust ja vähendab energiavõrkude tõrgete sagedust. Kui GALILEO programmi ettevalmistustele ja toimimisele pühendatakse piisavalt tähelepanu, koordineerimist ja pingutusi, siis märgib kõnealune projekt uue laine algust uuendustegevuses, teaduses, arengus ja uuenduslike tehnoloogiate rakendamises ning seda nii tööstuskeskkonnas kui igapäevaelus. Sellest saab võimas vahend nii iga Euroopa piirkonna kui kogu Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmisel; |
| --- | --- |

6.

on teadlik, et GALILEO programm on ülioluline samm Euroopa piirkondade arengu teel. Kõnealuse algatuse eesmärgid vastavad Regioonide Komitee peamistele prioriteetidele. Tänu GALILEO süsteemile on võimalik saavutada näiteks kõigi transporditüüpide suurem turvalisus ja ladusam toimimine, tagada parem keskkonna ja selle muutuste jälgimine, parandada kriisiolukordade ennetamist, koordineerida paremini kriiside ohjamist ning reageerida täpsemalt, kiiremalt ja tõhusamalt. Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem parandab ruumilist planeerimist ja ehitusprojektide ettevalmistamist, teostamist ja järelevalvet. See suurendab puuetega inimeste mobiilsust ja vähendab energiavõrkude tõrgete sagedust. Kui GALILEO programmi ettevalmistustele ja toimimisele pühendatakse piisavalt tähelepanu, koordineerimist ja pingutusi, siis märgib kõnealune projekt uue laine algust uuendustegevuses, teaduses, arengus ja uuenduslike tehnoloogiate rakendamises ning seda nii tööstuskeskkonnas kui igapäevaelus. Sellest saab võimas vahend nii iga Euroopa piirkonna kui kogu Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmisel;

| 7. | rõhutab, et GALILEO-l on vajalik potentsiaal, et saada tõeliseks inkubaatoriks, mis võimaldab Lissaboni strateegia eesmärgid ellu viia. Seetõttu on vältimatult vajalik, et kõnealusesse projekti oleksid lisaks kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele aktiivselt kaasatud ka kõik Euroopa piirkonnad. Projekti edu sõltub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse- ja huvitasemest. GALILEO loob piirkondades rea uusi huvitavaid ärivõimalusi selliste kohalike ja piirkondlike osalejate jaoks nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Lisaks võimaldab see sügavdada partnerlussuhteid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete, teadus- ja uuringuinstitutsioonide ning kodanike vahel. Kui GALILEO projekt viiakse kõigis selle aspektides ellu tasakaalustatud viisil mitte ainult vanades, vaid ka uutes liikmesriikides, kes tuleks projekti tõsisemalt kaasata, siis saab sellest Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamise üks põhilisis vahendeid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et GALILEO-l on vajalik potentsiaal, et saada tõeliseks inkubaatoriks, mis võimaldab Lissaboni strateegia eesmärgid ellu viia. Seetõttu on vältimatult vajalik, et kõnealusesse projekti oleksid lisaks kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele aktiivselt kaasatud ka kõik Euroopa piirkonnad. Projekti edu sõltub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse- ja huvitasemest. GALILEO loob piirkondades rea uusi huvitavaid ärivõimalusi selliste kohalike ja piirkondlike osalejate jaoks nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Lisaks võimaldab see sügavdada partnerlussuhteid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete, teadus- ja uuringuinstitutsioonide ning kodanike vahel. Kui GALILEO projekt viiakse kõigis selle aspektides ellu tasakaalustatud viisil mitte ainult vanades, vaid ka uutes liikmesriikides, kes tuleks projekti tõsisemalt kaasata, siis saab sellest Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamise üks põhilisis vahendeid;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi GALILEO süsteemis pakutavad põhiteenused on massiturul tasuta kättesaadavad, siis suuremat usaldusväärsust ja ülimat täpsust pakkuvad teenused on tasulised. Territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise nimel tuleb tagada, et vähemarenenud Euroopa piirkonnad ei satuks seetõttu ebasoodsasse olukorda ning neid tuleks aktiivselt kaasata kogu protsessi vältel. Neile tuleb tagada juurdepääs süsteemile ja selle rakendustele. |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi GALILEO süsteemis pakutavad põhiteenused on massiturul tasuta kättesaadavad, siis suuremat usaldusväärsust ja ülimat täpsust pakkuvad teenused on tasulised. Territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise nimel tuleb tagada, et vähemarenenud Euroopa piirkonnad ei satuks seetõttu ebasoodsasse olukorda ning neid tuleks aktiivselt kaasata kogu protsessi vältel. Neile tuleb tagada juurdepääs süsteemile ja selle rakendustele.

Vastused rohelises raamatus esitatud küsimustele

seoses küsimusega nr 1, mis puudutab GNSSi rakenduste turule toomise kiirustamiseks võetavaid meetmeid, õigusliku raamistiku asjakohasust ja selle edasise parandamise vajadust ning riigiasutuste rolli:

| 9. | transpordisektoris tuleks üle vaadata ELi tehniliste nõuete vastavus GALILEO süsteemi standarditele, et vältida igasuguseid vastuolusid. Vaid nii on võimalik tagada vajalik koostalitlusvõime erinevate süsteemide ja rakenduste vahel. Üks peamistest teguritest, mis võiks kiirendada kindlate rakenduste turuletoomist navigatsioonisüsteemide valdkonnas, on kontrollida hoolikalt nende ühilduvust GALILEO süsteemiga vastavalt ELi muudetud tehnilistele standarditele, ning määratleda teedele ja teistele turvasüsteemidele kehtivad põhilised tehnilised nõuded satelliitnavigatsiooni tehnoloogia abil. Üldiselt tuleb sertifitseerimisprotsessi käigus tõendada, et süsteem vastab turvalisuse nõuetele. Sertifitseerimistõendeid väljastab kõnealust tüüpi tegevusele spetsialiseerunud ja selleks volitatud asutus (eristades ELi ja siseriiklikke tasandeid). Tarvis oleks ka otsustada, millised teisi süsteeme või rakendusi tuleks GALILEO süsteemi erinevate koostisosadega seoses sertifitseerida (sh EGNOS süsteem); |
| --- | --- |

9.

transpordisektoris tuleks üle vaadata ELi tehniliste nõuete vastavus GALILEO süsteemi standarditele, et vältida igasuguseid vastuolusid. Vaid nii on võimalik tagada vajalik koostalitlusvõime erinevate süsteemide ja rakenduste vahel. Üks peamistest teguritest, mis võiks kiirendada kindlate rakenduste turuletoomist navigatsioonisüsteemide valdkonnas, on kontrollida hoolikalt nende ühilduvust GALILEO süsteemiga vastavalt ELi muudetud tehnilistele standarditele, ning määratleda teedele ja teistele turvasüsteemidele kehtivad põhilised tehnilised nõuded satelliitnavigatsiooni tehnoloogia abil. Üldiselt tuleb sertifitseerimisprotsessi käigus tõendada, et süsteem vastab turvalisuse nõuetele. Sertifitseerimistõendeid väljastab kõnealust tüüpi tegevusele spetsialiseerunud ja selleks volitatud asutus (eristades ELi ja siseriiklikke tasandeid). Tarvis oleks ka otsustada, millised teisi süsteeme või rakendusi tuleks GALILEO süsteemi erinevate koostisosadega seoses sertifitseerida (sh EGNOS süsteem);

| 10. | uued tehnoloogiad loovad ka uusi riske. Seetõttu on oluline jätkata tööd näiteks tahtlike rünnakute ennetamise ja kaitse valdkonnas ning uurida üksikasjalikult vastutuse küsimust (avalik ja isiklik); |
| --- | --- |

10.

uued tehnoloogiad loovad ka uusi riske. Seetõttu on oluline jätkata tööd näiteks tahtlike rünnakute ennetamise ja kaitse valdkonnas ning uurida üksikasjalikult vastutuse küsimust (avalik ja isiklik);

| 11. | geodeesia-, energia-, vee-, telekommunikatsiooni- ja teistes sektorites tuleb tagada kartograafiliste alusandemete sertifitseerimine ja kaasajastamine, tagades erinevatele asutustele ühtse juurdepääsu andmetele. Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatus lihtsustab märkimisväärselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu andmetele ja nende ühtlustamisele. Siiski on vajalik selgitada seoseid GMESi algatuse ja INSPIRE direktiivi (direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur) vahel ja täpsustada, mil viisil ja millistel tingimustel (nt intellektuaalomand, kasutamispiirangud ja -tingimused) on riigiasutuste valduses olevad andmed juurdepääsetavad erasektori osapooltele. GMES peaks kasu tooma ka kohalikule ja piirkondlikule tasandile ning sellele tuleb tähelepanu pöörata algatuse ja selle rakenduste arendamisel. Eelkõige tuleb vastavate finantsmehhanismide abil leevendada linnade, piirkondade ja kohalike omavalitsuste täiendavaid kulusid, mis võivad tekkida olemasolevate andmebaaside vajalikul kohandamisel (nt olemasolevate andmete ühtlustamine, muutused andmeliidestes), vältimaks seda, et kohalik ja piirkondlik tasand, kellel on palju selliseid andmeid, peavad üksi kandma kõnealused kulud. Lisaks tuleb sobival määral arvesse võtta turvalisuse aspekte ja andmekaitsenõudeid, sest teatud juhtudel on tegemist väga üksikasjalike andmetega; |
| --- | --- |

11.

geodeesia-, energia-, vee-, telekommunikatsiooni- ja teistes sektorites tuleb tagada kartograafiliste alusandemete sertifitseerimine ja kaasajastamine, tagades erinevatele asutustele ühtse juurdepääsu andmetele. Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatus lihtsustab märkimisväärselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu andmetele ja nende ühtlustamisele. Siiski on vajalik selgitada seoseid GMESi algatuse ja INSPIRE direktiivi (direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur) vahel ja täpsustada, mil viisil ja millistel tingimustel (nt intellektuaalomand, kasutamispiirangud ja -tingimused) on riigiasutuste valduses olevad andmed juurdepääsetavad erasektori osapooltele. GMES peaks kasu tooma ka kohalikule ja piirkondlikule tasandile ning sellele tuleb tähelepanu pöörata algatuse ja selle rakenduste arendamisel. Eelkõige tuleb vastavate finantsmehhanismide abil leevendada linnade, piirkondade ja kohalike omavalitsuste täiendavaid kulusid, mis võivad tekkida olemasolevate andmebaaside vajalikul kohandamisel (nt olemasolevate andmete ühtlustamine, muutused andmeliidestes), vältimaks seda, et kohalik ja piirkondlik tasand, kellel on palju selliseid andmeid, peavad üksi kandma kõnealused kulud. Lisaks tuleb sobival määral arvesse võtta turvalisuse aspekte ja andmekaitsenõudeid, sest teatud juhtudel on tegemist väga üksikasjalike andmetega;

| 12. | muuhulgas tuleks alustada puuetega inimestele rahaliselt kättesaadavate rakenduste arendamist, et lihtsustada nende mobiilsust; |
| --- | --- |

12.

muuhulgas tuleks alustada puuetega inimestele rahaliselt kättesaadavate rakenduste arendamist, et lihtsustada nende mobiilsust;

seoses küsimusega nr 2, mis puudutab eraelu puutumatuse valdkonna kehtivat õigusraamistikku seoses GNSSil põhinevate teenuste rakendamisega ja vajadust võtta täiendavaid meetmeid, et vastata eraelu puutumatusest tulenevatele konkreetsetele küsimustele:

| 13. | uued tehnoloogiad toovad veel rohkem esile vajaduse uurida tõsisemalt ja põhjalikumalt eraelu puutumatusega seotud küsimust, eriti seoses rakendustega, mis puudutavad kaitset ebaseaduslike tegude vastu või kriisiohjamist. Rõhk tuleb asetada ennetusele ning vajadusele takistada teabe ja kogutud andmete igasugust väärkasutamist; |
| --- | --- |

13.

uued tehnoloogiad toovad veel rohkem esile vajaduse uurida tõsisemalt ja põhjalikumalt eraelu puutumatusega seotud küsimust, eriti seoses rakendustega, mis puudutavad kaitset ebaseaduslike tegude vastu või kriisiohjamist. Rõhk tuleb asetada ennetusele ning vajadusele takistada teabe ja kogutud andmete igasugust väärkasutamist;

| 14. | tarvis on määratleda piir iga rakenduse võimaliku äriotstarbelise kasutamise ja kodanike eraelu puutumatuse vahel (kaupade, klientide, töötajate jälgimine jne). Rakendused peavad olema eraelu puutumatuse austamise suhtes sertifitseeritud ning tuleb võtta meetmeid, mis võimaldavad takistada kogutud andmete igasugust väärkasutamist. Enamiku eraelu puutumatusele ohtu kujutavast teabest koostavad kodanikud kõnealuste rakenduste kasutamise kõrvalmõjuna ise ja enda teadmata. Seetõttu on vaja samuti uurida rakenduste võimalikku võimet luua sellist tüüpi ohtlikke teiseseid mõjusid; |
| --- | --- |

14.

tarvis on määratleda piir iga rakenduse võimaliku äriotstarbelise kasutamise ja kodanike eraelu puutumatuse vahel (kaupade, klientide, töötajate jälgimine jne). Rakendused peavad olema eraelu puutumatuse austamise suhtes sertifitseeritud ning tuleb võtta meetmeid, mis võimaldavad takistada kogutud andmete igasugust väärkasutamist. Enamiku eraelu puutumatusele ohtu kujutavast teabest koostavad kodanikud kõnealuste rakenduste kasutamise kõrvalmõjuna ise ja enda teadmata. Seetõttu on vaja samuti uurida rakenduste võimalikku võimet luua sellist tüüpi ohtlikke teiseseid mõjusid;

seoses küsimusega nr 3, mis puudutab Euroopa Liidu üleüldise pingutuse piisavust teadusvaldkonnas, et parandada oma konkurentsivõimet kaasaegse tehnoloogia valdkonnas, suurendada teadusalaseid jõupingutusi ja kasutada paremini uurimistulemusi:

| 15. | vajalik on määratleda ühised prioriteedid ja huvid ning ühendada pingutused (eriti rahastamise osas), et toetada teadust, arengut ja teadustegevust. Uue strateegia koostamisel on mõttekas analüüsida ühisettevõtte GALILEO, Euroopa Kosmoseagentuuri või Euroopa Liidu teiste raamprogrammide raames läbi viidud teadus- ja arendusprojektides sõnastatud soovitusi. Kõnealuses uues strateegias tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, kes võivad leida ise arvukalt satelliitnavigatsioonisüsteemide rakendusi ning eelkõige luua ja algatada piirkondlikul tasandil huvi teaduse ja arengu vastu; |
| --- | --- |

15.

vajalik on määratleda ühised prioriteedid ja huvid ning ühendada pingutused (eriti rahastamise osas), et toetada teadust, arengut ja teadustegevust. Uue strateegia koostamisel on mõttekas analüüsida ühisettevõtte GALILEO, Euroopa Kosmoseagentuuri või Euroopa Liidu teiste raamprogrammide raames läbi viidud teadus- ja arendusprojektides sõnastatud soovitusi. Kõnealuses uues strateegias tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, kes võivad leida ise arvukalt satelliitnavigatsioonisüsteemide rakendusi ning eelkõige luua ja algatada piirkondlikul tasandil huvi teaduse ja arengu vastu;

| 16. | et leida uusi satelliitnavigatsioonirakendusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, võiksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused algatada koostöö- ja uurimisprojekte ülikoolidega, luues nii väärtuslikku koosmõju, mis parandaks tänu territooriumi otsesele vaatlusele uuringute taset; |
| --- | --- |

16.

et leida uusi satelliitnavigatsioonirakendusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, võiksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused algatada koostöö- ja uurimisprojekte ülikoolidega, luues nii väärtuslikku koosmõju, mis parandaks tänu territooriumi otsesele vaatlusele uuringute taset;

| 17. | lõppkasutajad peavad järjest enam osalema uute rakenduste väljatöötamisel. Rakenduste loomise toetamise nimel ei peaks ühepoolselt pingutama vaid tehnoloogia sektori ettevõtted. Ruumi tuleks jätta ka kõnealuste toodete tulevastele kasutajatele, et sektori ettevõtted saaksid neile pakkuda just neile sobivaid rakendusi. Tihti on tõhusam tunda juba rakenduse kontseptsiooni loomise hetkel selle tulevast sihtrühma, — mis võimaldab algusest peale selle täpsemat määratlemist —, kui hiljem universaalset rakendust vastavalt vajadustele kohandama hakata. Muuhulgas tuleb soodustada ka funktsionaalset koherentsust juba olemasolevate ja töötavate süsteemide vahel; |
| --- | --- |

17.

lõppkasutajad peavad järjest enam osalema uute rakenduste väljatöötamisel. Rakenduste loomise toetamise nimel ei peaks ühepoolselt pingutama vaid tehnoloogia sektori ettevõtted. Ruumi tuleks jätta ka kõnealuste toodete tulevastele kasutajatele, et sektori ettevõtted saaksid neile pakkuda just neile sobivaid rakendusi. Tihti on tõhusam tunda juba rakenduse kontseptsiooni loomise hetkel selle tulevast sihtrühma, — mis võimaldab algusest peale selle täpsemat määratlemist —, kui hiljem universaalset rakendust vastavalt vajadustele kohandama hakata. Muuhulgas tuleb soodustada ka funktsionaalset koherentsust juba olemasolevate ja töötavate süsteemide vahel;

seoses küsimusega nr 4, mis puudutab pädevuskeskuste ja koolitusprogrammide tuge ning viisi, kuidas riiklik poliitika peaks väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid toetama:

| 18. | luua tuleks üleeuroopaline edendamise, õhutamise ja koolituse süsteem, sest vaid koordineeritud lähenemine võib tuua soovitud edu. Regioonidest Komiteest peaks saama kõnealuse süsteemi peamine nurgakivi, kuna ta saab nimetatud tegevusse kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Tegelikult on hädavajalik, et kõnealune süsteem toimiks kõige lähemal kodanikele, kasutajatele (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ise kõnealuste teenuste suured tarbijad) ja ettevõtetele, kes konkreetsed rakendused loovad. Kuigi on selge, et kõnealuse süsteemi arenemise peamisteks eestvedajateks on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, siis ei tohiks tähelepanuta jätta ka suuri ettevõtteid, kellel võiks olla otsustav roll enda vastavuse tagamisel teiste süsteemidega, mida nad kasutavad (nt energiasektori ettevõtted, mobiilsideoperaatorid jne); |
| --- | --- |

18.

luua tuleks üleeuroopaline edendamise, õhutamise ja koolituse süsteem, sest vaid koordineeritud lähenemine võib tuua soovitud edu. Regioonidest Komiteest peaks saama kõnealuse süsteemi peamine nurgakivi, kuna ta saab nimetatud tegevusse kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Tegelikult on hädavajalik, et kõnealune süsteem toimiks kõige lähemal kodanikele, kasutajatele (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ise kõnealuste teenuste suured tarbijad) ja ettevõtetele, kes konkreetsed rakendused loovad. Kuigi on selge, et kõnealuse süsteemi arenemise peamisteks eestvedajateks on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, siis ei tohiks tähelepanuta jätta ka suuri ettevõtteid, kellel võiks olla otsustav roll enda vastavuse tagamisel teiste süsteemidega, mida nad kasutavad (nt energiasektori ettevõtted, mobiilsideoperaatorid jne);

| 19. | ülimalt asjakohane oleks luua Euroopa agentuur, mis vastutaks rakenduste loomise, toetamise ja GALILEO projekti edendamise eest. Kõnealusel agentuuril peaks olema rahastamisvahend (riskikapital), mis võimaldaks toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid rakenduste loomisel. Agentuuril peaks igas liikmesriigis olema kontaktpunkt ja see peaks koostööd tegema lisaks riiklike asutustele ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtete või uuringukeskuste ühendustega. Euroopa Liit peab vastutama mitte ainult süsteemi kui sellise loomise eest, vaid ka selle rakenduste ja edendamise eest. GALILEO võiks ka seda rolli täita, aga mitte oma praeguste pädevuste raames; |
| --- | --- |

19.

ülimalt asjakohane oleks luua Euroopa agentuur, mis vastutaks rakenduste loomise, toetamise ja GALILEO projekti edendamise eest. Kõnealusel agentuuril peaks olema rahastamisvahend (riskikapital), mis võimaldaks toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid rakenduste loomisel. Agentuuril peaks igas liikmesriigis olema kontaktpunkt ja see peaks koostööd tegema lisaks riiklike asutustele ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtete või uuringukeskuste ühendustega. Euroopa Liit peab vastutama mitte ainult süsteemi kui sellise loomise eest, vaid ka selle rakenduste ja edendamise eest. GALILEO võiks ka seda rolli täita, aga mitte oma praeguste pädevuste raames;

| 20. | arvestades, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi projektil ei ole mingit selgelt määratletud kava ega selle majanduslike eeliste ja rentaabluse uuringut, on rakendusi arendavatel ettevõtetel väga keeruline krediiti saada. Seega on kõnealusele projektile spetsiaalselt pühendatud rahastamisvahendi loomine olulise tähtsusega. Rohkem tuleks mõelda ideele rakendusi jagada. Seoses projekti olulisusega Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisel ei ole selle rahastamine ainult seitsmendast raamprogrammist ei piisav ega kohane; |
| --- | --- |

20.

arvestades, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi projektil ei ole mingit selgelt määratletud kava ega selle majanduslike eeliste ja rentaabluse uuringut, on rakendusi arendavatel ettevõtetel väga keeruline krediiti saada. Seega on kõnealusele projektile spetsiaalselt pühendatud rahastamisvahendi loomine olulise tähtsusega. Rohkem tuleks mõelda ideele rakendusi jagada. Seoses projekti olulisusega Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisel ei ole selle rahastamine ainult seitsmendast raamprogrammist ei piisav ega kohane;

| 21. | oleks väga mõttekas korraldada seminare ja koolitusi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, sest neil asutustel on lähisuhted nii rakenduste kasutajatega kui väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning avalikkusega. Regioonide Komitee võib tegeleda koordineerimisega; |
| --- | --- |

21.

oleks väga mõttekas korraldada seminare ja koolitusi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, sest neil asutustel on lähisuhted nii rakenduste kasutajatega kui väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning avalikkusega. Regioonide Komitee võib tegeleda koordineerimisega;

seoses küsimusega nr 5, mis puudutab kõige olulisemat koostöömeedet ja konkreetseid maailma piirkondi, kellele tuleks tegevus suunata:

| 22. | toetada tuleb arutelusid, mis võimaldavad tagada GALILEO, GLONASSi, COMPASSi, GPSi jt süsteemide töötamise ühilduvuse ja koostalitusvõime ning erinevate rakendustega seotud tööde rahvusvahelise koordineerimise, eriti mis puudutab piiriülest koostalitlust. Lisaks süsteemide ühilduvusele tuleb võimaluse piires tagada ka rakenduste ühilduvus. Suuremat tähelepanu tuleb osutada ka koostööle nende süsteemide arendamise valdkonnas, mis võimaldavad kaitsta ühiskonda terrorirünnakute ja igasuguse muu kuritegevuse eest; |
| --- | --- |

22.

toetada tuleb arutelusid, mis võimaldavad tagada GALILEO, GLONASSi, COMPASSi, GPSi jt süsteemide töötamise ühilduvuse ja koostalitusvõime ning erinevate rakendustega seotud tööde rahvusvahelise koordineerimise, eriti mis puudutab piiriülest koostalitlust. Lisaks süsteemide ühilduvusele tuleb võimaluse piires tagada ka rakenduste ühilduvus. Suuremat tähelepanu tuleb osutada ka koostööle nende süsteemide arendamise valdkonnas, mis võimaldavad kaitsta ühiskonda terrorirünnakute ja igasuguse muu kuritegevuse eest;

seoses küsimusega nr 6, mille eesmärk on määratleda, kas satelliitnavigatsiooniseadmete ja teenuste valdkonnas tuleks kehtestada standardid ja mis tasemel:

| 23. | soovitavalt tuleks luua koostöö Euroopa tasandi, mis võimaldaks uurida GNSSi rakendusi mitte ainult turvalisuse vaatenurgast, vaid ka nende ühilduvust ja koostalitlusvõimet. Komitee leiab, et ei ole väga rõõmustav näha sündimas rakendusi, mis üksteisega riiklikul või piirkondlikul tasandil ei ühildu, nagu see on täna maanteemaksu riiklike süsteemide valdkonnas. Muuhulgas oleks asjakohane töötada välja ühise lähenemise ainulaadne raamistik, mis käsitleks positsioneerimissüsteemi GALILEO tõrgeteta töötamist tagavate meetmete loomist (kehtivatele standarditele vastaval ohutustasemel), võttes arvesse tegureid, mis võivad mõjutada selle toimimist kohalikul tasandil ja teisi erinevaid tasandeid, mis on asukoha täpsustamiseks vajalikud. Kiiresti tuleb määratleda, kellele langeb Euroopa ja liikmesriikide tasandil vastutus „reguleeritud avalike teenuste” raames, et projekt võiks kõigis liikmesriikides toimida koordineeritud ja võrreldaval moel; |
| --- | --- |

23.

soovitavalt tuleks luua koostöö Euroopa tasandi, mis võimaldaks uurida GNSSi rakendusi mitte ainult turvalisuse vaatenurgast, vaid ka nende ühilduvust ja koostalitlusvõimet. Komitee leiab, et ei ole väga rõõmustav näha sündimas rakendusi, mis üksteisega riiklikul või piirkondlikul tasandil ei ühildu, nagu see on täna maanteemaksu riiklike süsteemide valdkonnas. Muuhulgas oleks asjakohane töötada välja ühise lähenemise ainulaadne raamistik, mis käsitleks positsioneerimissüsteemi GALILEO tõrgeteta töötamist tagavate meetmete loomist (kehtivatele standarditele vastaval ohutustasemel), võttes arvesse tegureid, mis võivad mõjutada selle toimimist kohalikul tasandil ja teisi erinevaid tasandeid, mis on asukoha täpsustamiseks vajalikud. Kiiresti tuleb määratleda, kellele langeb Euroopa ja liikmesriikide tasandil vastutus „reguleeritud avalike teenuste” raames, et projekt võiks kõigis liikmesriikides toimida koordineeritud ja võrreldaval moel;

seoses küsimusega nr 7, mille eesmärk on määratleda, millised ohutust suurendavad rakendused vajavad sertifitseerimist ja kas GALILEO infrastruktuuri turvalisuse nõuded on piisavad, et koostada sertifitseerimissüsteemi alus, mis käsitleks infrastruktuuride eluiga ja vastutuse küsimust:

| 24. | sertifitseerimist nõuavad eelkõige need süsteemid ja rakendused, mis kasutavad neid GALILEO tagatud teenuseid (eriti ohutust suurendavad rakendused), mille korral tuleks tegutseda valdkonnas kehtivaid standardeid järgides. Kõnealuste teenuste sertifitseerimise kriteeriumite puhul tuleb tagada läbipaistvus, et ennetada igasugust kuritarvitamist; |
| --- | --- |

24.

sertifitseerimist nõuavad eelkõige need süsteemid ja rakendused, mis kasutavad neid GALILEO tagatud teenuseid (eriti ohutust suurendavad rakendused), mille korral tuleks tegutseda valdkonnas kehtivaid standardeid järgides. Kõnealuste teenuste sertifitseerimise kriteeriumite puhul tuleb tagada läbipaistvus, et ennetada igasugust kuritarvitamist;

| 25. | tõendamaks, et süsteem on saavutanud teatud ohutustaseme, tuleks võtta infrastruktuuride eluea kõigis etappides kohaldatavaid vajalikke meetmeid. Üldises plaanis tuleb lahendada seadme tootja ja süsteemi käitaja vastutuse küsimus rikke või tõrke puhul |
| --- | --- |

25.

tõendamaks, et süsteem on saavutanud teatud ohutustaseme, tuleks võtta infrastruktuuride eluea kõigis etappides kohaldatavaid vajalikke meetmeid. Üldises plaanis tuleb lahendada seadme tootja ja süsteemi käitaja vastutuse küsimus rikke või tõrke puhul

seoses küsimusega nr 8, mis puudutab vajadust raadiospektri parema kooskõlastamise järele rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil s ning vajalike meetmete võtmist võimalike häireallikate suhtes:

| 26. | jätkata tuleks GALILEO süsteemi ja teiste ülemaailmsete GNSS süsteemide ühildumise jälgimist või vähemalt tagada, et need üksteist ei sega. |
| --- | --- |

26.

jätkata tuleks GALILEO süsteemi ja teiste ülemaailmsete GNSS süsteemide ühildumise jälgimist või vähemalt tagada, et need üksteist ei sega.

Vastused küsimustele nr 9 ja 10 sisalduvad juba vastustes eelmistele küsimustele.

Regioonide Komitee soovitused ja seisukoht

| 27. | mõistab ja toetab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi kavatsust rahastada GALILEO süsteemi väljakujundamist kehtiva finantsperspektiivi raames, ja seda isegi uute läbirääkimiste ja projekti koheseks jätkamiseks vajalike minimaalsete muudatuste hinnaga, sest tegemist on parima kättesaadava vastusega praegusele olukorrale. Komitee hoiatab nõukogu ja Euroopa Komisjoni, et kogu süsteemi edu sõltub eelkõige selle teostamise kiirusest; |
| --- | --- |

27.

mõistab ja toetab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi kavatsust rahastada GALILEO süsteemi väljakujundamist kehtiva finantsperspektiivi raames, ja seda isegi uute läbirääkimiste ja projekti koheseks jätkamiseks vajalike minimaalsete muudatuste hinnaga, sest tegemist on parima kättesaadava vastusega praegusele olukorrale. Komitee hoiatab nõukogu ja Euroopa Komisjoni, et kogu süsteemi edu sõltub eelkõige selle teostamise kiirusest;

| 28. | juhib nõukogu ja Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele leida kiiresti, eelistatavalt enne 2007. aasta lõppu, Euroopa avalikest vahenditest rahastamisvahend, mis võimaldaks kõnealuse projekti lõpule viia ning kinnitada võimalikult kiiresti GSA agentuuri asukoht ja selle uued pädevused, mis tulenevad rahastamissüsteemi muudatusest; |
| --- | --- |

28.

juhib nõukogu ja Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele leida kiiresti, eelistatavalt enne 2007. aasta lõppu, Euroopa avalikest vahenditest rahastamisvahend, mis võimaldaks kõnealuse projekti lõpule viia ning kinnitada võimalikult kiiresti GSA agentuuri asukoht ja selle uued pädevused, mis tulenevad rahastamissüsteemi muudatusest;

| 29. | kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles koostama täpse ja realistliku ajakava, eriti GALILEO süsteemi käivitamise kuupäeva osas, ning nõudma ja hoolikalt kontrollima ajakavast kinnipidamist. Tuleb teha kõik võimalik edasiste viivituste vältimiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles koostama täpse ja realistliku ajakava, eriti GALILEO süsteemi käivitamise kuupäeva osas, ning nõudma ja hoolikalt kontrollima ajakavast kinnipidamist. Tuleb teha kõik võimalik edasiste viivituste vältimiseks;

| 30. | teavitab nõukogu ja Euroopa Komisjoni vältimatust vajadusest arendada erinevaid rakendusi samaaegselt GALILEO süsteemi ettevalmistuste ja käivitamisega, et tagada GALILEO täielik töövalmidus alates selle käivitamisest. Rakenduste hilisem arendamine võib kaasa tuua täiendava viivituse. Seega tuleks rakenduste arendamisele ja nende lõppkasutajate ettevalmistamisele pühendada sama palju tähelepanu ja toetust kui GALILEO süsteemile endale; |
| --- | --- |

30.

teavitab nõukogu ja Euroopa Komisjoni vältimatust vajadusest arendada erinevaid rakendusi samaaegselt GALILEO süsteemi ettevalmistuste ja käivitamisega, et tagada GALILEO täielik töövalmidus alates selle käivitamisest. Rakenduste hilisem arendamine võib kaasa tuua täiendava viivituse. Seega tuleks rakenduste arendamisele ja nende lõppkasutajate ettevalmistamisele pühendada sama palju tähelepanu ja toetust kui GALILEO süsteemile endale;

| 31. | juhib nõukogu ja Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et kui projekti peaks saatma edu, tuleb lisaks riiklikule lähenemisviisile võtta vastu ka piirkondlik. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab süsteemi ettevalmistamisel ja käivitamisel, rakenduste arendamisel ning edendamisel olema otsustav ja asendamatu roll. Sellega seoses on Regioonide Komitee valmis võtma vahendaja ja koordinaatori rolli Euroopa Komisjoni, GALILEO süsteemi erinevate organite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. |
| --- | --- |

31.

juhib nõukogu ja Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et kui projekti peaks saatma edu, tuleb lisaks riiklikule lähenemisviisile võtta vastu ka piirkondlik. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab süsteemi ettevalmistamisel ja käivitamisel, rakenduste arendamisel ning edendamisel olema otsustav ja asendamatu roll. Sellega seoses on Regioonide Komitee valmis võtma vahendaja ja koordinaatori rolli Euroopa Komisjoni, GALILEO süsteemi erinevate organite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/6

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta”

(2008/C 53/02)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et hoolimata Euroopa Liidu edusammudest piirkondlike erinevuste vähendamisel on areng endiselt ebaühtlane ning Euroopa seisab silmitsi uute väljakutsetega piirkondlikul ja kohalikul tasandil (nt globaliseerumine, demograafia, kliimamuutused jne); |
| --- | --- |

—

märgib, et hoolimata Euroopa Liidu edusammudest piirkondlike erinevuste vähendamisel on areng endiselt ebaühtlane ning Euroopa seisab silmitsi uute väljakutsetega piirkondlikul ja kohalikul tasandil (nt globaliseerumine, demograafia, kliimamuutused jne);

| — | leiab, et seoses horisontaalse lähenemisviisiga peab ühtekuuluvuspoliitikal ka tulevikus olema keskne roll arengupuudujääkide vähendamisel ja konkurentsivõime tugevdamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

leiab, et seoses horisontaalse lähenemisviisiga peab ühtekuuluvuspoliitikal ka tulevikus olema keskne roll arengupuudujääkide vähendamisel ja konkurentsivõime tugevdamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| — | on veendunud, et ühtekuuluvuspoliitika raames muutub territoriaalne ühtekuuluvus olulisemaks ning pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist saab see valdkondlike poliitikate läbivaks elemendiks; |
| --- | --- |

—

on veendunud, et ühtekuuluvuspoliitika raames muutub territoriaalne ühtekuuluvus olulisemaks ning pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist saab see valdkondlike poliitikate läbivaks elemendiks;

| — | pooldab seda, et Euroopa Komisjon algataks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse viiendas vahearuandes kirjeldatud kontseptsiooni ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta ning koostaks ulatuslikku kava ELi meetmete ja ühtekuuluvuspoliitika vastastikkuse mõju kohta tulevikus; |
| --- | --- |

—

pooldab seda, et Euroopa Komisjon algataks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse viiendas vahearuandes kirjeldatud kontseptsiooni ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta ning koostaks ulatuslikku kava ELi meetmete ja ühtekuuluvuspoliitika vastastikkuse mõju kohta tulevikus;

| — | pakub ELI institutsioonidele ning kohalikele ja piirkondlikele osapooltele oma toetust, et töötada välja ettepanekud Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tulevase suuna kohta. |
| --- | --- |

—

pakub ELI institutsioonidele ning kohalikele ja piirkondlikele osapooltele oma toetust, et töötada välja ettepanekud Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tulevase suuna kohta.

| Raportöör | : | Dr Michael SCHNEIDER, föderaal- ja Euroopa asjade eest vastutav riigisekretär, Saksi-Anhalti liidumaa esindaja föderaalvalitsuses (DE/EPP) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Dr Michael SCHNEIDER, föderaal- ja Euroopa asjade eest vastutav riigisekretär, Saksi-Anhalti liidumaa esindaja föderaalvalitsuses (DE/EPP)

Viitedokument

„Neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta”

KOM(2007) 273 lõplik

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | leiab, et neljandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta kinnitatakse komitee peamist arusaama, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika kujutab endast solidaarsuse põhimõtte keskset osa ja Euroopa integratsiooniprotsessi olulist edutegurit; |
| --- | --- |

1.

leiab, et neljandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta kinnitatakse komitee peamist arusaama, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika kujutab endast solidaarsuse põhimõtte keskset osa ja Euroopa integratsiooniprotsessi olulist edutegurit;

| 2. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika annab tänu oma horisontaalsele lähenemisele olulise panuse erinevuste vähendamisse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrdõiguslikkuse tugevdamisse Euroopas. Komitee soovib, et kõnealune poliitika peab seetõttu ka tulevikus etendama keskset rolli arengupuudujääkide vähendamisel ning kohaliku ja piirkondliku tasandi konkurentsivõime tugevdamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika annab tänu oma horisontaalsele lähenemisele olulise panuse erinevuste vähendamisse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrdõiguslikkuse tugevdamisse Euroopas. Komitee soovib, et kõnealune poliitika peab seetõttu ka tulevikus etendama keskset rolli arengupuudujääkide vähendamisel ning kohaliku ja piirkondliku tasandi konkurentsivõime tugevdamisel;

| 3. | tervitab tõsiasja, et tulevikus on võimalik pöörata senisest rohkem tähelepanu ka territoriaalse ühtekuuluvuse küsimustele, ning nõuab, et territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks kasutataks aktiivselt uusi võimalusi, mis tulenevad tulevasest lepingust ELi toimimise kohta; |
| --- | --- |

3.

tervitab tõsiasja, et tulevikus on võimalik pöörata senisest rohkem tähelepanu ka territoriaalse ühtekuuluvuse küsimustele, ning nõuab, et territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks kasutataks aktiivselt uusi võimalusi, mis tulenevad tulevasest lepingust ELi toimimise kohta;

| 4. | kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse viiendasse vahearuandesse kontseptsiooni ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta ning koostama ulatuslikku kava ELi meetmete ja ühtekuuluvuspoliitika vastastikkuse mõju kohta tulevikus; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse viiendasse vahearuandesse kontseptsiooni ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta ning koostama ulatuslikku kava ELi meetmete ja ühtekuuluvuspoliitika vastastikkuse mõju kohta tulevikus;

| 5. | pakub oma koostööd ja toetust, et kohalike ja piirkondlike osapoolte laialdase kaasamise käigus ja saavutatud edusamme ulatuslikult hinnates töötada välja ettepanekud Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tulevase suuna kohta; |
| --- | --- |

5.

pakub oma koostööd ja toetust, et kohalike ja piirkondlike osapoolte laialdase kaasamise käigus ja saavutatud edusamme ulatuslikult hinnates töötada välja ettepanekud Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tulevase suuna kohta;

Üksikasjalik arvamus

| 6. | võttes arvesse ELi asutamislepingu artiklis 159 kirjeldatud kohustust koostada iga kolme aasta järel aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta Euroopas; |
| --- | --- |

6.

võttes arvesse ELi asutamislepingu artiklis 159 kirjeldatud kohustust koostada iga kolme aasta järel aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta Euroopas;

| 7. | võttes arvesse keskset rolli, mida ühtekuuluvusaruanded on möödunud aastatel etendanud ühtekuuluvuspoliitika arengu ja seda puudutava arutelu raames; |
| --- | --- |

7.

võttes arvesse keskset rolli, mida ühtekuuluvusaruanded on möödunud aastatel etendanud ühtekuuluvuspoliitika arengu ja seda puudutava arutelu raames;

| 8. | võttes arvesse seda, et 30. mail 2007. aastal Euroopa Komisjoni esitatud neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta kujutab endast keskset panust seoses Euroopa ühtekuuluvuspoliitika praeguse olukorra ning regionaalpoliitika tulevast kavandamist käsitleva arutelu algusega; |
| --- | --- |

8.

võttes arvesse seda, et 30. mail 2007. aastal Euroopa Komisjoni esitatud neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta kujutab endast keskset panust seoses Euroopa ühtekuuluvuspoliitika praeguse olukorra ning regionaalpoliitika tulevast kavandamist käsitleva arutelu algusega;

| 9. | võttes arvesse seda, et arutelu ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise kohta on tihedalt seotud septembris avaldatava Euroopa Komisjoni küsimustikuga ELi tulevase finantsreformi kohta; |
| --- | --- |

9.

võttes arvesse seda, et arutelu ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise kohta on tihedalt seotud septembris avaldatava Euroopa Komisjoni küsimustikuga ELi tulevase finantsreformi kohta;

| 10. | arvestades, et praeguste andmete põhjal on liiga vara teha ennatlikke järeldusi ühtekuuluvuspoliitika kohta pärast 2013. aastat, on pigem tarvis Regioonide Komitee sisest ja teiste Euroopa institutsioonidega peetavat arutelu järgmistel aastatel asjakohaselt struktureerida, luua ühised koostöö- ja arutelufoorumid ning järk-järgult edendada arutelu; |
| --- | --- |

10.

arvestades, et praeguste andmete põhjal on liiga vara teha ennatlikke järeldusi ühtekuuluvuspoliitika kohta pärast 2013. aastat, on pigem tarvis Regioonide Komitee sisest ja teiste Euroopa institutsioonidega peetavat arutelu järgmistel aastatel asjakohaselt struktureerida, luua ühised koostöö- ja arutelufoorumid ning järk-järgult edendada arutelu;

Ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtus

| 11. | toetab Euroopa Komisjoni arvamust, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtus ei ole nähtav mitte ainult mahajäänud piirkondade majanduskasvu ja tööhõive edendamisel, vaid see avaldub positiivselt paljudes programmitöö, rakendamise, kohalike ja piirkondlike osapoolte kaasamise aspektides ning haldusalaste võimete tugevdamises; |
| --- | --- |

11.

toetab Euroopa Komisjoni arvamust, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtus ei ole nähtav mitte ainult mahajäänud piirkondade majanduskasvu ja tööhõive edendamisel, vaid see avaldub positiivselt paljudes programmitöö, rakendamise, kohalike ja piirkondlike osapoolte kaasamise aspektides ning haldusalaste võimete tugevdamises;

| 12. | leiab, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtuse ulatuslik kajastamine on keskne ülesanne, tagamaks ka tulevikus piisav ja tõhus ühtekuuluvuspoliitika Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

12.

leiab, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtuse ulatuslik kajastamine on keskne ülesanne, tagamaks ka tulevikus piisav ja tõhus ühtekuuluvuspoliitika Euroopa tasandil;

| 13. | tunneb kahetsust, et ühtekuuluvusaruandes ei ole võetud arvesse Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi ulatuslikke analüüse ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta. Kõnealustes arvamustes arendati esmakordselt välja raamistik, et hõlmata Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtuse erinevaid mõõtmeid, ning komitee leiab, et tema perspektiivarvamus ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta on sobiv raamistik Euroopa lisaväärtuse ühtseks hindamiseks; |
| --- | --- |

13.

tunneb kahetsust, et ühtekuuluvusaruandes ei ole võetud arvesse Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi ulatuslikke analüüse ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta. Kõnealustes arvamustes arendati esmakordselt välja raamistik, et hõlmata Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtuse erinevaid mõõtmeid, ning komitee leiab, et tema perspektiivarvamus ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta on sobiv raamistik Euroopa lisaväärtuse ühtseks hindamiseks;

| 14. | kutsub seetõttu Euroopa institutsioone üles edasise arutelu käigus leppima kokku ühise lähenemisviisi suhtes Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtuse hindamisel; |
| --- | --- |

14.

kutsub seetõttu Euroopa institutsioone üles edasise arutelu käigus leppima kokku ühise lähenemisviisi suhtes Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtuse hindamisel;

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne olukord ja vastavad suundumused liikmesriikides

| 15. | leiab, et liikmesriikide majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete suundumuste põhjalik analüüs on ühtekuuluvuspoliitika hindamise ja tulevase kujundamise parameeter; |
| --- | --- |

15.

leiab, et liikmesriikide majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete suundumuste põhjalik analüüs on ühtekuuluvuspoliitika hindamise ja tulevase kujundamise parameeter;

Majanduslik ühtekuuluvus

| 16. | viitab sellele, et majanduslik areng varem ühtekuuluvuspoliitika raames abi saanud riikides (Hispaania, Kreeka, Portugal ja eelkõige Iirimaa) on viinud muljetavaldavate tulemusteni. Näiteks Iirimaa on tänu oma järjepidevalt kõrgetele kasvumääradele arenenud liikmesriigiks, kus SKT inimese kohta on suuruselt teine Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

16.

viitab sellele, et majanduslik areng varem ühtekuuluvuspoliitika raames abi saanud riikides (Hispaania, Kreeka, Portugal ja eelkõige Iirimaa) on viinud muljetavaldavate tulemusteni. Näiteks Iirimaa on tänu oma järjepidevalt kõrgetele kasvumääradele arenenud liikmesriigiks, kus SKT inimese kohta on suuruselt teine Euroopa Liidus;

| 17. | juhib tähelepanu kiirele tempole, millega osa ELi uusi liikmesriike on arengus järele jõudnud, näiteks kolmes Balti riigis on ajavahemikus 1995–2005 SKT kahekordistunud; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu kiirele tempole, millega osa ELi uusi liikmesriike on arengus järele jõudnud, näiteks kolmes Balti riigis on ajavahemikus 1995–2005 SKT kahekordistunud;

| 18. | tervitab asjaolu, et suhe ELi 20 % kõige rikkamate ja 20 % kõige vaesemate piirkondade vahel on ajavahemikus 1995–2005 alanenud 4,1-lt 3,4-le. Siiski viitab Regioonide Komitee sellele, et kõnealuse heaoluskaala alumistel astmetel olevad riigid ei olnud 1995. aastal veel ELi liikmesriigid ning kirjeldatud sotsiaal-majanduslikud erinevused Euroopa Liidus on laienemiste käigus oluliselt suurenenud; |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et suhe ELi 20 % kõige rikkamate ja 20 % kõige vaesemate piirkondade vahel on ajavahemikus 1995–2005 alanenud 4,1-lt 3,4-le. Siiski viitab Regioonide Komitee sellele, et kõnealuse heaoluskaala alumistel astmetel olevad riigid ei olnud 1995. aastal veel ELi liikmesriigid ning kirjeldatud sotsiaal-majanduslikud erinevused Euroopa Liidus on laienemiste käigus oluliselt suurenenud;

| 19. | rõhutab asjaolu, et ajavahemikus 1995–2005 oli EL 15 viies piirkonnas majanduskasv negatiivne, hoolimata SKTst, mis ulatus üle 75 % künnise. Samal ajal suutsid kõik ELi pealinnad (v.a Berliin) oma osa riiklikus SKTs suurendada või vähemalt säilitada; |
| --- | --- |

19.

rõhutab asjaolu, et ajavahemikus 1995–2005 oli EL 15 viies piirkonnas majanduskasv negatiivne, hoolimata SKTst, mis ulatus üle 75 % künnise. Samal ajal suutsid kõik ELi pealinnad (v.a Berliin) oma osa riiklikus SKTs suurendada või vähemalt säilitada;

| 20. | viitab ühtekuuluvusaruandes toodud teabele, et hoolimata hiljuti liitunud riikide kõrgest kasvumäärast võib ühtlustumisprotsess kesta veel kuni 20 aastat, kuni nende SKT tase ületab 75 % künnise kogu ELi keskmisest SKTst. Sellised prognoosid võivad realiseeruda vaid majandusliku arengu soodsa kulgemise puhul; |
| --- | --- |

20.

viitab ühtekuuluvusaruandes toodud teabele, et hoolimata hiljuti liitunud riikide kõrgest kasvumäärast võib ühtlustumisprotsess kesta veel kuni 20 aastat, kuni nende SKT tase ületab 75 % künnise kogu ELi keskmisest SKTst. Sellised prognoosid võivad realiseeruda vaid majandusliku arengu soodsa kulgemise puhul;

| 21. | jagab kõnealuses kontekstis komisjoni lootust, et kui majanduskasv uutes liikmesriikides jääb stabiilseks, on võimalik, et 2016. aastaks jõuavad 12st 6 riiki 75 % künniseni ELi keskmisest SKTst inimese kohta; |
| --- | --- |

21.

jagab kõnealuses kontekstis komisjoni lootust, et kui majanduskasv uutes liikmesriikides jääb stabiilseks, on võimalik, et 2016. aastaks jõuavad 12st 6 riiki 75 % künniseni ELi keskmisest SKTst inimese kohta;

| 22. | võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud järelduse, et lõhe ühtekuuluvuse osas on selgitatav tootlikkuse ja tööhõivemäära erinevustega piirkondlikul tasandil, ning viitab sellele, et SKT inimese kohta on endiselt olulise tähendusega näitaja ühtekuuluvuslõhede mõõdikuna ja üldise heaolu näitajana; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud järelduse, et lõhe ühtekuuluvuse osas on selgitatav tootlikkuse ja tööhõivemäära erinevustega piirkondlikul tasandil, ning viitab sellele, et SKT inimese kohta on endiselt olulise tähendusega näitaja ühtekuuluvuslõhede mõõdikuna ja üldise heaolu näitajana;

| 23. | võtab murelikult teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väite, et liikmesriikidevaheline ühtlustumine on viimastel aastatel olnud edukas, kuid samas on suurenenud erinevused arengus liikmesriikide siseselt. Regioonide Komitee teeb üleskutse, et tulevikus vaadataks läbi ka võimalikud piirkondadesisesed erinevused; |
| --- | --- |

23.

võtab murelikult teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väite, et liikmesriikidevaheline ühtlustumine on viimastel aastatel olnud edukas, kuid samas on suurenenud erinevused arengus liikmesriikide siseselt. Regioonide Komitee teeb üleskutse, et tulevikus vaadataks läbi ka võimalikud piirkondadesisesed erinevused;

| 24. | rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid piirkondliku konkurentsivõime määravate tegurite kohta, vastavalt millele on eriti olulised:






  — | usaldusväärsed makromajanduslikud raamtingimused, |
| --- | --- | --- |

24.

rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid piirkondliku konkurentsivõime määravate tegurite kohta, vastavalt millele on eriti olulised:

—

usaldusväärsed makromajanduslikud raamtingimused,

| — | tõhus haldus, |
| --- | --- |

—

tõhus haldus,

| — | kõvad ja pehmed infrastruktuurid transpordi, energia, varustuse, jäätmekäitluse, IT jt, samuti sotsiaalteenuste valdkonnas, |
| --- | --- |

—

kõvad ja pehmed infrastruktuurid transpordi, energia, varustuse, jäätmekäitluse, IT jt, samuti sotsiaalteenuste valdkonnas,

| — | uuendusvõime ja uuendustegevus piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

uuendusvõime ja uuendustegevus piirkondlikul tasandil;

| — | keskkonnakaitse ja elutingimused. |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse ja elutingimused.

| 25. | seoses piirkondade kulutustega teadus- ja arendustegevusele möönab murelikult, et enam kui 100 Euroopa piirkonnas moodustavad asjaomased kulutused alla 1 % SKTst, samas jõutakse aruandes järeldusele, et on olemas otsene seos uuendusvõime ning majandusliku tõhususe ja arengu vahel; |
| --- | --- |

25.

seoses piirkondade kulutustega teadus- ja arendustegevusele möönab murelikult, et enam kui 100 Euroopa piirkonnas moodustavad asjaomased kulutused alla 1 % SKTst, samas jõutakse aruandes järeldusele, et on olemas otsene seos uuendusvõime ning majandusliku tõhususe ja arengu vahel;

| 26. | rõhutab ühtekuuluvusaruandes öeldut, et piirkondade konkurentsivõime sõltub tulevikus ka investeeringutest inimkapitali, et tagada pidevalt kvalifitseeritud tööjõu olemasolu, ning märgib kõnealuses kontekstis, et piirkondadevahelised erinevused kvalifikatsioonitaseme osas on palju suuremad kui Euroopa Liidu liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

26.

rõhutab ühtekuuluvusaruandes öeldut, et piirkondade konkurentsivõime sõltub tulevikus ka investeeringutest inimkapitali, et tagada pidevalt kvalifitseeritud tööjõu olemasolu, ning märgib kõnealuses kontekstis, et piirkondadevahelised erinevused kvalifikatsioonitaseme osas on palju suuremad kui Euroopa Liidu liikmesriikide vahel;

| 27. | tunneb eriti muret selle pärast, et kõrgharidusega noorte inimeste (25–34-aastased) osakaal on mahajäänud piirkondades 5 % madalam kui teistes piirkondades; |
| --- | --- |

27.

tunneb eriti muret selle pärast, et kõrgharidusega noorte inimeste (25–34-aastased) osakaal on mahajäänud piirkondades 5 % madalam kui teistes piirkondades;

| 28. | viitab aga ka sellele, et paljudes mahajäänud piirkondades on tehtud olulisi jõupingutusi kõnealuse olukorra parandamiseks. Nimetatud jõupingutused on sageli osutunud piirkondade jaoks ebatõhusaks, kuna paljud sellised inimesed lahkuvad majanduslikult nõrkadest piirkondadest pärast haridustee lõppemist. Seetõttu on tarvis tulevases ühtekuuluvuspoliitikas rohkem arvestada ka rahvastikupoliitiliste aspektidega ja aidata luua atraktiivseid alternatiive väljarändele; |
| --- | --- |

28.

viitab aga ka sellele, et paljudes mahajäänud piirkondades on tehtud olulisi jõupingutusi kõnealuse olukorra parandamiseks. Nimetatud jõupingutused on sageli osutunud piirkondade jaoks ebatõhusaks, kuna paljud sellised inimesed lahkuvad majanduslikult nõrkadest piirkondadest pärast haridustee lõppemist. Seetõttu on tarvis tulevases ühtekuuluvuspoliitikas rohkem arvestada ka rahvastikupoliitiliste aspektidega ja aidata luua atraktiivseid alternatiive väljarändele;

| 29. | seoses energiapoliitika tulevase rolliga ühtekuuluvuspoliitika suhtes viitab sellele, et ELi kõige jõukamates liikmesriikides on energiatarbimine inimese kohta kõige madalam. Seega puudutab energiahindade tõus eelkõige ELi nõrgimaid liikmesriike ja piirkondi; |
| --- | --- |

29.

seoses energiapoliitika tulevase rolliga ühtekuuluvuspoliitika suhtes viitab sellele, et ELi kõige jõukamates liikmesriikides on energiatarbimine inimese kohta kõige madalam. Seega puudutab energiahindade tõus eelkõige ELi nõrgimaid liikmesriike ja piirkondi;

| 30. | rõhutab seetõttu kõnealuses seoses taastuvate energiaallikate toetamise ja energiatõhususe rolli regionaalpoliitika raames; |
| --- | --- |

30.

rõhutab seetõttu kõnealuses seoses taastuvate energiaallikate toetamise ja energiatõhususe rolli regionaalpoliitika raames;

Sotsiaalne ühtekuuluvus

| 31. | tunneb muret ühtekuuluvusaruandes esitatud väite pärast, et Lissaboni protsessi raames võetud eesmärgini saavutada töövõimelises eas elanikkonna 70 %-line tööhõivemäär ei jõuta veel niipea; |
| --- | --- |

31.

tunneb muret ühtekuuluvusaruandes esitatud väite pärast, et Lissaboni protsessi raames võetud eesmärgini saavutada töövõimelises eas elanikkonna 70 %-line tööhõivemäär ei jõuta veel niipea;

| 32. | leiab, et võitlus noorte töötuse vastu on ühtekuuluvuspoliitika oluline ülesanne, ning rõhutab ühtekuuluvusaruandes öeldut, mille kohaselt on noorte töötuse 18,6 %-line määr kaks korda kõrgem üldisest töötuse määrast; |
| --- | --- |

32.

leiab, et võitlus noorte töötuse vastu on ühtekuuluvuspoliitika oluline ülesanne, ning rõhutab ühtekuuluvusaruandes öeldut, mille kohaselt on noorte töötuse 18,6 %-line määr kaks korda kõrgem üldisest töötuse määrast;

| 33. | juhib tähelepanu ühtekuuluvusaruande väitele, et piirkondlikud erinevused Euroopa Liidu töötuse määrades on viimastel aastatel vähenenud ning lõhe 10 % kõige rikkamate ja vaesemate piirkondade vahel ajavahemikus 2000–2005 on 19 %-lt langenud 16 %-le; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu ühtekuuluvusaruande väitele, et piirkondlikud erinevused Euroopa Liidu töötuse määrades on viimastel aastatel vähenenud ning lõhe 10 % kõige rikkamate ja vaesemate piirkondade vahel ajavahemikus 2000–2005 on 19 %-lt langenud 16 %-le;

| 34. | leiab, et töötuse määra vähenemine mahajäänud piirkondades 13,4 %-lt 12,4 %-le ajavahemikus 2000–2005 kinnitab ühtekuuluvuspoliitika edukust. Komitee viitab samas sellele, et 17 mahajäänud piirkonnas on töötute osakaal tõusnud rohkem kui 2 protsendipunkti, ning et paremini arenenud piirkondades oli samal ajal keskmine töötuse määr 8 % ja seega on keskmise töötuse määra erinevus kõnealust kahte liiki piirkondade vahel enam kui 50 %. Seega jääb võitlus töötuse vastu mahajäänud piirkondades ühtekuuluvuspoliitika üheks esmaseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

34.

leiab, et töötuse määra vähenemine mahajäänud piirkondades 13,4 %-lt 12,4 %-le ajavahemikus 2000–2005 kinnitab ühtekuuluvuspoliitika edukust. Komitee viitab samas sellele, et 17 mahajäänud piirkonnas on töötute osakaal tõusnud rohkem kui 2 protsendipunkti, ning et paremini arenenud piirkondades oli samal ajal keskmine töötuse määr 8 % ja seega on keskmise töötuse määra erinevus kõnealust kahte liiki piirkondade vahel enam kui 50 %. Seega jääb võitlus töötuse vastu mahajäänud piirkondades ühtekuuluvuspoliitika üheks esmaseks eesmärgiks;

| 35. | toob esile komisjoni väited demograafiliste muutuste mõju kohta majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuna madalam sündimus hakkab pikemas perspektiivis tugevalt piirama Euroopa majanduslikku arengut. Kuni 2011. aastani on oodata suhteliselt tagasihoidlikku mõju, sest selle ajani on suure sündimusega aastatel sündinud veel majanduslikult aktiivsed, ajavahemikus 2012–2017 võib kõrgem tööhõivemäär korvata noorte töötajate arvu vähenemise, kuid pärast 2017. aastat on need võimalused end ammendanud. Eelkõige on tarvis, et liikmesriigid võtaksid meetmeid rahvastikupoliitika raames. Samas tuleb rohkem tähelepanu pöörata ka demograafilistele teguritele ühtekuuluvuspoliitika edasises arendamises. Seejuures tuleb rohkem arvestada ka piirkondades toimuvate erinevate demograafiliste arengutega; demograafiliste muutuste tagajärjed võivad mõnedes piirkondades oluliselt kiiremini avalduda ning seega on tarvis koheseid meetmeid; |
| --- | --- |

35.

toob esile komisjoni väited demograafiliste muutuste mõju kohta majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuna madalam sündimus hakkab pikemas perspektiivis tugevalt piirama Euroopa majanduslikku arengut. Kuni 2011. aastani on oodata suhteliselt tagasihoidlikku mõju, sest selle ajani on suure sündimusega aastatel sündinud veel majanduslikult aktiivsed, ajavahemikus 2012–2017 võib kõrgem tööhõivemäär korvata noorte töötajate arvu vähenemise, kuid pärast 2017. aastat on need võimalused end ammendanud. Eelkõige on tarvis, et liikmesriigid võtaksid meetmeid rahvastikupoliitika raames. Samas tuleb rohkem tähelepanu pöörata ka demograafilistele teguritele ühtekuuluvuspoliitika edasises arendamises. Seejuures tuleb rohkem arvestada ka piirkondades toimuvate erinevate demograafiliste arengutega; demograafiliste muutuste tagajärjed võivad mõnedes piirkondades oluliselt kiiremini avalduda ning seega on tarvis koheseid meetmeid;

| 36. | võtab murelikult teadmiseks, et kokku 77 NUTS 2 piirkonda ELis seisid ajavahemikus 2000–2004 lisaks madalale sündimusele osaliselt silmitsi ka märkimisväärse väljarändega (eriti noorte hulgas). Mõlema mõju kokkulangemine piirab veelgi enam kõnealuste piirkondade majanduslikke ja sotsiaalseid arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

36.

võtab murelikult teadmiseks, et kokku 77 NUTS 2 piirkonda ELis seisid ajavahemikus 2000–2004 lisaks madalale sündimusele osaliselt silmitsi ka märkimisväärse väljarändega (eriti noorte hulgas). Mõlema mõju kokkulangemine piirab veelgi enam kõnealuste piirkondade majanduslikke ja sotsiaalseid arenguvõimalusi;

| 37. | viitab sellele, et paljudes suurlinnades kaasneb rahvastikuarvu teatava vähenemise suundumusega rahvastikuarvu suurenemine ümbruskonnas. Samaaegselt suurenevad linnasisesed erinevused tööhõive ja ka sisserännanute osakaalu osas ning see kujutab endast olulist väljakutset linnade integratsioonisuutlikkusele; |
| --- | --- |

37.

viitab sellele, et paljudes suurlinnades kaasneb rahvastikuarvu teatava vähenemise suundumusega rahvastikuarvu suurenemine ümbruskonnas. Samaaegselt suurenevad linnasisesed erinevused tööhõive ja ka sisserännanute osakaalu osas ning see kujutab endast olulist väljakutset linnade integratsioonisuutlikkusele;

| 38. | märgib, et lähtuvalt erinevatest võrdlusperioodidest ja võrdlusvõimaluste puudumisest varasemate aruannetega on vaesust ja ühtekuuluvust käsitlevad analüüsid ühtekuuluvusaruandes teatud määral kirjeldava iseloomuga ning neis ei anta selget hinnangut ühtekuuluvuspoliitikat puudutavatele seostele. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles pöörama järgmises vahearuandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta rohkem tähelepanu kõnealustele seostele; |
| --- | --- |

38.

märgib, et lähtuvalt erinevatest võrdlusperioodidest ja võrdlusvõimaluste puudumisest varasemate aruannetega on vaesust ja ühtekuuluvust käsitlevad analüüsid ühtekuuluvusaruandes teatud määral kirjeldava iseloomuga ning neis ei anta selget hinnangut ühtekuuluvuspoliitikat puudutavatele seostele. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles pöörama järgmises vahearuandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta rohkem tähelepanu kõnealustele seostele;

Territoriaalne ühetkuuluvus

| 39. | viitab ühtekuuluvusaruandes toodud väitele, et liikmesriikide arenguerinevuste suurenemine on seotud eelkõige suurlinnapiirkondade kasvamisega, ning toetab komisjoni tähelepanekut, et regionaalpoliitika edasiseks arenguks on liikmesriikides tarvis poliitilisi lähenemisviise, mis on aktiivsemalt suunatud lõhe vähendamisele ning majanduskasvu ja tööhõive edendamisele; |
| --- | --- |

39.

viitab ühtekuuluvusaruandes toodud väitele, et liikmesriikide arenguerinevuste suurenemine on seotud eelkõige suurlinnapiirkondade kasvamisega, ning toetab komisjoni tähelepanekut, et regionaalpoliitika edasiseks arenguks on liikmesriikides tarvis poliitilisi lähenemisviise, mis on aktiivsemalt suunatud lõhe vähendamisele ning majanduskasvu ja tööhõive edendamisele;

| 40. | tervitab seejuures seda, et esmakordselt oli ühtekuuluvusaruande analüüsidesse kaasatud ka keskmise suurusega linnu hõlmav Euroopa audit, ning viitab mitmekihilistele vastastikustele suhetele linna ja selle ümbruse vahel (nt linnas tööl käijate liiklemisega); |
| --- | --- |

40.

tervitab seejuures seda, et esmakordselt oli ühtekuuluvusaruande analüüsidesse kaasatud ka keskmise suurusega linnu hõlmav Euroopa audit, ning viitab mitmekihilistele vastastikustele suhetele linna ja selle ümbruse vahel (nt linnas tööl käijate liiklemisega);

| 41. | viitab Euroopa Liidu paljude äärepoolseimate alade jätkuvale mahajäämusele arengus ning võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes kirjeldatud väga erinevad ning olulised väljakutsed ELi mäestikualadele, hõredalt asustatud piirkondadele ja saartele, mis puudutab peamiste teenuste ja infrastruktuuride tagamist; |
| --- | --- |

41.

viitab Euroopa Liidu paljude äärepoolseimate alade jätkuvale mahajäämusele arengus ning võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes kirjeldatud väga erinevad ning olulised väljakutsed ELi mäestikualadele, hõredalt asustatud piirkondadele ja saartele, mis puudutab peamiste teenuste ja infrastruktuuride tagamist;

| 42. | rõhutab paljudele maapiirkondadele esitatud üleskutset peatada väljaränne või muuta see piirkonnale talutavaks. Seejuures ei tohi alahinnata hiiglasuuri struktuurimuutusi, mis seisavad uutel liikmesriikidel veel ees seoses kõrge tööhõivemääraga põllumajanduses. Võib karta, et kõnealused väljarändesuundumused jätkuvad ELi paljudes maapiirkondades ka tulevikus. Seetõttu peaks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondil olema oluline roll, et tulla toime kõnealuste väljakutsetega; |
| --- | --- |

42.

rõhutab paljudele maapiirkondadele esitatud üleskutset peatada väljaränne või muuta see piirkonnale talutavaks. Seejuures ei tohi alahinnata hiiglasuuri struktuurimuutusi, mis seisavad uutel liikmesriikidel veel ees seoses kõrge tööhõivemääraga põllumajanduses. Võib karta, et kõnealused väljarändesuundumused jätkuvad ELi paljudes maapiirkondades ka tulevikus. Seetõttu peaks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondil olema oluline roll, et tulla toime kõnealuste väljakutsetega;

| 43. | viitab kõnealuses kontekstis linna- ja maapiirkondade seosele ning rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väidet, et kõnealuste piirkondade integreeritud arenguks on tarvis ruumilise planeerimise kooskõlastatud kontseptsioone ja maakasutuse strateegilist juhtimist. Seejuures on selge, et linnad toimivad ka maapiirkondade arengu katalüsaatoritena; |
| --- | --- |

43.

viitab kõnealuses kontekstis linna- ja maapiirkondade seosele ning rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väidet, et kõnealuste piirkondade integreeritud arenguks on tarvis ruumilise planeerimise kooskõlastatud kontseptsioone ja maakasutuse strateegilist juhtimist. Seejuures on selge, et linnad toimivad ka maapiirkondade arengu katalüsaatoritena;

| 44. | väljendab sellega seoses kahetsust, et ühtekuuluvusaruandes ei võetud arvesse nõukogu ja Regioonide Komitee töid territoriaalse tegevuskava ja Euroopa jätkusuutlike linnade Leipzigi harta kohta, ning viitab esmajoones ELi eesistujariigi Saksamaa järeldustele linnaarenduse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 24.–25. mail 2007 Leipzigis; |
| --- | --- |

44.

väljendab sellega seoses kahetsust, et ühtekuuluvusaruandes ei võetud arvesse nõukogu ja Regioonide Komitee töid territoriaalse tegevuskava ja Euroopa jätkusuutlike linnade Leipzigi harta kohta, ning viitab esmajoones ELi eesistujariigi Saksamaa järeldustele linnaarenduse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 24.–25. mail 2007 Leipzigis;

| 45. | kutsub Euroopa Komisjoni üles varakult kaasama Regioonide Komiteed Leipzigi järeldustes ettenähtud aruannete (1. aprilliks 2010 strateegiaaruanne koos analüüsiga selle kohta, kuidas on linna- ja territoriaalse mõõtmega arvestamine struktuurifondide programmides toetanud integreeritud linnaarengut ja territoriaalset ühtekuuluvust; 2008. aastaks aruanne territoriaalse ühtekuuluvuse kohta panusena territoriaalse tegevuskava ja Euroopa jätkusuutlike linnade Leipzigi harta prioriteetide vaheliste sünergiate loomist käsitlevasse arutellu) koostamisse; |
| --- | --- |

45.

kutsub Euroopa Komisjoni üles varakult kaasama Regioonide Komiteed Leipzigi järeldustes ettenähtud aruannete (1. aprilliks 2010 strateegiaaruanne koos analüüsiga selle kohta, kuidas on linna- ja territoriaalse mõõtmega arvestamine struktuurifondide programmides toetanud integreeritud linnaarengut ja territoriaalset ühtekuuluvust; 2008. aastaks aruanne territoriaalse ühtekuuluvuse kohta panusena territoriaalse tegevuskava ja Euroopa jätkusuutlike linnade Leipzigi harta prioriteetide vaheliste sünergiate loomist käsitlevasse arutellu) koostamisse;

| 46. | toetab nii hetkel Euroopa Parlamendis toimuvat arutelu territoriaalse ühtekuuluvuse sisulise kujundamise ja sobivate näitajate kohta kui ka nõukogu palvet eesistujariigile Sloveeniale arvestada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi hartaga 2008. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu ettevalmistustes; |
| --- | --- |

46.

toetab nii hetkel Euroopa Parlamendis toimuvat arutelu territoriaalse ühtekuuluvuse sisulise kujundamise ja sobivate näitajate kohta kui ka nõukogu palvet eesistujariigile Sloveeniale arvestada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi hartaga 2008. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu ettevalmistustes;

Ühtekuuluvuspoliitika mõju

| 47. | viitab ühtekuuluvusaruande väidetele, et ajavahemikus 2000–2006 kasutati struktuurifonde eelkõige infrastruktuuri, produktiivsete investeeringute ja inimkapitali tehtavate investeeringute valdkondades ning ühtekuuluvusfondi vahendid kasutati võrdses osas keskkonnameetmeteks ja transpordiinfrastruktuurideks; |
| --- | --- |

47.

viitab ühtekuuluvusaruande väidetele, et ajavahemikus 2000–2006 kasutati struktuurifonde eelkõige infrastruktuuri, produktiivsete investeeringute ja inimkapitali tehtavate investeeringute valdkondades ning ühtekuuluvusfondi vahendid kasutati võrdses osas keskkonnameetmeteks ja transpordiinfrastruktuurideks;

| 48. | juhib tähelepanu ühtekuuluvusaruandes mudeli HERMIN alusel tehtud arvutustele, vastavalt millele on programmiperioodil enamikus uutes liikmesriikides SKT absoluuttase kuni 2,8 % kõrgem ning loodud on 570 000 töökohta rohkem kui ilma ühtekuuluvuspoliitika panuseta. 2015. aastaks oodatakse vastavalt programmiperioodile 2007–2013 SKT suurenemist kuni 9,3 % ja 2 miljonit uut töökohta ning komitee leiab, et see on hea alus ühtekuuluvuspoliitika mõjude hindamiseks; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu ühtekuuluvusaruandes mudeli HERMIN alusel tehtud arvutustele, vastavalt millele on programmiperioodil enamikus uutes liikmesriikides SKT absoluuttase kuni 2,8 % kõrgem ning loodud on 570 000 töökohta rohkem kui ilma ühtekuuluvuspoliitika panuseta. 2015. aastaks oodatakse vastavalt programmiperioodile 2007–2013 SKT suurenemist kuni 9,3 % ja 2 miljonit uut töökohta ning komitee leiab, et see on hea alus ühtekuuluvuspoliitika mõjude hindamiseks;

| 49. | viitab mudeli EcoMod alusel tehtud arvestustele, vastavalt millele on SKT 2020. aastaks Slovakkias, Leedus, Lätis ja Bulgaarias 15 % kõrgem kui praegu; |
| --- | --- |

49.

viitab mudeli EcoMod alusel tehtud arvestustele, vastavalt millele on SKT 2020. aastaks Slovakkias, Leedus, Lätis ja Bulgaarias 15 % kõrgem kui praegu;

| 50. | toob välja ühtekuuluvusaruandes toodud märkuse, et ajavahemikus 2000–2006 loodi eesmärgi 2 sihtaladel Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaades, Hispaanias, Rootsis ja Ühendkuningriigis kokku 450 000 uut töökohta; |
| --- | --- |

50.

toob välja ühtekuuluvusaruandes toodud märkuse, et ajavahemikus 2000–2006 loodi eesmärgi 2 sihtaladel Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaades, Hispaanias, Rootsis ja Ühendkuningriigis kokku 450 000 uut töökohta;

| 51. | tervitab ühtekuuluvusaruande tulemusi, sest ühtekuuluvuspoliitika temaatilistes sekkumisvaldkondades on tehtud olulisi edusamme. Näiteks mis puudutab transpordiinfrastruktuuri, on Hispaania ja Portugali kiirteedevõrgustiku tihedus ajavahemikus 1995–2004 paranenud vastavalt peaaegu 48 % ja 200 %; |
| --- | --- |

51.

tervitab ühtekuuluvusaruande tulemusi, sest ühtekuuluvuspoliitika temaatilistes sekkumisvaldkondades on tehtud olulisi edusamme. Näiteks mis puudutab transpordiinfrastruktuuri, on Hispaania ja Portugali kiirteedevõrgustiku tihedus ajavahemikus 1995–2004 paranenud vastavalt peaaegu 48 % ja 200 %;

| 52. | rõhutab asjaolu, et keskkonnainfrastruktuuri valdkonnas on seoses ühtekuuluvusfondiga ajavahemikus 1993–2002 avaliku sektori kulutused suurenenud toetust saavates riikides 37 %; |
| --- | --- |

52.

rõhutab asjaolu, et keskkonnainfrastruktuuri valdkonnas on seoses ühtekuuluvusfondiga ajavahemikus 1993–2002 avaliku sektori kulutused suurenenud toetust saavates riikides 37 %;

| 53. | nõustub seetõttu ühtekuuluvusaruandes toodud hinnanguga, et tulevikus on eriti olulised kulutused uute liikmesriikide keskkonnainfrastruktuuri (eelkõige varustamine ja jäätmekäitlus) väljakujundamisse; |
| --- | --- |

53.

nõustub seetõttu ühtekuuluvusaruandes toodud hinnanguga, et tulevikus on eriti olulised kulutused uute liikmesriikide keskkonnainfrastruktuuri (eelkõige varustamine ja jäätmekäitlus) väljakujundamisse;

| 54. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika erirolli teadus- ja arendustegevuse edendamisel piirkondades. Struktuurifondide osakaal teadus- ja arendustegevusele eraldatud vahendites ulatus 5 %-st Hispaanias kuni 18 %-ni Lätis; |
| --- | --- |

54.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika erirolli teadus- ja arendustegevuse edendamisel piirkondades. Struktuurifondide osakaal teadus- ja arendustegevusele eraldatud vahendites ulatus 5 %-st Hispaanias kuni 18 %-ni Lätis;

| 55. | leiab, et aruandes esitatud väited ühtekuuluvuspoliitika spetsiifiliste mõjude kohta väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ei ole piisavad, ning kutsub komisjoni üles järgmises vahearuandes põhjalikumalt uurima struktuuripoliitika mõju VKEdele; |
| --- | --- |

55.

leiab, et aruandes esitatud väited ühtekuuluvuspoliitika spetsiifiliste mõjude kohta väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ei ole piisavad, ning kutsub komisjoni üles järgmises vahearuandes põhjalikumalt uurima struktuuripoliitika mõju VKEdele;

| 56. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika rolli inimressursside arengus. Eelmisel programmiperioodil eraldati umbes 69 miljardit eurot naiste juurdepääsu parandamiseks tööturule (6 %), tööjõu kohanemisvõime edendamisele (22 %), elukestva õppe meetmetele (23 %), võrdsele kohtlemisele ja sotsiaalsele kaasamisele (18 %) ning aktiivsele tööturupoliitikale (30 %). Vastavalt ühtekuuluvusaruandele suurendati seeläbi tööviljakust 5 %; |
| --- | --- |

56.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika rolli inimressursside arengus. Eelmisel programmiperioodil eraldati umbes 69 miljardit eurot naiste juurdepääsu parandamiseks tööturule (6 %), tööjõu kohanemisvõime edendamisele (22 %), elukestva õppe meetmetele (23 %), võrdsele kohtlemisele ja sotsiaalsele kaasamisele (18 %) ning aktiivsele tööturupoliitikale (30 %). Vastavalt ühtekuuluvusaruandele suurendati seeläbi tööviljakust 5 %;

| 57. | annab üldiselt positiivse hinnangu maapiirkondadele suunatud meetmetele, milleks eraldati möödunud programmiperioodil Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu raames 14 miljardit eurot. Samas märgitakse, et maapiirkondi puudutavate regionaalpoliitika ja põllumajanduspoliitika vahendite koordineerimist tuleb tulevikus eelkõige seoses Lissaboni eesmärkide saavutamisega paremini kooskõlastada. See kujutab endast käesoleva programmiperioodi üht suurimat väljakutset, kuna kõnealune maapiirkondade arendamise vahend ei kuulu enam regionaalpoliitika alla; |
| --- | --- |

57.

annab üldiselt positiivse hinnangu maapiirkondadele suunatud meetmetele, milleks eraldati möödunud programmiperioodil Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu raames 14 miljardit eurot. Samas märgitakse, et maapiirkondi puudutavate regionaalpoliitika ja põllumajanduspoliitika vahendite koordineerimist tuleb tulevikus eelkõige seoses Lissaboni eesmärkide saavutamisega paremini kooskõlastada. See kujutab endast käesoleva programmiperioodi üht suurimat väljakutset, kuna kõnealune maapiirkondade arendamise vahend ei kuulu enam regionaalpoliitika alla;

| 58. | toob esile INTERREGi programmi positiivse rolli, mille abil eraldati programmiperioodil 2000–2006 kokku 5,8 miljardid eurot piiriülesele, riikide- ja piirkondadevahelisele koostööle. Eelkõige piiridel toimuva koostöö ja üleeuroopalise kogemustevahetuse puhul on kõnealustel programmidel oma kindel roll, mille raames antakse aktiivne panus Euroopa piirkondade ühtlustumisse; |
| --- | --- |

58.

toob esile INTERREGi programmi positiivse rolli, mille abil eraldati programmiperioodil 2000–2006 kokku 5,8 miljardid eurot piiriülesele, riikide- ja piirkondadevahelisele koostööle. Eelkõige piiridel toimuva koostöö ja üleeuroopalise kogemustevahetuse puhul on kõnealustel programmidel oma kindel roll, mille raames antakse aktiivne panus Euroopa piirkondade ühtlustumisse;

| 59. | tervitab URBAN II raames võetud meetmeid, millega toetati eelmisel programmiperioodil 70 linna ja 2,2 miljonit elanikku, et aidata toime tulla sotsiaalsete ja majanduslike väljakutsetega linnapiirkondades. Samas on tarvis edasisi meetmeid, et ühtekuuluvuspoliitika raames parandada linnapoliitika meetmete tõhusust, edendamaks tegevuskavade raames majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

59.

tervitab URBAN II raames võetud meetmeid, millega toetati eelmisel programmiperioodil 70 linna ja 2,2 miljonit elanikku, et aidata toime tulla sotsiaalsete ja majanduslike väljakutsetega linnapiirkondades. Samas on tarvis edasisi meetmeid, et ühtekuuluvuspoliitika raames parandada linnapoliitika meetmete tõhusust, edendamaks tegevuskavade raames majanduskasvu ja tööhõivet;

| 60. | toonitab EQUALi rolli, mille abil on viimase 7 aasta jooksul liikmesriikides 3,27 miljardi euro ulatuses läbi viidud umbes 3 000 projekti, et edendada kogemustevahetust Euroopa tööhõivestrateegia elluviimiseks; |
| --- | --- |

60.

toonitab EQUALi rolli, mille abil on viimase 7 aasta jooksul liikmesriikides 3,27 miljardi euro ulatuses läbi viidud umbes 3 000 projekti, et edendada kogemustevahetust Euroopa tööhõivestrateegia elluviimiseks;

| 61. | tunnustab ka Euroopa Investeerimispanga tööd, sest EIP eraldas programmiperioodil 2000–2006 oma vahenditest umbes 71 % regionaalpoliitika valdkonna projektidele; |
| --- | --- |

61.

tunnustab ka Euroopa Investeerimispanga tööd, sest EIP eraldas programmiperioodil 2000–2006 oma vahenditest umbes 71 % regionaalpoliitika valdkonna projektidele;

| 62. | märgib, et programmiperioodi 2000–2006 kogumõjusid on võimalik hinnata alles 2008. aastal kõnealuse perioodi maksete lõpuleviimisega, ning palub seetõttu komisjonil asetada programmiperioodi 2000–2006 hindamine järgmise ühtekuuluvusaruande kesksele kohale; |
| --- | --- |

62.

märgib, et programmiperioodi 2000–2006 kogumõjusid on võimalik hinnata alles 2008. aastal kõnealuse perioodi maksete lõpuleviimisega, ning palub seetõttu komisjonil asetada programmiperioodi 2000–2006 hindamine järgmise ühtekuuluvusaruande kesksele kohale;

Riikliku poliitika mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele

| 63. | märgib, et liikmesriikide jõupingutused majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nimel toimuvad eelarve üldise konsolideerimise ja muudetud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavate riiklike reformitaotluste taustal; |
| --- | --- |

63.

märgib, et liikmesriikide jõupingutused majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nimel toimuvad eelarve üldise konsolideerimise ja muudetud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavate riiklike reformitaotluste taustal;

| 64. | võtab sellega seoses teadmiseks, et paljudes liikmesriikides (v.a ühtekuuluvuspoliitika raames abi saavad riigid) vähendati avaliku sektori investeeringuid 2,9 %-lt SKTst 1993. aastal 2,4 %-le 2005. aastal. Vastupidiselt sellele on avaliku sektori investeeringud 2004. aastal liitunud liikmesriikides oluliselt suurenenud ning on praegu umbes 50 % suuremad teiste liikmesriikide tasemest; |
| --- | --- |

64.

võtab sellega seoses teadmiseks, et paljudes liikmesriikides (v.a ühtekuuluvuspoliitika raames abi saavad riigid) vähendati avaliku sektori investeeringuid 2,9 %-lt SKTst 1993. aastal 2,4 %-le 2005. aastal. Vastupidiselt sellele on avaliku sektori investeeringud 2004. aastal liitunud liikmesriikides oluliselt suurenenud ning on praegu umbes 50 % suuremad teiste liikmesriikide tasemest;

| 65. | leiab, et uute liikmesriikide suurenenud kulutused ja eelarve konsolideerimise meetmed on aset leidnud samaaegselt; |
| --- | --- |

65.

leiab, et uute liikmesriikide suurenenud kulutused ja eelarve konsolideerimise meetmed on aset leidnud samaaegselt;

| 66. | rõhutab üldist suundumust, et hoolimata riiklike eelarvete raskest olukorrast, mis tuleneb ümberjaotamisest, on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse meetmete rahastamise vahendid, mis investeeritakse ettevõtlusesse, vaid veidi vähenenud või hoopis suurenenud; |
| --- | --- |

66.

rõhutab üldist suundumust, et hoolimata riiklike eelarvete raskest olukorrast, mis tuleneb ümberjaotamisest, on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse meetmete rahastamise vahendid, mis investeeritakse ettevõtlusesse, vaid veidi vähenenud või hoopis suurenenud;

| 67. | tunneb kahetsust, et riiklike eelarvete analüüsi osas ei ole piisavalt arvestatud eriolukorda mõningates riikides (nt vajadus riiklike kulutuste konsolideerimiseks pärast Saksamaa ühinemist); |
| --- | --- |

67.

tunneb kahetsust, et riiklike eelarvete analüüsi osas ei ole piisavalt arvestatud eriolukorda mõningates riikides (nt vajadus riiklike kulutuste konsolideerimiseks pärast Saksamaa ühinemist);

| 68. | tervitab paljudes riikides avalduvat üldist suundumust arvestada rohkem kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui avaliku sektori investeeringute pakkujatega (vastavalt ühtekuuluvusaruandele näiteks Taanis, Hispaanias, Itaalias, Portugalis, Ühendkuningriigis ja Soomes). Kõnealustes riikides on ajavahemikus 1995–2004 kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osakaal avaliku sektori investeeringutes tõusnud kuni 10 %; |
| --- | --- |

68.

tervitab paljudes riikides avalduvat üldist suundumust arvestada rohkem kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui avaliku sektori investeeringute pakkujatega (vastavalt ühtekuuluvusaruandele näiteks Taanis, Hispaanias, Itaalias, Portugalis, Ühendkuningriigis ja Soomes). Kõnealustes riikides on ajavahemikus 1995–2004 kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osakaal avaliku sektori investeeringutes tõusnud kuni 10 %;

| 69. | võtab teadmiseks, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osa moodustab uutes liikmesriikides (v.a Poola, Tšehhi Vabariik ja Läti) tunduvalt vähem kui 50 % avaliku sektori investeeringutest; |
| --- | --- |

69.

võtab teadmiseks, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osa moodustab uutes liikmesriikides (v.a Poola, Tšehhi Vabariik ja Läti) tunduvalt vähem kui 50 % avaliku sektori investeeringutest;

| 70. | rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud tähelepanekut seose kohta, mis valitseb ühelt poolt rahastamisvahendite vastuvõtusuutlikkuse ja investeerimisprojektide kvaliteedi ning teiselt poolt detsentraliseerimisastme vahel, juhul kui detsentraliseeritud tasandil on olemas tõhusad haldusstruktuurid; |
| --- | --- |

70.

rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud tähelepanekut seose kohta, mis valitseb ühelt poolt rahastamisvahendite vastuvõtusuutlikkuse ja investeerimisprojektide kvaliteedi ning teiselt poolt detsentraliseerimisastme vahel, juhul kui detsentraliseeritud tasandil on olemas tõhusad haldusstruktuurid;

| 71. | võtab rahuldusega teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väited seose kohta struktuurifondide ülekannete kõrge määra ja majandusliku stabiilsuse arengu vahel uutes liikmesriikides. Seega võib uutes liikmesriikides osutuda võimalikuks saavutada kõrge majanduskasv riigi rahanduse konsolideerimise kaudu. Sellest nähtub, milline mõju on olnud Euroopa poliitikal, mis järgib finantspoliitilist stabiilsust euro suhtes ning kasutab struktuurifondide sekkumist majanduskasvu ja ühtekuuluvuse saavutamiseks. Kõnealune kombinatsioon on võimaldanud ka seda, et viimastel aastatel on vahetuskursid suhteliselt stabiilsed euro suhtes; |
| --- | --- |

71.

võtab rahuldusega teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väited seose kohta struktuurifondide ülekannete kõrge määra ja majandusliku stabiilsuse arengu vahel uutes liikmesriikides. Seega võib uutes liikmesriikides osutuda võimalikuks saavutada kõrge majanduskasv riigi rahanduse konsolideerimise kaudu. Sellest nähtub, milline mõju on olnud Euroopa poliitikal, mis järgib finantspoliitilist stabiilsust euro suhtes ning kasutab struktuurifondide sekkumist majanduskasvu ja ühtekuuluvuse saavutamiseks. Kõnealune kombinatsioon on võimaldanud ka seda, et viimastel aastatel on vahetuskursid suhteliselt stabiilsed euro suhtes;

Ühenduse poliitika mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele

| 72. | rõhutab seoses Euroopa teadus- ja uuenduspoliitikaga, et programmid on suunatud eelkõige Euroopa konkurentsivõime edendamisele rahvusvahelises kontekstis. Seetõttu eraldatakse selleks vahendeid kogu ELi hõlmavate pakkumiskutsete raames; |
| --- | --- |

72.

rõhutab seoses Euroopa teadus- ja uuenduspoliitikaga, et programmid on suunatud eelkõige Euroopa konkurentsivõime edendamisele rahvusvahelises kontekstis. Seetõttu eraldatakse selleks vahendeid kogu ELi hõlmavate pakkumiskutsete raames;

| 73. | võtab teadmiseks, et ainult 18 % teadusuuringute 6. raamprogrammis osalejatest olid pärit mahajäänud piirkondadest, ning pooldab ühtekuuluvusaruandes esitatud seisukohta, et Euroopa teadusuuringute toetamine ja ühtekuuluvuspoliitika püüdlevad täiendavate eesmärkide poole, püüdes parandada teadus- ja arendustegevust Euroopas. Samas tervitab komitee seda, et 7. teadusprogrammi algatused (nt KnowReg2) tugevdavad Euroopa teadusuuringute toetamise piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

73.

võtab teadmiseks, et ainult 18 % teadusuuringute 6. raamprogrammis osalejatest olid pärit mahajäänud piirkondadest, ning pooldab ühtekuuluvusaruandes esitatud seisukohta, et Euroopa teadusuuringute toetamine ja ühtekuuluvuspoliitika püüdlevad täiendavate eesmärkide poole, püüdes parandada teadus- ja arendustegevust Euroopas. Samas tervitab komitee seda, et 7. teadusprogrammi algatused (nt KnowReg2) tugevdavad Euroopa teadusuuringute toetamise piirkondlikku mõõdet;

| 74. | seoses konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga (CIP) rõhutab, et kõnealune programm võib näiteks suunaga VKEde või taastuvate energiaallikate edendamisele tõhusalt täiendada ühtekuuluvuspoliitika meetmeid; |
| --- | --- |

74.

seoses konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga (CIP) rõhutab, et kõnealune programm võib näiteks suunaga VKEde või taastuvate energiaallikate edendamisele tõhusalt täiendada ühtekuuluvuspoliitika meetmeid;

| 75. | seoses Euroopa konkurentsipoliitikaga toob esile ühtekuuluvusaruandes esitatud väite, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel antav riigiabi mahajäänud piirkondadele on vähenenud 19 miljardilt eurolt 2003. aastal 11 miljardile eurole 2005. aastal; |
| --- | --- |

75.

seoses Euroopa konkurentsipoliitikaga toob esile ühtekuuluvusaruandes esitatud väite, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel antav riigiabi mahajäänud piirkondadele on vähenenud 19 miljardilt eurolt 2003. aastal 11 miljardile eurole 2005. aastal;

| 76. | viitab sellele, et paralleelselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a ettenähtud toetuste vähenemisega suunati riigiabi ühtekuuluvuspoliitika raames abi saavates riikides üha enam Lissaboni ja Göteborgi eesmärkidele (keskkond, piirkondlik abi, VKEd, tööhõive, koolitus ja teadus). Rohkem kui pooled liikmesriigid on oma toetused suunanud kõnealustele horisontaalsetele eesmärkidele; |
| --- | --- |

76.

viitab sellele, et paralleelselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a ettenähtud toetuste vähenemisega suunati riigiabi ühtekuuluvuspoliitika raames abi saavates riikides üha enam Lissaboni ja Göteborgi eesmärkidele (keskkond, piirkondlik abi, VKEd, tööhõive, koolitus ja teadus). Rohkem kui pooled liikmesriigid on oma toetused suunanud kõnealustele horisontaalsetele eesmärkidele;

| 77. | võtab teadmiseks, et hoolimata Euroopa Liidu laienemisest elab uuel programmiperioodil vaid 34 % elanikkonnast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud mahajäänud piirkondades; |
| --- | --- |

77.

võtab teadmiseks, et hoolimata Euroopa Liidu laienemisest elab uuel programmiperioodil vaid 34 % elanikkonnast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud mahajäänud piirkondades;

| 78. | võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väited, et ühise põllumajanduspoliitika turukorralduse raames eelistatakse esmajoones tugevaid piirkondi, kus tootmisüksused on suuremad. Seetõttu rõhutab komitee vajadust, et jooksval programmiperioodil tuleb kasutada vahendeid maapiirkondade arendamiseks eelkõige ka lähenemispiirkondades, ning tervitab võimalust veel jooksval programmiperioodil suurendada ümbersuunamise kaudu vahendeid maaelu arenguks; |
| --- | --- |

78.

võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väited, et ühise põllumajanduspoliitika turukorralduse raames eelistatakse esmajoones tugevaid piirkondi, kus tootmisüksused on suuremad. Seetõttu rõhutab komitee vajadust, et jooksval programmiperioodil tuleb kasutada vahendeid maapiirkondade arendamiseks eelkõige ka lähenemispiirkondades, ning tervitab võimalust veel jooksval programmiperioodil suurendada ümbersuunamise kaudu vahendeid maaelu arenguks;

| 79. | viitab väljakutsele — seda eelkõige riikides, kus tööhõive osakaal põllumajandussektoris on kõrge — siduda järgmistel aastatel üleminek konkurentsivõimelisele põllumajandusele samaaegse majandustegevuse mitmekesistamisega maapiirkondades; |
| --- | --- |

79.

viitab väljakutsele — seda eelkõige riikides, kus tööhõive osakaal põllumajandussektoris on kõrge — siduda järgmistel aastatel üleminek konkurentsivõimelisele põllumajandusele samaaegse majandustegevuse mitmekesistamisega maapiirkondades;

| 80. | rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid, et ELi eelarve seisukohalt on ühtekuuluvuspoliitika mänginud keskset rolli Euroopa Liidu ülesehitamisel, võimaldamaks igale kodanikule võrdse juurdepääsu Euroopa ühtsele turule; |
| --- | --- |

80.

rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid, et ELi eelarve seisukohalt on ühtekuuluvuspoliitika mänginud keskset rolli Euroopa Liidu ülesehitamisel, võimaldamaks igale kodanikule võrdse juurdepääsu Euroopa ühtsele turule;

| 81. | Euroopa eelarvepoliitika osas võtab teadmiseks, et ühtekuuluvuspoliitika hõlmab hetkel kolmandiku ELi kulutustest ja see ulatub 2013. aastal umbes 54,2 miljardi euroni. Samuti viitab sellele, et ühtekuuluvuspoliitika suhteline osa võrreldes ELi SKT-ga väheneb 2013. aastaks umbes 0,35 % võrreldes peaaegu 0,4 %-ga 2004. aastal; |
| --- | --- |

81.

Euroopa eelarvepoliitika osas võtab teadmiseks, et ühtekuuluvuspoliitika hõlmab hetkel kolmandiku ELi kulutustest ja see ulatub 2013. aastal umbes 54,2 miljardi euroni. Samuti viitab sellele, et ühtekuuluvuspoliitika suhteline osa võrreldes ELi SKT-ga väheneb 2013. aastaks umbes 0,35 % võrreldes peaaegu 0,4 %-ga 2004. aastal;

| 82. | toonitab, et seoses ELi laienemisega suunatakse jooksva programmiperioodi lõpus umbes 85 % ühtekuuluvusvahenditest mahajäänud piirkondadele (1989. aastal oli sama näitaja 56 %). Uued liikmesriigid saavad seega eeldatavasti 52 % kõigist ühtekuuluvusvahenditest, kuigi nende rahvastik moodustab vaid 21 %; |
| --- | --- |

82.

toonitab, et seoses ELi laienemisega suunatakse jooksva programmiperioodi lõpus umbes 85 % ühtekuuluvusvahenditest mahajäänud piirkondadele (1989. aastal oli sama näitaja 56 %). Uued liikmesriigid saavad seega eeldatavasti 52 % kõigist ühtekuuluvusvahenditest, kuigi nende rahvastik moodustab vaid 21 %;

| 83. | tunneb kahetsust, et ühtekuuluvusaruande vastavas peatükis ei esitata ikka veel ulatuslikku kontseptsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja ELi muude poliitikavaldkondade vastastikkuse mõju tugevdamiseks, ning kutsub komisjoni üles seda viga parandama ühes järgmistest vahearuannetest ELi finantssüsteemi kavandatava reformi raames; |
| --- | --- |

83.

tunneb kahetsust, et ühtekuuluvusaruande vastavas peatükis ei esitata ikka veel ulatuslikku kontseptsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja ELi muude poliitikavaldkondade vastastikkuse mõju tugevdamiseks, ning kutsub komisjoni üles seda viga parandama ühes järgmistest vahearuannetest ELi finantssüsteemi kavandatava reformi raames;

| 84. | rõhutab vajadust kõigi osapoolte vahelise dialoogi järele, et uurida ja arvestada Euroopa seadusandluse võimalikke mõjusid linnade ja piirkondade jätkusuutlikule arengule ning olemasolevate menetluste raames (nt mõjuhindamine) paremini kooskõlastada ELi meetmeid ja algatusi, mis puudutavad linna- ja regionaalpoliitikat, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles komiteed varakult kõnealustesse protsessidesse kaasama; |
| --- | --- |

84.

rõhutab vajadust kõigi osapoolte vahelise dialoogi järele, et uurida ja arvestada Euroopa seadusandluse võimalikke mõjusid linnade ja piirkondade jätkusuutlikule arengule ning olemasolevate menetluste raames (nt mõjuhindamine) paremini kooskõlastada ELi meetmeid ja algatusi, mis puudutavad linna- ja regionaalpoliitikat, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles komiteed varakult kõnealustesse protsessidesse kaasama;

Ühtekuuluvuspoliitika reform 2007–2013

| 85. | võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väited, et ühtekuuluvuspoliitika reform ajavahemikus 2007–2013 on suunatud sellele, et säilitada end õigustanud põhimõtted programmitöö, partnerluse, kaasrahastamise ja hindamise valdkonnas ning viia sisse uuendused veelgi strateegilisema lähenemisviisi, edasise detsentraliseerimise, suurema tulemuslikkuse ja bürokraatia vähendamise nimel; |
| --- | --- |

85.

võtab teadmiseks ühtekuuluvusaruandes toodud väited, et ühtekuuluvuspoliitika reform ajavahemikus 2007–2013 on suunatud sellele, et säilitada end õigustanud põhimõtted programmitöö, partnerluse, kaasrahastamise ja hindamise valdkonnas ning viia sisse uuendused veelgi strateegilisema lähenemisviisi, edasise detsentraliseerimise, suurema tulemuslikkuse ja bürokraatia vähendamise nimel;

| 86. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika tihedat seost Lissaboni strateegiaga. Programmitöös on see viinud selleni, et programmid on tugevamini suunatud majanduskasvule ja tööhõivele. Seda on võimalik tagada ainult juhul, kui liikmesriigid arendavad tihedaid kontakte nende organite vahel, kes vastutavad ühtekuuluvus- ja struktuuripoliitika ning riiklike reformikavade koostamise eest; |
| --- | --- |

86.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika tihedat seost Lissaboni strateegiaga. Programmitöös on see viinud selleni, et programmid on tugevamini suunatud majanduskasvule ja tööhõivele. Seda on võimalik tagada ainult juhul, kui liikmesriigid arendavad tihedaid kontakte nende organite vahel, kes vastutavad ühtekuuluvus- ja struktuuripoliitika ning riiklike reformikavade koostamise eest;

| 87. | seoses struktuurifondide vahendite kasutamisega Lissaboni eesmärkide heaks (earmarking) rõhutab, et umbes 64 % lähenemise eesmärgi vahenditest ja üle 80 % konkurentsivõime parandamiseks eraldatud vahenditest kasutatakse kõnealuste valdkondade heaks ning sel moel saavutatakse ühiselt seatud eesmärgid. Seega suunatakse majanduskasvu ja tööhõivet edendavatesse investeeringutesse 210 miljardit eurot. |
| --- | --- |

87.

seoses struktuurifondide vahendite kasutamisega Lissaboni eesmärkide heaks (earmarking) rõhutab, et umbes 64 % lähenemise eesmärgi vahenditest ja üle 80 % konkurentsivõime parandamiseks eraldatud vahenditest kasutatakse kõnealuste valdkondade heaks ning sel moel saavutatakse ühiselt seatud eesmärgid. Seega suunatakse majanduskasvu ja tööhõivet edendavatesse investeeringutesse 210 miljardit eurot.

| 88. | seoses ühtekuuluvuspoliitika suunaga Lissaboni eesmärkidele viitab sellele, et majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine on Euroopa Liidu omaette eesmärk. Seega ei tohi tekitada muljet, nagu oleks ühtekuuluvuspoliitika ainus eesmärk Lissaboni eesmärkide elluviimine; |
| --- | --- |

88.

seoses ühtekuuluvuspoliitika suunaga Lissaboni eesmärkidele viitab sellele, et majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine on Euroopa Liidu omaette eesmärk. Seega ei tohi tekitada muljet, nagu oleks ühtekuuluvuspoliitika ainus eesmärk Lissaboni eesmärkide elluviimine;

| 89. | tunnustab Euroopa Komisjoni jõupingutusi parandada läbipaistvust ja õiguslikku selgust, kehtestades fonde käsitleva ühtse määruse, mis asendaks praegu kehtivat 10 määrust. See kehtib ka ühtekuuluvusfondi integreerimiseks fonde käsitleva ühise määruse alla; |
| --- | --- |

89.

tunnustab Euroopa Komisjoni jõupingutusi parandada läbipaistvust ja õiguslikku selgust, kehtestades fonde käsitleva ühtse määruse, mis asendaks praegu kehtivat 10 määrust. See kehtib ka ühtekuuluvusfondi integreerimiseks fonde käsitleva ühise määruse alla;

| 90. | selgitab, et reformi mõjude ulatuslik hinnang struktuurifondide programmitöö ja rakendamise kohta on võimalik alles pärast tegevuskavade heakskiitmist ja käivitamist, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles teostama kõnealust hindamist järgmistes aruannetes; |
| --- | --- |

90.

selgitab, et reformi mõjude ulatuslik hinnang struktuurifondide programmitöö ja rakendamise kohta on võimalik alles pärast tegevuskavade heakskiitmist ja käivitamist, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles teostama kõnealust hindamist järgmistes aruannetes;

| 91. | soovib, et seoses Euroopa linnade keskse kohaga Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisel ning sotsiaalsel integreerimisel (nt sisserändajate puhul) tuleks viiendas ühtekuuluvusaruandes linnamõõdet käsitleda eraldi peatükis; |
| --- | --- |

91.

soovib, et seoses Euroopa linnade keskse kohaga Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisel ning sotsiaalsel integreerimisel (nt sisserändajate puhul) tuleks viiendas ühtekuuluvusaruandes linnamõõdet käsitleda eraldi peatükis;

Uued väljakutsed

| 92. | on arvamusel, et neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta juhatab sisse arutelu ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise kohta pärast 2013. aastat. Komitee leiab, et selleks on vajalik ulatuslik analüüs ühtekuuluvuspoliitika tulevaste väljakutsete kohta ning et neljandat ühtekuuluvusaruannet käsitleva teatise väited kujutavad endast esimest sammu kõnealuses suunas; märgib ka, et lisaks ühtekuuluvuspoliitikale tuleks aruandes määratletud väljakutsete osas meetmeid võtta ka ELi teistes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

92.

on arvamusel, et neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta juhatab sisse arutelu ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise kohta pärast 2013. aastat. Komitee leiab, et selleks on vajalik ulatuslik analüüs ühtekuuluvuspoliitika tulevaste väljakutsete kohta ning et neljandat ühtekuuluvusaruannet käsitleva teatise väited kujutavad endast esimest sammu kõnealuses suunas; märgib ka, et lisaks ühtekuuluvuspoliitikale tuleks aruandes määratletud väljakutsete osas meetmeid võtta ka ELi teistes poliitikavaldkondades;

| 93. | globaliseerumise ja laienemise raames rõhutab vajalikku survet ümberkorralduste ja uuenduste tegemiseks liikmesriikides ja eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning viitab ühtekuuluvusaruandes esitatud väidetele, et globaliseerumise mõjud avalduvad majandusharudele ja piirkondadele erineval kujul. Samuti on komitee teadlik asjaolust, et kohandusi on tarvis mitte ainult mahajäänud piirkondades, vaid ka ELi teistes piirkondades. Sealjuures tuleb arvestada ka piirkondade kultuuripärandiga; |
| --- | --- |

93.

globaliseerumise ja laienemise raames rõhutab vajalikku survet ümberkorralduste ja uuenduste tegemiseks liikmesriikides ja eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning viitab ühtekuuluvusaruandes esitatud väidetele, et globaliseerumise mõjud avalduvad majandusharudele ja piirkondadele erineval kujul. Samuti on komitee teadlik asjaolust, et kohandusi on tarvis mitte ainult mahajäänud piirkondades, vaid ka ELi teistes piirkondades. Sealjuures tuleb arvestada ka piirkondade kultuuripärandiga;

| 94. | märgib aga ka, et ühtekuuluvuspoliitika üks peamisi väljakutseid seisneb selles, et toetada kohanemist majanduslike muutustega, edendades tehnoloogilist arengut ning koolitust ja täiendõpet, et sel moel ära kasutada globaliseerumisest tulenevad võimalused; |
| --- | --- |

94.

märgib aga ka, et ühtekuuluvuspoliitika üks peamisi väljakutseid seisneb selles, et toetada kohanemist majanduslike muutustega, edendades tehnoloogilist arengut ning koolitust ja täiendõpet, et sel moel ära kasutada globaliseerumisest tulenevad võimalused;

| 95. | täheldab, et ka kliimamuutustel on erinev mõju Euroopa piirkondadele, näiteks kaitse üleujutuste vastu ja muutuvad kliimatingimused nõuavad põllumajandussektorilt uusi ümberkorraldusi ja kohanemist. Samas pakub aga taastuvate energiaallikate arendamine ka uusi võimalusi majanduskasvuks ja tööhõiveks ning avab uusi ülemaailmseid turge; |
| --- | --- |

95.

täheldab, et ka kliimamuutustel on erinev mõju Euroopa piirkondadele, näiteks kaitse üleujutuste vastu ja muutuvad kliimatingimused nõuavad põllumajandussektorilt uusi ümberkorraldusi ja kohanemist. Samas pakub aga taastuvate energiaallikate arendamine ka uusi võimalusi majanduskasvuks ja tööhõiveks ning avab uusi ülemaailmseid turge;

| 96. | nõustub ühtekuuluvusaruandes esitatud arvamusega, et suurenevad energiahinnad puudutavad eelkõige piirkondi, kus energiatõhusus on madal ja kus asuvad suure energiatarbimisega majandussektorid. Samas seab selline areng ka äärealadele ja äärepooleseimatele piirkondadele, saartele, mäestikupiirkondadele ja ELi eraldatud piirkondadele väljakutse säilitada oma kasvupotentsiaal hoolimata kõrgematest transpordikuludest; |
| --- | --- |

96.

nõustub ühtekuuluvusaruandes esitatud arvamusega, et suurenevad energiahinnad puudutavad eelkõige piirkondi, kus energiatõhusus on madal ja kus asuvad suure energiatarbimisega majandussektorid. Samas seab selline areng ka äärealadele ja äärepooleseimatele piirkondadele, saartele, mäestikupiirkondadele ja ELi eraldatud piirkondadele väljakutse säilitada oma kasvupotentsiaal hoolimata kõrgematest transpordikuludest;

| 97. | rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid, et demograafilised muutused võivad järk-järgult saada majanduskasvu ja arengu keskseks takistuseks paljudes Euroopa Liidu piirkondades; |
| --- | --- |

97.

rõhutab ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid, et demograafilised muutused võivad järk-järgult saada majanduskasvu ja arengu keskseks takistuseks paljudes Euroopa Liidu piirkondades;

| 98. | leiab, et kõnealuses seoses on oluline eeldus piirkondade algatused üldise haridustaseme parandamiseks ja koolist väljalangenute arvu vähendamine, leevendamaks rahvastiku vananemisest tulenevaid tagajärgi suurema tootlikkuse ja lisaväärtuse abil; |
| --- | --- |

98.

leiab, et kõnealuses seoses on oluline eeldus piirkondade algatused üldise haridustaseme parandamiseks ja koolist väljalangenute arvu vähendamine, leevendamaks rahvastiku vananemisest tulenevaid tagajärgi suurema tootlikkuse ja lisaväärtuse abil;

Ühtekuuluvuspoliitika tulevik

| 99. | viitab sellele, et aruteluga ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise üle kaasneb järgnevatel aastatel mõttevahetus ELi eelarve reformimise kohta. Selleks on kavas järgmisel aastal välja töötada võimalused ja hinnata ELi olemasolevaid poliitikameetmeid. Samaaegselt edastab Euroopa Komisjon viiendas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta täiendava panuse kõnealusesse arutellu; |
| --- | --- |

99.

viitab sellele, et aruteluga ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise üle kaasneb järgnevatel aastatel mõttevahetus ELi eelarve reformimise kohta. Selleks on kavas järgmisel aastal välja töötada võimalused ja hinnata ELi olemasolevaid poliitikameetmeid. Samaaegselt edastab Euroopa Komisjon viiendas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta täiendava panuse kõnealusesse arutellu;

| 100. | leiab, et ühtekuuluvusaruannet puudutavas teatises Euroopa Komisjoni poolt tõstatatud küsimused moodustavad esimese panuse tulevikuarutelusse, ning annab küsimustele esmased vastused; |
| --- | --- |

100.

leiab, et ühtekuuluvusaruannet puudutavas teatises Euroopa Komisjoni poolt tõstatatud küsimused moodustavad esimese panuse tulevikuarutelusse, ning annab küsimustele esmased vastused;

Kuidas on ühtekuuluvuspoliitika valmis väljakutseteks, mis seisavad Euroopa piirkondade ees järgmistel aastatel?

| 101. | viitab sellele, et Euroopa piirkonnad tulevad enda ees seisvate väljakutsetega toime vaid juhul, kui on olemas tasakaal kogu ELi hõlmavate strateegiliste suuniste ja paindlikkuse vahel, mis on vajalik vahendite kasutamiseks piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

101.

viitab sellele, et Euroopa piirkonnad tulevad enda ees seisvate väljakutsetega toime vaid juhul, kui on olemas tasakaal kogu ELi hõlmavate strateegiliste suuniste ja paindlikkuse vahel, mis on vajalik vahendite kasutamiseks piirkondlikul tasandil;

| 102. | leiab, et on tarvis jõupingutusi, et spetsiifiliste tulevikustrateegiate arendamise kaudu piirkondades varakult tuvastada tulevased väljakutsed ning kogu ELi hõlmavate piirkondlike võrdluste kaudu määratleda erinevate piirkondade olukord Euroopas. Seejuures tuleb ka läbi vaadata, kas ja millisel määral on ühtekuuluvuspoliitika hindamiseks vajalikud uued näitajad; |
| --- | --- |

102.

leiab, et on tarvis jõupingutusi, et spetsiifiliste tulevikustrateegiate arendamise kaudu piirkondades varakult tuvastada tulevased väljakutsed ning kogu ELi hõlmavate piirkondlike võrdluste kaudu määratleda erinevate piirkondade olukord Euroopas. Seejuures tuleb ka läbi vaadata, kas ja millisel määral on ühtekuuluvuspoliitika hindamiseks vajalikud uued näitajad;

| 103. | rõhutab, et regionaalpoliitikas tuleb edendada teadlaste, riiklike uurimisinstituutide ja regionaaluuringute liitude suuremat mõttevahetust ja koostööd uute lähenemisviiside ja mudelite alal, et leida tõhusamaid viise, kuidas suunata ideid ja ideede praktilisi rakendusi poliitika väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse. Komitee teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku luua sobiv mehhanism sellealase koostöö, kontaktide loomise ja ideede levitamise toetamiseks; |
| --- | --- |

103.

rõhutab, et regionaalpoliitikas tuleb edendada teadlaste, riiklike uurimisinstituutide ja regionaaluuringute liitude suuremat mõttevahetust ja koostööd uute lähenemisviiside ja mudelite alal, et leida tõhusamaid viise, kuidas suunata ideid ja ideede praktilisi rakendusi poliitika väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse. Komitee teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku luua sobiv mehhanism sellealase koostöö, kontaktide loomise ja ideede levitamise toetamiseks;

Millise vastuse võib regionaalpoliitika anda globaliseerumisele?

| 104. | leiab, et globaliseerumine on struktuurimuutuste järgmine etapp ning see hõlmab endasse nii võimalusi kui ka riske Euroopa piirkondade ja omavalitsusüksuste jaoks; |
| --- | --- |

104.

leiab, et globaliseerumine on struktuurimuutuste järgmine etapp ning see hõlmab endasse nii võimalusi kui ka riske Euroopa piirkondade ja omavalitsusüksuste jaoks;

| 105. | on arvamusel, et regionaalpoliitika võimaldab mõningaid globaliseerumise majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi sobivalt käsitleda, sest regionaalpoliitika pakub mitmeid sektoreid hõlmavaid kodanikulähedasi lahendusi; |
| --- | --- |

105.

on arvamusel, et regionaalpoliitika võimaldab mõningaid globaliseerumise majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi sobivalt käsitleda, sest regionaalpoliitika pakub mitmeid sektoreid hõlmavaid kodanikulähedasi lahendusi;

| 106. | tervitab asjaolu, et ühtekuuluvusaruandes pööratakse esmakordselt intensiivsemat tähelepanu teiste riikide regionaalpoliitikale (eelkõige USA, Venemaa ja Hiina); see on oluline panus ülemaailmsete võrdluste loomisse ja piirkondlike arengustrateegiate alasesse teabevahetusse; |
| --- | --- |

106.

tervitab asjaolu, et ühtekuuluvusaruandes pööratakse esmakordselt intensiivsemat tähelepanu teiste riikide regionaalpoliitikale (eelkõige USA, Venemaa ja Hiina); see on oluline panus ülemaailmsete võrdluste loomisse ja piirkondlike arengustrateegiate alasesse teabevahetusse;

| 107. | kutsub komisjoni üles ka tulevikus senisest enam rõhutama globaliseerumise piirkondlike ja valdkondlike mõjusid, et anda sel moel kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele olulist teavet globaliseerumise suundumuste ja väljakutsete kohta piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni üles ka tulevikus senisest enam rõhutama globaliseerumise piirkondlike ja valdkondlike mõjusid, et anda sel moel kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele olulist teavet globaliseerumise suundumuste ja väljakutsete kohta piirkondlikul tasandil;

| 108. | leiab, et eelkõige tulevikku suunatud regionaalpoliitika, mis põhineb pakkumistegurite tugevdamisel, on vahend, et säilitada ka tulevikus saavutatud arengutase globaalses konkurentsis turgude ja ettevõtete osas; |
| --- | --- |

108.

leiab, et eelkõige tulevikku suunatud regionaalpoliitika, mis põhineb pakkumistegurite tugevdamisel, on vahend, et säilitada ka tulevikus saavutatud arengutase globaalses konkurentsis turgude ja ettevõtete osas;

| 109. | rõhutab vajadust aktsepteerida globaliseerumist kui pöördumatut protsessi ning töötada abil välja piirkondadele sobivad arengustrateegiad, mis põhinevad uuendustegevusel ja tõhususel; |
| --- | --- |

109.

rõhutab vajadust aktsepteerida globaliseerumist kui pöördumatut protsessi ning töötada abil välja piirkondadele sobivad arengustrateegiad, mis põhinevad uuendustegevusel ja tõhususel;

Millist rolli võib ühtekuuluvuspoliitika etendada seoses kliimamuutustega?

| 110. | leiab, et kliimamuutused kujutavad endast üht suurimat ülemaailmset väljakutset, millega on võimalik toime tulla ainult rahvusvaheliselt kooskõlastatud ja integreeritud kontseptsiooni abil, mis sisaldab hulgaliselt meetmepakette; |
| --- | --- |

110.

leiab, et kliimamuutused kujutavad endast üht suurimat ülemaailmset väljakutset, millega on võimalik toime tulla ainult rahvusvaheliselt kooskõlastatud ja integreeritud kontseptsiooni abil, mis sisaldab hulgaliselt meetmepakette;

| 111. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitika roll seisneb esmajoones CO2 heitkoguste vähendamises, energiatõhususe parandamises ning taastuvate energiaallikate kasutamises eelkõige mahajäänud piirkondades. Nimetatud piirkondadele tuleb kasuks see, et kõnealuses valdkonnas on juba praegu moodustunud uued turud ja ettevõtted; |
| --- | --- |

111.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika roll seisneb esmajoones CO2 heitkoguste vähendamises, energiatõhususe parandamises ning taastuvate energiaallikate kasutamises eelkõige mahajäänud piirkondades. Nimetatud piirkondadele tuleb kasuks see, et kõnealuses valdkonnas on juba praegu moodustunud uued turud ja ettevõtted;

| 112. | rõhutab aga ka ühtekuuluvuspoliitika piire, sest kõnealune poliitika ei saa näiteks kompenseerida ebasobiva jaotuspoliitika ega potentsiaalsete konkurentsimoonutuste tagajärgi saatekvootidega kauplemisel; |
| --- | --- |

112.

rõhutab aga ka ühtekuuluvuspoliitika piire, sest kõnealune poliitika ei saa näiteks kompenseerida ebasobiva jaotuspoliitika ega potentsiaalsete konkurentsimoonutuste tagajärgi saatekvootidega kauplemisel;

Kuidas on võimalik ühtekuuluvuspoliitika raames edasi arendada majanduskasvu- ja tööhõivemeetmeid?

| 113. | on arvamusel, et ka tulevikus peab ühtekuuluvuspoliitika lähtuma solidaarsuse põhimõttest ning keskenduma majanduskasvule ja tööhõivele; ühtekuuluvuspoliitika tõhustamiseks on Regioonide Komitee loonud Lissaboni protsessi järelevalveplatvormi, mis võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostööd teha ja kõnealuses valdkonnas häid tavasid vahetada; |
| --- | --- |

113.

on arvamusel, et ka tulevikus peab ühtekuuluvuspoliitika lähtuma solidaarsuse põhimõttest ning keskenduma majanduskasvule ja tööhõivele; ühtekuuluvuspoliitika tõhustamiseks on Regioonide Komitee loonud Lissaboni protsessi järelevalveplatvormi, mis võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostööd teha ja kõnealuses valdkonnas häid tavasid vahetada;

| 114. | leiab, et kõnealuses kontekstis on tarvis selgitada, milline peaks olema tulevaste toetusvahendite roll kõnealuste eesmärkide saavutamisel (nt tagastamisele mittekuuluvad toetused versus käibefondid); |
| --- | --- |

114.

leiab, et kõnealuses kontekstis on tarvis selgitada, milline peaks olema tulevaste toetusvahendite roll kõnealuste eesmärkide saavutamisel (nt tagastamisele mittekuuluvad toetused versus käibefondid);

| 115. | juhib tähelepanu sellele, et tulevases ühtekuuluvuspoliitikas tuleb arvestada, et majanduskasvu ja tööhõiveni on võimalik jõuda nii Euroopa olemasolevaid tugevaid külgi tugevdades kui ka aidates kõige nõrgematel ja probleemsematel piirkondadel arengus teistele järele jõuda. Kõnealuse temaatikaga seonduvate küsimuste analüüsist tuleneb ka vastus küsimusele, mil määral tuleb ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kontsentreerida erinevat tüüpi sihtaladele; |
| --- | --- |

115.

juhib tähelepanu sellele, et tulevases ühtekuuluvuspoliitikas tuleb arvestada, et majanduskasvu ja tööhõiveni on võimalik jõuda nii Euroopa olemasolevaid tugevaid külgi tugevdades kui ka aidates kõige nõrgematel ja probleemsematel piirkondadel arengus teistele järele jõuda. Kõnealuse temaatikaga seonduvate küsimuste analüüsist tuleneb ka vastus küsimusele, mil määral tuleb ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kontsentreerida erinevat tüüpi sihtaladele;

| 116. | kutsub komisjoni üles seostama majanduskasvu ja tööhõive temaatikat mitte ainult ühtekuuluvuspoliitikaga, vaid kaaluma seda, kuidas saab ELi teisi meetmeid kasutada kõnealuse põhieesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

116.

kutsub komisjoni üles seostama majanduskasvu ja tööhõive temaatikat mitte ainult ühtekuuluvuspoliitikaga, vaid kaaluma seda, kuidas saab ELi teisi meetmeid kasutada kõnealuse põhieesmärgi saavutamiseks;

| 117. | viitab sellega seoses siseturustrateegia läbivaatamisele, mis toimub samaaegselt aruteluga ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise kohta; |
| --- | --- |

117.

viitab sellega seoses siseturustrateegia läbivaatamisele, mis toimub samaaegselt aruteluga ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise kohta;

Milline on tulevikus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll ühtekuuluvuspoliitikas, et tulla toime väljakutsetega?

| 118. | peab julgustavaks ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid, et kohalike ja piirkondlike osalejate tõhus kaasamine on viinud parema halduseni ja struktuuritoetuste tõhususe suurenemiseni; |
| --- | --- |

118.

peab julgustavaks ühtekuuluvusaruandes esitatud väiteid, et kohalike ja piirkondlike osalejate tõhus kaasamine on viinud parema halduseni ja struktuuritoetuste tõhususe suurenemiseni;

| 119. | sellele toetudes esitab üleskutse, et tulevikus peaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi senisest veelgi aktiivsemalt kaasama ühtekuuluvuspoliitika kavandamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

119.

sellele toetudes esitab üleskutse, et tulevikus peaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi senisest veelgi aktiivsemalt kaasama ühtekuuluvuspoliitika kavandamisse ja rakendamisse;

Kuidas tuleks tulevikus jagada ühtekuuluvuspoliitika pädevused ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil?

| 120. | on arvamusel, et arutelu ühtekuuluvuspoliitika tulevaste pädevuste üle sõltub suures osas ühtekuuluvuspoliitika tulevastest vahenditest ja eesmärkidest, ning viitab seejuures keerulistele läbirääkimistele kõnealuse küsimuse üle finantsperspektiivi 2007–2013 käsitlevas arutelus; |
| --- | --- |

120.

on arvamusel, et arutelu ühtekuuluvuspoliitika tulevaste pädevuste üle sõltub suures osas ühtekuuluvuspoliitika tulevastest vahenditest ja eesmärkidest, ning viitab seejuures keerulistele läbirääkimistele kõnealuse küsimuse üle finantsperspektiivi 2007–2013 käsitlevas arutelus;

| 121. | teeb komisjonile ettepaneku koostada ulatuslik hinnang ühtekuuluvuspoliitika praeguste pädevuste kohta ning kaasata sellesse ka praeguse haldussüsteemi, vahekokkuvõtte ja programmiperioodi pikkusega seonduvad kogemused; |
| --- | --- |

121.

teeb komisjonile ettepaneku koostada ulatuslik hinnang ühtekuuluvuspoliitika praeguste pädevuste kohta ning kaasata sellesse ka praeguse haldussüsteemi, vahekokkuvõtte ja programmiperioodi pikkusega seonduvad kogemused;

| 122. | vahendite valiku ja rakendamise osas kutsub üles tagama sobivat tasakaalu ELi ülalt-alla ettekirjutiste ja vajaliku paindliku alt-üles lähenemisviisi vahel; |
| --- | --- |

122.

vahendite valiku ja rakendamise osas kutsub üles tagama sobivat tasakaalu ELi ülalt-alla ettekirjutiste ja vajaliku paindliku alt-üles lähenemisviisi vahel;

Kuidas saab ühtekuuluvuspoliitika senisest tõhusamalt toetada riiklikke jõupingutusi?

| 123. | on arvamusel, et oluline eeldus ELi toetuse parandamiseks riiklikul tasandil tehtavate jõupingutuste puhul on ühine arusaam ühtekuuluvuspoliitika ülesannetest ja eesmärkidest; |
| --- | --- |

123.

on arvamusel, et oluline eeldus ELi toetuse parandamiseks riiklikul tasandil tehtavate jõupingutuste puhul on ühine arusaam ühtekuuluvuspoliitika ülesannetest ja eesmärkidest;

| 124. | kutsub seetõttu komisjoni üles arutlema liikmesriikidega regionaalarengu riiklike ja ELi vahendite ühiste eesmärkide üle ja neid veelgi tugevamini kooskõlastama omavahel ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kohapealsete tingimustega, pidades kinni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest. Kõnealusesse arutellu tuleks kaasata ka Euroopa struktuuripoliitika vahendite tulevase struktuuri, arvu ja ülesannete temaatika; |
| --- | --- |

124.

kutsub seetõttu komisjoni üles arutlema liikmesriikidega regionaalarengu riiklike ja ELi vahendite ühiste eesmärkide üle ja neid veelgi tugevamini kooskõlastama omavahel ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kohapealsete tingimustega, pidades kinni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest. Kõnealusesse arutellu tuleks kaasata ka Euroopa struktuuripoliitika vahendite tulevase struktuuri, arvu ja ülesannete temaatika;

| 125. | rõhutab vajadust ühtekuuluvuspoliitika jätkamiseks ka väljaspool kõige nõrgemaid ja probleemsemaid piirkondi ning tõstatab seejuures küsimuse selle kohta, kuidas on võimalik kõnealustes piirkondades suurendada meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

125.

rõhutab vajadust ühtekuuluvuspoliitika jätkamiseks ka väljaspool kõige nõrgemaid ja probleemsemaid piirkondi ning tõstatab seejuures küsimuse selle kohta, kuidas on võimalik kõnealustes piirkondades suurendada meetmete tõhusust;

Kuidas on võimalik tugevdada ühtekuuluvuspoliitika seost riiklike ja Euroopa meetmetega?

| 126. | leiab, et kindlasti tarvis võtta meetmeid, pööramaks rohkem tähelepanu Euroopa ühtekuuluvuspoliitika ja ELi muude meetmete täiendavusele, ning kritiseerib kõnealuses kontekstis ühtekuuluvusaruande vastavas peatükis toodud väiteid, et need ei ole piisavad; |
| --- | --- |

126.

leiab, et kindlasti tarvis võtta meetmeid, pööramaks rohkem tähelepanu Euroopa ühtekuuluvuspoliitika ja ELi muude meetmete täiendavusele, ning kritiseerib kõnealuses kontekstis ühtekuuluvusaruande vastavas peatükis toodud väiteid, et need ei ole piisavad;

| 127. | leiab, et on oluline ELi eelarve tulevast kasutamist käsitleva arutelu eel töötada välja mõttekas lahendus, mis asetaks ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid ja ELi muud eesmärgid õigesse konteksti; |
| --- | --- |

127.

leiab, et on oluline ELi eelarve tulevast kasutamist käsitleva arutelu eel töötada välja mõttekas lahendus, mis asetaks ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid ja ELi muud eesmärgid õigesse konteksti;

| 128. | rõhutab vajadust alustada liikmesriikidega varakult dialoogi selle üle, milliseid vahendeid on kavas kasutada riiklikul tasandil ja kuidas siduda need Euroopa tulevaste vahenditega; |
| --- | --- |

128.

rõhutab vajadust alustada liikmesriikidega varakult dialoogi selle üle, milliseid vahendeid on kavas kasutada riiklikul tasandil ja kuidas siduda need Euroopa tulevaste vahenditega;

Millised on uued piirkondadevahelised koostöövõimalused nii ELis kui ka väljaspool?

| 129. | leiab, et ELi piirkondade vahelise koostöö edendamine on oluline vahend, et võrrelda toetusvahendite kasutamise tõhusust, tulevast temaatikat ja rakendamismenetlusi ning iga piirkonna tulemuslikkust, ning rõhutab, et komisjoni algatus „Piirkonnad majandusmuutustes”, mille eesmärk on edendada majanduse kaasajastamist ja suuremat konkurentsivõimet, võiks olla oluline vahend enamarenenud piirkondade kogemuste ja heade tavade väärtustamiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

129.

leiab, et ELi piirkondade vahelise koostöö edendamine on oluline vahend, et võrrelda toetusvahendite kasutamise tõhusust, tulevast temaatikat ja rakendamismenetlusi ning iga piirkonna tulemuslikkust, ning rõhutab, et komisjoni algatus „Piirkonnad majandusmuutustes”, mille eesmärk on edendada majanduse kaasajastamist ja suuremat konkurentsivõimet, võiks olla oluline vahend enamarenenud piirkondade kogemuste ja heade tavade väärtustamiseks ja levitamiseks;

| 130. | märgib, et kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasamine hiljuti kokkulepitud struktureeritud dialoogi Hiina ja Venemaaga on hea algatus, et leida uusi lähenemisviise regionaalpoliitikas, jagada olemasolevaid kogemusi kõnealuste riikidega ning aidata sel moel stabiliseerida nimetatud riikide regionaalarengut; |
| --- | --- |

130.

märgib, et kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasamine hiljuti kokkulepitud struktureeritud dialoogi Hiina ja Venemaaga on hea algatus, et leida uusi lähenemisviise regionaalpoliitikas, jagada olemasolevaid kogemusi kõnealuste riikidega ning aidata sel moel stabiliseerida nimetatud riikide regionaalarengut;

| 131. | näeb Regioonide Komiteed olulise vahendajana, et edendada Euroopa piirkondade dialoogi ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise üle ning leida piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö uusi vorme, eelkõige mis puudutab territoriaalse koostöö uue õigusliku vahendi kasutamist; |
| --- | --- |

131.

näeb Regioonide Komiteed olulise vahendajana, et edendada Euroopa piirkondade dialoogi ühtekuuluvuspoliitika tulevase kavandamise üle ning leida piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö uusi vorme, eelkõige mis puudutab territoriaalse koostöö uue õigusliku vahendi kasutamist;

Regioonide Komitee panus ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevasse tulevikuarutellu

| 132. | on arvamusel, et kõnealuste küsimuste ulatuslik vastamine on teatud osas võimalik vaid tihedas koostöös asjaosaliste ja Euroopa institutsioonide vahel ning leiab seega, et käesolev arvamus kujutab endast vaid algust pikemaajalisele arutelule; |
| --- | --- |

132.

on arvamusel, et kõnealuste küsimuste ulatuslik vastamine on teatud osas võimalik vaid tihedas koostöös asjaosaliste ja Euroopa institutsioonide vahel ning leiab seega, et käesolev arvamus kujutab endast vaid algust pikemaajalisele arutelule;

| 133. | viitab aga sellele, et lisaks kõnealustele küsimustele tuleb ulatuslikult arutada ühtekuuluvuspoliitika tulevasi põhimõtteid seoses prioriteetide, partnerluse, mitmeaastase programmitöö ja juhtimisega ning kavatseb seetõttu territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjoni raames luua töörühma, kelle ülesanne on toimida teiste institutsioonide vestluspartnerina ja foorumina ühtekuuluvuspoliitika tulevikku puudutavas edasises arutelus; |
| --- | --- |

133.

viitab aga sellele, et lisaks kõnealustele küsimustele tuleb ulatuslikult arutada ühtekuuluvuspoliitika tulevasi põhimõtteid seoses prioriteetide, partnerluse, mitmeaastase programmitöö ja juhtimisega ning kavatseb seetõttu territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjoni raames luua töörühma, kelle ülesanne on toimida teiste institutsioonide vestluspartnerina ja foorumina ühtekuuluvuspoliitika tulevikku puudutavas edasises arutelus;

| 134. | kutsub eelkõige Euroopa Parlamenti üles koostöös Regioonide Komiteega otsima võimalikke vastuseid eelpool püstitatud küsimustele, et anda sel moel panus Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tulevikku käsitlevasse arutellu ja seeläbi ka ELi poliitikasse üldiselt; |
| --- | --- |

134.

kutsub eelkõige Euroopa Parlamenti üles koostöös Regioonide Komiteega otsima võimalikke vastuseid eelpool püstitatud küsimustele, et anda sel moel panus Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tulevikku käsitlevasse arutellu ja seeläbi ka ELi poliitikasse üldiselt;

| 135. | teeb seetõttu ettepaneku, et vastava kokkuleppe alusel tugevdataks koostööd Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjoni ja Regioonide Komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjoni vahel, et järgnevatel aastatel arutada ühtekuuluvuspoliitika tulevasi väljakutseid ja toimida arutelufoorumina vestlustes Euroopa Komisjoniga. See võiks aset leida mõlema komitee ühise töörühma raames. |
| --- | --- |

135.

teeb seetõttu ettepaneku, et vastava kokkuleppe alusel tugevdataks koostööd Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjoni ja Regioonide Komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjoni vahel, et järgnevatel aastatel arutada ühtekuuluvuspoliitika tulevasi väljakutseid ja toimida arutelufoorumina vestlustes Euroopa Komisjoniga. See võiks aset leida mõlema komitee ühise töörühma raames.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/16

---

Regioonide Komitee arvamus „Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012”

(2008/C 53/03)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on seisukohal, et nimetatud strateegia on vajalik strateegilise baasdokumendina liikmesriikidele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiliste arengukavade väljatöötamiseks, millel on märkimisväärne mõju nii piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kui ka ettevõtetele ning VKEdele; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et nimetatud strateegia on vajalik strateegilise baasdokumendina liikmesriikidele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiliste arengukavade väljatöötamiseks, millel on märkimisväärne mõju nii piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kui ka ettevõtetele ning VKEdele;

| — | rõhutab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kõigis ELi liikmesriikides olulised tööandjad ning neil on võimalik suunata tervishoiu ja ohutuse alaseid algatusi. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon strateegiat ellu viies pöörama erilist tähelepanu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kõigis ELi liikmesriikides olulised tööandjad ning neil on võimalik suunata tervishoiu ja ohutuse alaseid algatusi. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon strateegiat ellu viies pöörama erilist tähelepanu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| — | nõustub, et Lissaboni strateegia raames tunnistasid liikmesriigid, et töö kvaliteedi ja tootlikkuse tagamine aitab edendada majanduskasvu ja tööhõivet. Tõhusa tervisekaitse ja tööohutuse puudumine võib viia tööõnnetustest ja kutsehaigustest tingitud töölt puudumisteni ning tööst põhjustatud alalise töövõimetuseni. Sellel on mitte ainult märkimisväärne inimlik mõõde, vaid ka tugev negatiivne mõju majandusele. Töötervishoiu ja -ohutuse probleemidega seotud suured majanduslikud kulud takistavad majanduskasvu ja vähendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

nõustub, et Lissaboni strateegia raames tunnistasid liikmesriigid, et töö kvaliteedi ja tootlikkuse tagamine aitab edendada majanduskasvu ja tööhõivet. Tõhusa tervisekaitse ja tööohutuse puudumine võib viia tööõnnetustest ja kutsehaigustest tingitud töölt puudumisteni ning tööst põhjustatud alalise töövõimetuseni. Sellel on mitte ainult märkimisväärne inimlik mõõde, vaid ka tugev negatiivne mõju majandusele. Töötervishoiu ja -ohutuse probleemidega seotud suured majanduslikud kulud takistavad majanduskasvu ja vähendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet;

| — | peab vältimatuks, et ühendusel ja liikmesriikidel on usaldusväärne uusim statistika ning andmehõive ja andmetöötluse süsteem, mis tagaks adekvaatse ülevaate tööõnnetustest ning kutsehaigustest. Seetõttu soovitab komitee alustada tööõnnetuste ja kutsehaiguste statistika ühtlustamist Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

peab vältimatuks, et ühendusel ja liikmesriikidel on usaldusväärne uusim statistika ning andmehõive ja andmetöötluse süsteem, mis tagaks adekvaatse ülevaate tööõnnetustest ning kutsehaigustest. Seetõttu soovitab komitee alustada tööõnnetuste ja kutsehaiguste statistika ühtlustamist Euroopa Liidus.

| Raportöör | : | dr Uno SILBERG (EE/UEN-AE), Kose vallavolikogu esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

dr Uno SILBERG (EE/UEN-AE), Kose vallavolikogu esimees

Viitedokument

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012””

KOM(2007) 62 lõplik

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab komisjoni algatust jätkata töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamist, töötades välja ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastaks 2007–2012, mille abil soovitakse 2012. aastaks vähendada tööõnnetuste arvu EL 27s 25 % võrra, parandades töötajate tervist ja ohutust. Ühtlasi annaks see olulise panuse tööhõive ja majanduskasvu strateegia õnnestumisse; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust jätkata töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamist, töötades välja ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastaks 2007–2012, mille abil soovitakse 2012. aastaks vähendada tööõnnetuste arvu EL 27s 25 % võrra, parandades töötajate tervist ja ohutust. Ühtlasi annaks see olulise panuse tööhõive ja majanduskasvu strateegia õnnestumisse;

| 2. | on seisukohal, et nimetatud strateegia on vajalik strateegilise baasdokumendina liikmesriikidele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiliste arengukavade väljatöötamiseks, millel on märkimisväärne mõju nii piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kui ka ettevõtetele ning VKEdele; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et nimetatud strateegia on vajalik strateegilise baasdokumendina liikmesriikidele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiliste arengukavade väljatöötamiseks, millel on märkimisväärne mõju nii piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kui ka ettevõtetele ning VKEdele;

| 3. | rõhutab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kõigis ELi liikmesriikides olulised tööandjad ning neil on võimalik suunata tervishoiu ja ohutuse alaseid algatusi. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon strateegiat ellu viies pöörama erilist tähelepanu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kõigis ELi liikmesriikides olulised tööandjad ning neil on võimalik suunata tervishoiu ja ohutuse alaseid algatusi. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon strateegiat ellu viies pöörama erilist tähelepanu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 4. | nõustub, et Lissaboni strateegia raames tunnistasid liikmesriigid, et töö kvaliteedi ja tootlikkuse tagamine aitab edendada majanduskasvu ja tööhõivet. Tõhusa tervisekaitse ja tööohutuse puudumine võib viia tööõnnetustest ja kutsehaigustest tingitud töölt puudumisteni ning tööst põhjustatud alalise töövõimetuseni. Sellel on mitte ainult märkimisväärne inimlik mõõde, vaid ka tugev negatiivne mõju majandusele. Töötervishoiu ja -ohutuse probleemidega seotud suured majanduslikud kulud takistavad majanduskasvu ja vähendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

4.

nõustub, et Lissaboni strateegia raames tunnistasid liikmesriigid, et töö kvaliteedi ja tootlikkuse tagamine aitab edendada majanduskasvu ja tööhõivet. Tõhusa tervisekaitse ja tööohutuse puudumine võib viia tööõnnetustest ja kutsehaigustest tingitud töölt puudumisteni ning tööst põhjustatud alalise töövõimetuseni. Sellel on mitte ainult märkimisväärne inimlik mõõde, vaid ka tugev negatiivne mõju majandusele. Töötervishoiu ja -ohutuse probleemidega seotud suured majanduslikud kulud takistavad majanduskasvu ja vähendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet;

| 5. | kutsub komisjoni üles ühendama sünergia poliitika valdkonnas Euroopa Liidu erinevate institutsioonide, liikmesriikide ning eelkõige piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel töötervishoiu ja tööohutuse eesmärke silmas pidades; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles ühendama sünergia poliitika valdkonnas Euroopa Liidu erinevate institutsioonide, liikmesriikide ning eelkõige piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel töötervishoiu ja tööohutuse eesmärke silmas pidades;

| 6. | peab vältimatuks, et ühendusel ja liikmesriikidel on usaldusväärne uusim statistika ning andmehõive ja andmetöötluse süsteem, mis tagaks adekvaatse ülevaate tööõnnetustest ning kutsehaigustest. Seetõttu soovitab komitee alustada tööõnnetuste ja kutsehaiguste statistika ühtlustamist Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

6.

peab vältimatuks, et ühendusel ja liikmesriikidel on usaldusväärne uusim statistika ning andmehõive ja andmetöötluse süsteem, mis tagaks adekvaatse ülevaate tööõnnetustest ning kutsehaigustest. Seetõttu soovitab komitee alustada tööõnnetuste ja kutsehaiguste statistika ühtlustamist Euroopa Liidus;

| 7. | peab vältimatuks, et liikmesriikidel on komisjoni strateegial põhinev riiklik ohutu töökeskkonna strateegia, mis hõlmaks nii tööhõive, töösuhete kui ka töökeskkonna temaatikat; |
| --- | --- |

7.

peab vältimatuks, et liikmesriikidel on komisjoni strateegial põhinev riiklik ohutu töökeskkonna strateegia, mis hõlmaks nii tööhõive, töösuhete kui ka töökeskkonna temaatikat;

| 8. | peab vajalikuks, et liikmesriikidel on tõhus tööõnnetuste ja kutsehaiguskindlustuse süsteem, mis motiveeriks ühest küljest muutma tööturu osapooli töökeskkonda ohutumaks ning teisest küljest registreerima kõiki tööõnnetusi ja kutsehaigusjuhtumeid; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks, et liikmesriikidel on tõhus tööõnnetuste ja kutsehaiguskindlustuse süsteem, mis motiveeriks ühest küljest muutma tööturu osapooli töökeskkonda ohutumaks ning teisest küljest registreerima kõiki tööõnnetusi ja kutsehaigusjuhtumeid;

| 9. | rõhutab riskikäsitluses ennetustegevusele küllaldase tähelepanu pööramist, mitte ennetustegevuse käsitlemist järelevalvetöö ühe osana. Riskijuhtimise käsitlus sisaldab nii ennetavat strateegiat (Proactive risk management) kui ka „tuld kustutavat” strateegiat (Reactive risk management), kuid üks ei tohi domineerida teise üle; |
| --- | --- |

9.

rõhutab riskikäsitluses ennetustegevusele küllaldase tähelepanu pööramist, mitte ennetustegevuse käsitlemist järelevalvetöö ühe osana. Riskijuhtimise käsitlus sisaldab nii ennetavat strateegiat (Proactive risk management) kui ka „tuld kustutavat” strateegiat (Reactive risk management), kuid üks ei tohi domineerida teise üle;

| 10. | võtab arvesse komisjoni kinnitust, et tegemist on töötervishoiu ja tööohutuse strateegiaga aastateks 2007–2012, seega kujutab nimetatud teatis endast strateegiadokumenti; |
| --- | --- |

10.

võtab arvesse komisjoni kinnitust, et tegemist on töötervishoiu ja tööohutuse strateegiaga aastateks 2007–2012, seega kujutab nimetatud teatis endast strateegiadokumenti;

Strateegilise arengukava koostamise protsessi osas

| 11. | tunneb heameelt, et strateegilise arengukava (strateegiadokumendi) koostamise protsessi menetlus on kooskõlas ELi reglemendiga; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt, et strateegilise arengukava (strateegiadokumendi) koostamise protsessi menetlus on kooskõlas ELi reglemendiga;

| 12. | märgib, et peatükis 5 toodud alapunktid ei sobi omavahel kokku — tervisekontroll (teostatav mõningate protseduuridega) ja sotsiaalsete ja demograafiliste muutustega silmitsi seismine (põlvkondade mastaabid). Samuti on töötajate taastusravi all välja toodud väga vanad (1999) andmed, mis ei ole sobilik strateegias kuni aastani 2012, aluseks peaks võtma vähemalt ajavahemiku 2002–2006 strateegia; |
| --- | --- |

12.

märgib, et peatükis 5 toodud alapunktid ei sobi omavahel kokku — tervisekontroll (teostatav mõningate protseduuridega) ja sotsiaalsete ja demograafiliste muutustega silmitsi seismine (põlvkondade mastaabid). Samuti on töötajate taastusravi all välja toodud väga vanad (1999) andmed, mis ei ole sobilik strateegias kuni aastani 2012, aluseks peaks võtma vähemalt ajavahemiku 2002–2006 strateegia;

Missiooni, visiooni ja väärtuste osas

| 13. | avaldab imestust, et strateegiadokumendis ei ole selgelt määratletud missiooni ja visiooni. Sellest tulenevalt ei ole strateegiadokumendis loodud ühtset arusaama ega eesmärki ELi sihipärasele tegevusele. Samuti ei ole ka selgelt välja toodud sihti, mida tahetakse teha ja kelle jaoks ning mida tahetakse saavutada antud probleemi lahendamisel. |
| --- | --- |

13.

avaldab imestust, et strateegiadokumendis ei ole selgelt määratletud missiooni ja visiooni. Sellest tulenevalt ei ole strateegiadokumendis loodud ühtset arusaama ega eesmärki ELi sihipärasele tegevusele. Samuti ei ole ka selgelt välja toodud sihti, mida tahetakse teha ja kelle jaoks ning mida tahetakse saavutada antud probleemi lahendamisel.

| 14. | peab oluliseks määratleda liikmesriike ühendavad väärtushinnangud, mis loovad aluse ühiseks tegevuseks ja eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

14.

peab oluliseks määratleda liikmesriike ühendavad väärtushinnangud, mis loovad aluse ühiseks tegevuseks ja eesmärkide saavutamiseks;

Strateegilise arengukava lähtekohtade osas

| 15. | nendib, et strateegiadokumendis on toodud strateegilise arengukava kestuseks ajavahemik 2007–2012, mis märgib arengukavaga planeeritud eesmärkide ja meetmete ajalist kestust ehk perioodi, kuid ajakava ei ole konkreetselt seotud eesmärkidega; |
| --- | --- |

15.

nendib, et strateegiadokumendis on toodud strateegilise arengukava kestuseks ajavahemik 2007–2012, mis märgib arengukavaga planeeritud eesmärkide ja meetmete ajalist kestust ehk perioodi, kuid ajakava ei ole konkreetselt seotud eesmärkidega;

| 16. | märgib, et oleks tarvis näidata, kui tihti ja kui põhjalikult plaane üle vaadata (kui plaane ei kaasajastata näiteks 3 aasta jooksul, võivad nad peale seda olla juba aegunud); |
| --- | --- |

16.

märgib, et oleks tarvis näidata, kui tihti ja kui põhjalikult plaane üle vaadata (kui plaane ei kaasajastata näiteks 3 aasta jooksul, võivad nad peale seda olla juba aegunud);

| 17. | märgib rahuldustundega, et strateegilise arengukava koostamises osales palju liikmesriike. Komitee avaldab siiski kahetsust, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist arengukava koostamisse ei soositud vaatamata kodanikuläheduse vajadusele kõnealuses protsessis. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsusüksused ei tegutse antud kontekstis mitte ainult tööandja rollis, vaid nad vastutavad ka kõnealuste meetmete rakendamise eest; |
| --- | --- |

17.

märgib rahuldustundega, et strateegilise arengukava koostamises osales palju liikmesriike. Komitee avaldab siiski kahetsust, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist arengukava koostamisse ei soositud vaatamata kodanikuläheduse vajadusele kõnealuses protsessis. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsusüksused ei tegutse antud kontekstis mitte ainult tööandja rollis, vaid nad vastutavad ka kõnealuste meetmete rakendamise eest;

| 18. | kiidab heaks, et on tagatud strateegilise liini järjepidevus Euroopa Komisjoni ühenduse strateegia „Töötervishoiu ja -ohutuse strateegia (2002–2006)” osas; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks, et on tagatud strateegilise liini järjepidevus Euroopa Komisjoni ühenduse strateegia „Töötervishoiu ja -ohutuse strateegia (2002–2006)” osas;

| 19. | kiidab heaks, et eelmises strateegias teadvustati töötervishoiu ja -ohutuse tähtsust, esitades neid kvaliteedijuhtimise lahutamatute osadena ning tulemuslikkuse ja konkurentsivõime peamiste teguritena; |
| --- | --- |

19.

kiidab heaks, et eelmises strateegias teadvustati töötervishoiu ja -ohutuse tähtsust, esitades neid kvaliteedijuhtimise lahutamatute osadena ning tulemuslikkuse ja konkurentsivõime peamiste teguritena;

| 20. | avaldab imestust, et antud strateegiadokumendis ei räägita töötervishoiu ja -ohutuse kvaliteedijuhtimisest ega käsitleta üldse kvaliteedijuhtimise temaatikat; |
| --- | --- |

20.

avaldab imestust, et antud strateegiadokumendis ei räägita töötervishoiu ja -ohutuse kvaliteedijuhtimisest ega käsitleta üldse kvaliteedijuhtimise temaatikat;

| 21. | möönab, et paljudes Euroopa Liidu liikmesriikide ettevõtetes, sh Euroopa juhtivates ettevõtetes, on võetud tegevuse aluseks kvaliteedijuhtimise EFQM-i täiuslikkuse mudel, mida tuleks teadvustada kõikidele liikmesriikidele. Tegemist on tõhusalt toimiva strateegia mudeliga, mida saab rakendada ka töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

möönab, et paljudes Euroopa Liidu liikmesriikide ettevõtetes, sh Euroopa juhtivates ettevõtetes, on võetud tegevuse aluseks kvaliteedijuhtimise EFQM-i täiuslikkuse mudel, mida tuleks teadvustada kõikidele liikmesriikidele. Tegemist on tõhusalt toimiva strateegia mudeliga, mida saab rakendada ka töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas;

| 22. | kutsub liikmesriike üles järgima EFQM-i täiuslikkuse mudeli tulemustele orienteerituse, kliendikesksuse, eestvedamise ja eesmärgiühtsuse, protsessidele ja faktidele tugineva juhtimise, töötajate arendamise ja kaasamise, partnerluse arendamise ning ettevõtte sotsiaalse vastutuse printsiipe. See aitab kaasa töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna arendamisele, valdkonda reguleeriva seadusraamistiku ühtlustamisele, püüdes samaaegselt mõista ühiskonna huvipoolte ootusi ning neile ka vastata; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles järgima EFQM-i täiuslikkuse mudeli tulemustele orienteerituse, kliendikesksuse, eestvedamise ja eesmärgiühtsuse, protsessidele ja faktidele tugineva juhtimise, töötajate arendamise ja kaasamise, partnerluse arendamise ning ettevõtte sotsiaalse vastutuse printsiipe. See aitab kaasa töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna arendamisele, valdkonda reguleeriva seadusraamistiku ühtlustamisele, püüdes samaaegselt mõista ühiskonna huvipoolte ootusi ning neile ka vastata;

Hetkeolukorra analüüsi osas

| 23. | peab vältimatuks, et hetkeseisundi hindamiseks peaks olema statistilised andmed liikmesriikide lõikes või üldistatud andmed Euroopa Liidu kohta tervikuna ja seda ajalises perspektiivis, nägemaks dünaamikat; |
| --- | --- |

23.

peab vältimatuks, et hetkeseisundi hindamiseks peaks olema statistilised andmed liikmesriikide lõikes või üldistatud andmed Euroopa Liidu kohta tervikuna ja seda ajalises perspektiivis, nägemaks dünaamikat;

| 24. | rõhutab, et hetkeolukorra analüüs peaks sisaldama valdkonniti tänaste saavutuste, probleemide, võimaluste ja ohtude analüüsi; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et hetkeolukorra analüüs peaks sisaldama valdkonniti tänaste saavutuste, probleemide, võimaluste ja ohtude analüüsi;

| 25. | nendib, et ohu- ja riskikeskkonnad on oma olemuselt muutunud kompleksseteks ja vastastikku sõltuvateks ning sellest tulenevalt on vaja läbi viia võimalikke riske hindavat riskianalüüsi ja erinevate riskiliikidega arvestavaid riskikäsitlusi. Oluline on teha kriitiline hetkeolukorra analüüs, sellest lähtuvalt on võimalik püstitada realistlikud eesmärgid; |
| --- | --- |

25.

nendib, et ohu- ja riskikeskkonnad on oma olemuselt muutunud kompleksseteks ja vastastikku sõltuvateks ning sellest tulenevalt on vaja läbi viia võimalikke riske hindavat riskianalüüsi ja erinevate riskiliikidega arvestavaid riskikäsitlusi. Oluline on teha kriitiline hetkeolukorra analüüs, sellest lähtuvalt on võimalik püstitada realistlikud eesmärgid;

| 26. | leiab, et võimalikest ohtudest tulenevate võimalike kahjude adekvaatseks hindamiseks on lisaks riskiallikate ja nende koosmõjude teadvustamisele oluline määratleda ka kriteeriumid, mille põhjal kahjusid hinnata. Kahjude hindamisel tuleks eristada riskide järgmisi aspekte: tehnilisi, psühholoogilisi, sotsioloogilisi, kultuurilisi ja majanduslikke; |
| --- | --- |

26.

leiab, et võimalikest ohtudest tulenevate võimalike kahjude adekvaatseks hindamiseks on lisaks riskiallikate ja nende koosmõjude teadvustamisele oluline määratleda ka kriteeriumid, mille põhjal kahjusid hinnata. Kahjude hindamisel tuleks eristada riskide järgmisi aspekte: tehnilisi, psühholoogilisi, sotsioloogilisi, kultuurilisi ja majanduslikke;

| 27. | toonitab, et liikmesriikidel tuleks selgelt määratleda, kuidas informatsiooni koondada, koguda, kes seda peaks tegema ja kuidas peaks tegema. Seaduse deklaratiivsetes sätetes sageli seda ei määratleta, kuid kõigile üheselt arusaadava teoreetilise ja praktilise aluseta ei ole võimalik häid tulemusi saavutada; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et liikmesriikidel tuleks selgelt määratleda, kuidas informatsiooni koondada, koguda, kes seda peaks tegema ja kuidas peaks tegema. Seaduse deklaratiivsetes sätetes sageli seda ei määratleta, kuid kõigile üheselt arusaadava teoreetilise ja praktilise aluseta ei ole võimalik häid tulemusi saavutada;

| 28. | peab vajalikuks, et liikmesriikidel on soovitav omada head riskikäsitlemise metodoloogilist baasi, mille väljatöötamine eeldab lisaks ka akadeemilist käsitlust; |
| --- | --- |

28.

peab vajalikuks, et liikmesriikidel on soovitav omada head riskikäsitlemise metodoloogilist baasi, mille väljatöötamine eeldab lisaks ka akadeemilist käsitlust;

| 29. | nendib, et tingimuste ja riskifaktorite muutumist tuleks pidevalt jälgida. Nii on võimalik muutustega kursis olla ja määratleda uusi riskifaktoreid, mis võivad esile kerkida; |
| --- | --- |

29.

nendib, et tingimuste ja riskifaktorite muutumist tuleks pidevalt jälgida. Nii on võimalik muutustega kursis olla ja määratleda uusi riskifaktoreid, mis võivad esile kerkida;

| 30. | on seisukohal, et strateegiadokumendis tuleks kutsehaiguste teemat käsitleda konkreetsemalt. Kutsehaiguste analüüsi fikseerimise lähtealus peaks olema piisavalt paindlik ja selge, et tagada kutsehaiguste struktureerimine algpõhjuseid arvestades; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et strateegiadokumendis tuleks kutsehaiguste teemat käsitleda konkreetsemalt. Kutsehaiguste analüüsi fikseerimise lähtealus peaks olema piisavalt paindlik ja selge, et tagada kutsehaiguste struktureerimine algpõhjuseid arvestades;

| 31. | peab oluliseks, et kutsehaiguste diagnoosimine liikmesriigiti ei oleks keeruline ning hüvitiste saamise protsess peaks olema ametkondlikult võimalikult lihtne; |
| --- | --- |

31.

peab oluliseks, et kutsehaiguste diagnoosimine liikmesriigiti ei oleks keeruline ning hüvitiste saamise protsess peaks olema ametkondlikult võimalikult lihtne;

| 32. | peab oluliseks, et oleks olemas toimiv õiguslik-administratiivne süsteem, mis tagaks tööõnnetusjuhtumite ja kutsehaiguste registreerimise, kuid seejuures eelkõige VKE-sid liigselt koormamata; |
| --- | --- |

32.

peab oluliseks, et oleks olemas toimiv õiguslik-administratiivne süsteem, mis tagaks tööõnnetusjuhtumite ja kutsehaiguste registreerimise, kuid seejuures eelkõige VKE-sid liigselt koormamata;

| 33. | peab oluliseks, et igal liikmesriigil oleks olemas täpne ülevaade tööõnnetustest ja kutsehaigustest ning strateegiline tegevuskava ohutu töökeskkonna loomiseks, kuid need meetmed ei tohiks VKE-sid liigselt koormata; |
| --- | --- |

33.

peab oluliseks, et igal liikmesriigil oleks olemas täpne ülevaade tööõnnetustest ja kutsehaigustest ning strateegiline tegevuskava ohutu töökeskkonna loomiseks, kuid need meetmed ei tohiks VKE-sid liigselt koormata;

| 34. | peab oluliseks, et liikmesriigid tagaks järelevalve töökeskkonnaga seotud nõuete ja ettekirjutuste täitmise üle, et tagada kõigi puuduste avastamine ja ohtude ennetamine; |
| --- | --- |

34.

peab oluliseks, et liikmesriigid tagaks järelevalve töökeskkonnaga seotud nõuete ja ettekirjutuste täitmise üle, et tagada kõigi puuduste avastamine ja ohtude ennetamine;

| 35. | kinnitab, et puudused töökeskkonnaalase töö korraldamisel on üks põhilisi tööõnnetuste ja kutsehaiguste põhjuseid. Iga kaotatud inimelu ja haiguslehel oldud tööpäev toob igale liikmesriigile, igale piirkondlikule ja kohalikule omavalitsustele ning ettevõtetele ja VKEdele kaasa märkimisväärseid kulutusi, kusjuures ühiskonna kulud tervikuna on veel kordi suuremad; |
| --- | --- |

35.

kinnitab, et puudused töökeskkonnaalase töö korraldamisel on üks põhilisi tööõnnetuste ja kutsehaiguste põhjuseid. Iga kaotatud inimelu ja haiguslehel oldud tööpäev toob igale liikmesriigile, igale piirkondlikule ja kohalikule omavalitsustele ning ettevõtetele ja VKEdele kaasa märkimisväärseid kulutusi, kusjuures ühiskonna kulud tervikuna on veel kordi suuremad;

| 36. | avaldab kahetsust, et puudub selge viide sellele, et tervislikud ja tervist edendavad tingimused töökohal ja ühiskonnas on peamine eeldus tervislike käitumisharjumuste kujunemiseks; |
| --- | --- |

36.

avaldab kahetsust, et puudub selge viide sellele, et tervislikud ja tervist edendavad tingimused töökohal ja ühiskonnas on peamine eeldus tervislike käitumisharjumuste kujunemiseks;

| 37. | soovitab ühtse strateegilise liini kujundamiseks erinevate liikmesriikide organisatsioonides objektiivsete ja adekvaatsete võrreldavate tulemuste saamiseks kasutada järgmisi klassikalisi üldtunnustatud analüüsi metoodikaid nagu näiteks SWOT, PEST, GAP, FFA või CAF; |
| --- | --- |

37.

soovitab ühtse strateegilise liini kujundamiseks erinevate liikmesriikide organisatsioonides objektiivsete ja adekvaatsete võrreldavate tulemuste saamiseks kasutada järgmisi klassikalisi üldtunnustatud analüüsi metoodikaid nagu näiteks SWOT, PEST, GAP, FFA või CAF;

Strateegiliste eesmärkide osas

| 38. | tervitab komisjoni ettepanekut, milles tööõnnetuste ja kutsehaiguste jätkuv, kestev ja ühtlane vähendamine jääb ELi strateegia peamiseks eesmärgiks ka aastatel 2007–2012, ning komisjoni arvamust, et nimetatud ajavahemiku üldine eesmärk peaks olema EL 27s tööõnnetuste ja kutsehaiguste vähendamine 25 võrra 100 000 töötaja kohta, kuid selline eesmärgipüstitus võib jääda liiga loosunglikuks. |
| --- | --- |

38.

tervitab komisjoni ettepanekut, milles tööõnnetuste ja kutsehaiguste jätkuv, kestev ja ühtlane vähendamine jääb ELi strateegia peamiseks eesmärgiks ka aastatel 2007–2012, ning komisjoni arvamust, et nimetatud ajavahemiku üldine eesmärk peaks olema EL 27s tööõnnetuste ja kutsehaiguste vähendamine 25 võrra 100 000 töötaja kohta, kuid selline eesmärgipüstitus võib jääda liiga loosunglikuks.

| 39. | märgib, et strateegilised eesmärgid peavad olema selgelt seotud missiooniga ja väljendama lõpptulemust (outcome), st mida me tahame saavutada ja mis ajaks; |
| --- | --- |

39.

märgib, et strateegilised eesmärgid peavad olema selgelt seotud missiooniga ja väljendama lõpptulemust (outcome), st mida me tahame saavutada ja mis ajaks;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et strateegiline eesmärk peab vastama spetsiifilisuse (spetcific), mõõdetavuse (measurable), kokkuleppelisuse (agreed), realistlikkuse (realistic), ajastatuse (timed) (SMART) nõuetele, mis kokku tagavad ülesannete selguse ja numbrilise mõõdetavuse, mis eeldab kokkuleppeliste mõõteskaalade kehtestamist; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et strateegiline eesmärk peab vastama spetsiifilisuse (spetcific), mõõdetavuse (measurable), kokkuleppelisuse (agreed), realistlikkuse (realistic), ajastatuse (timed) (SMART) nõuetele, mis kokku tagavad ülesannete selguse ja numbrilise mõõdetavuse, mis eeldab kokkuleppeliste mõõteskaalade kehtestamist;

| 41. | juhib tähelepanu sellele, et strateegiline eesmärk peab vastama nõudele, st eesmärgid peavad olema seotud konkreetse ajakavaga, et nende saavutamist oleks võimalik kontrollida ja mõõta. Siit tuleneb lühi- ja pikaajaliste eesmärkide mõiste, mis näitab vajadust jagada peaeesmärk väiksemateks vahe-eesmärkideks, et nende saavutamine oleks täpsemalt mõõdetav, kontrollitav ja suunatav; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu sellele, et strateegiline eesmärk peab vastama nõudele, st eesmärgid peavad olema seotud konkreetse ajakavaga, et nende saavutamist oleks võimalik kontrollida ja mõõta. Siit tuleneb lühi- ja pikaajaliste eesmärkide mõiste, mis näitab vajadust jagada peaeesmärk väiksemateks vahe-eesmärkideks, et nende saavutamine oleks täpsemalt mõõdetav, kontrollitav ja suunatav;

| 42. | peab hädavajalikuks luua liikmesriikidele indikaatorite süsteem, mis annab aluse hinnata hetke seisundit, soovitavat seisundit ja rakendatud meetmete tõhusust. Indikaatorite peamised tunnused on asjakohasus, olulisus, koguseline määratletavus, vastupidavus ja kulutõhusus; |
| --- | --- |

42.

peab hädavajalikuks luua liikmesriikidele indikaatorite süsteem, mis annab aluse hinnata hetke seisundit, soovitavat seisundit ja rakendatud meetmete tõhusust. Indikaatorite peamised tunnused on asjakohasus, olulisus, koguseline määratletavus, vastupidavus ja kulutõhusus;

Eesmärkide saavutamise meetmete osas

| 43. | tervitab komisjoni toetust VKEdele kehtivate õigusaktide rakendamisel ning soovi õigusraamistiku kohandamiseks tööturu arenguga ning selle lihtsustamist, eelkõige VKEsid silmas pidades; |
| --- | --- |

43.

tervitab komisjoni toetust VKEdele kehtivate õigusaktide rakendamisel ning soovi õigusraamistiku kohandamiseks tööturu arenguga ning selle lihtsustamist, eelkõige VKEsid silmas pidades;

| 44. | rõhutab, et strateegilises arengukavas esitatavates meetmetes tuleks kirjeldada abinõusid, sh programme, suuremaid projekte või strateegilisi investeeringuid või muid suuremaid laiemaid tegevuste kogumeid, sh rutiinseid tegevusi, mille abil kavandatakse seatud eesmärgid saavutada; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et strateegilises arengukavas esitatavates meetmetes tuleks kirjeldada abinõusid, sh programme, suuremaid projekte või strateegilisi investeeringuid või muid suuremaid laiemaid tegevuste kogumeid, sh rutiinseid tegevusi, mille abil kavandatakse seatud eesmärgid saavutada;

| 45. | märgib, et õigusraamistiku loomisest on strateegiadokumendi 4 peatükis liiga pikalt ja põhjalikult räägitud võrreldes teiste teemadega. Vaadelda tuleks süsteemselt erinevaid ühiskonnaelu aspekte näiteks PESTLE (political, economic, social, technical, legal, environmental) printsiibi alusel. Vaadelda tuleks nii ELi raames tervikuna kui ka iga liikmesriigi kontekstis eraldi nii poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, tehnilisi, juriidilisi ja (töö)keskkonna valdkondi; |
| --- | --- |

45.

märgib, et õigusraamistiku loomisest on strateegiadokumendi 4 peatükis liiga pikalt ja põhjalikult räägitud võrreldes teiste teemadega. Vaadelda tuleks süsteemselt erinevaid ühiskonnaelu aspekte näiteks PESTLE (political, economic, social, technical, legal, environmental) printsiibi alusel. Vaadelda tuleks nii ELi raames tervikuna kui ka iga liikmesriigi kontekstis eraldi nii poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, tehnilisi, juriidilisi ja (töö)keskkonna valdkondi;

| 46. | soovitab toetada ettevõttesiseste tervise edendamise programmide loomist; |
| --- | --- |

46.

soovitab toetada ettevõttesiseste tervise edendamise programmide loomist;

Finantsraamistiku ja ajakava osas

| 47. | meenutab, et strateegiadokumendi lahutamatuks osaks on finantsraamistik ja ajakava, mis sisaldab arengukava hinnangulist kogumaksumust ja maksumuse jaotumist aastate või teiste perioodide vahel; |
| --- | --- |

47.

meenutab, et strateegiadokumendi lahutamatuks osaks on finantsraamistik ja ajakava, mis sisaldab arengukava hinnangulist kogumaksumust ja maksumuse jaotumist aastate või teiste perioodide vahel;

| 48. | soovitav oleks finantsraamistikule ja ajagraafikule luua ühtne dokumendi vorm töötervishoiu ja -ohutuse riskivähendamise meetmete planeerimise ja realiseerimise lõikes, et liikmesriikide andmed oleksid võrreldavad ja ELi raames üldistatavad analüüsimiseks; |
| --- | --- |

48.

soovitav oleks finantsraamistikule ja ajagraafikule luua ühtne dokumendi vorm töötervishoiu ja -ohutuse riskivähendamise meetmete planeerimise ja realiseerimise lõikes, et liikmesriikide andmed oleksid võrreldavad ja ELi raames üldistatavad analüüsimiseks;

Juhtimisstruktuuri osas

| 49. | märgib, et töötervishoiu ja -ohutuse juhtimisstruktuur sisaldab arengukava koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse koordineerimiseks rakendatavate tegevuste kirjeldust, sh kuidas on kaasatud asjaomaste struktuuriüksustega organiseeritud koostöö, tööjaotus ja tagasiside protsessid; |
| --- | --- |

49.

märgib, et töötervishoiu ja -ohutuse juhtimisstruktuur sisaldab arengukava koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse koordineerimiseks rakendatavate tegevuste kirjeldust, sh kuidas on kaasatud asjaomaste struktuuriüksustega organiseeritud koostöö, tööjaotus ja tagasiside protsessid;

| 50. | nendib, et töötervishoiu ja -ohutuse juhtimisstruktuuri kirjeldus on vajalik valdkonna arengukava koordineerimise, haldamise jms küsimuste kokkulepete väljatoomiseks ja muudele osapooltele infoks; |
| --- | --- |

50.

nendib, et töötervishoiu ja -ohutuse juhtimisstruktuuri kirjeldus on vajalik valdkonna arengukava koordineerimise, haldamise jms küsimuste kokkulepete väljatoomiseks ja muudele osapooltele infoks;

| 51. | tõstab esile, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ülemaailmselt kehtivaid suuniseid töötervishoiu- ja ohutuse juhtimissüsteemide kohta, mis töötati välja Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) palvel, kuna töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteemide rahvusvaheliste standardite kehtestamist ei aktsepteeritud, ja mida riigid peavad riiklikul tasandil rakendama, nagu on osaliselt juba tehtud. Kõnealused suunised on kooskõlas ILO väärtuste ja vahenditega töötajate ohutuse ja tervisekaitse valdkonnas ning selles on sätestatud põhinõuded töötervishoiu- ja ohutuse juhtimissüsteemile, mille eesmärk on jätkusuutlikult parandada ohutust ja tervisekaitset; |
| --- | --- |

51.

tõstab esile, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ülemaailmselt kehtivaid suuniseid töötervishoiu- ja ohutuse juhtimissüsteemide kohta, mis töötati välja Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) palvel, kuna töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteemide rahvusvaheliste standardite kehtestamist ei aktsepteeritud, ja mida riigid peavad riiklikul tasandil rakendama, nagu on osaliselt juba tehtud. Kõnealused suunised on kooskõlas ILO väärtuste ja vahenditega töötajate ohutuse ja tervisekaitse valdkonnas ning selles on sätestatud põhinõuded töötervishoiu- ja ohutuse juhtimissüsteemile, mille eesmärk on jätkusuutlikult parandada ohutust ja tervisekaitset;

| 52. | märgib, et nimetatud metodoloogilised alused on toodud järgmises dokumendis:






  — | suunised töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteemide kohta (ILO-OSH 2001); |
| --- | --- | --- |

52.

märgib, et nimetatud metodoloogilised alused on toodud järgmises dokumendis:

—

suunised töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteemide kohta (ILO-OSH 2001);

| 53. | märgib, et jätkusuutlikult toimiv töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteem, mille eesmärk on pidevalt parandada ohutust ja tervisekaitset töökohal, peab sisaldama järgmisi baaselemente:






  — | töötervishoiu ja -ohutuse poliitika (Occupational safety and health policy) |
| --- | --- | --- |

53.

märgib, et jätkusuutlikult toimiv töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteem, mille eesmärk on pidevalt parandada ohutust ja tervisekaitset töökohal, peab sisaldama järgmisi baaselemente:

—

töötervishoiu ja -ohutuse poliitika (Occupational safety and health policy)

| — | korraldus (Organizing); |
| --- | --- |

—

korraldus (Organizing);

| — | planeerimine ja elluviimine (Planning and implementation); |
| --- | --- |

—

planeerimine ja elluviimine (Planning and implementation);

| — | hindamine (Evaluation); |
| --- | --- |

—

hindamine (Evaluation);

| — | parendusmeetmed (Action for improvement) |
| --- | --- |

—

parendusmeetmed (Action for improvement)

Strateegilise arengukava elluviimise, täitmise aruandluse, täiendamise ja lõpetamise osas

| 54. | märgib, et rakendusplaanis kajastatakse strateegilise arengukava struktuuri lõikes eesmärgid ja meetmed ning meetmete selgitused, mida rakendusplaani kestel ellu viiakse. Rakendusplaan ja arengukava peavad olema võrreldavad ning sama struktuuriga; |
| --- | --- |

54.

märgib, et rakendusplaanis kajastatakse strateegilise arengukava struktuuri lõikes eesmärgid ja meetmed ning meetmete selgitused, mida rakendusplaani kestel ellu viiakse. Rakendusplaan ja arengukava peavad olema võrreldavad ning sama struktuuriga;

| 55. | soovitab, et rakendusplaan võiks olla esitatud tabeli kujul ja sisaldada alavaldkondade kaupa eesmärke, indikaatoreid ja nende saavutamise meetmeid, tegevusi koos rakendajate ja rahastajatega ning rahastamise allikate ja vahenditega; |
| --- | --- |

55.

soovitab, et rakendusplaan võiks olla esitatud tabeli kujul ja sisaldada alavaldkondade kaupa eesmärke, indikaatoreid ja nende saavutamise meetmeid, tegevusi koos rakendajate ja rahastajatega ning rahastamise allikate ja vahenditega;

| 56. | nendib, et täiendamine algatatakse juhul, kui strateegilise arengukava elluviimise kestel tekib vajadus muuta olemasolevaid või sätestada uusi eesmärke ja meetmeid. Täiendamise või lõpetamise otsustamisel arvestatakse eelkõige seatud eesmärkide asjakohasust, rakendatavate meetmete tulemuslikkust ning finantseerimises ja tegevuskeskkonnas kavandatud või toimunud muutusi; |
| --- | --- |

56.

nendib, et täiendamine algatatakse juhul, kui strateegilise arengukava elluviimise kestel tekib vajadus muuta olemasolevaid või sätestada uusi eesmärke ja meetmeid. Täiendamise või lõpetamise otsustamisel arvestatakse eelkõige seatud eesmärkide asjakohasust, rakendatavate meetmete tulemuslikkust ning finantseerimises ja tegevuskeskkonnas kavandatud või toimunud muutusi;

Strateegilise arengukava täitmise hindamise osas

| 57. | märgib, et strateegilise arengukava eesmärkide täitmise, kestuse või elluviimise lõppedes koostatakse strateegilise arengukava koostamise lõpparuanne; |
| --- | --- |

57.

märgib, et strateegilise arengukava eesmärkide täitmise, kestuse või elluviimise lõppedes koostatakse strateegilise arengukava koostamise lõpparuanne;

| 58. | osutab, et oluline on välja tuua liikmesriikide lõikes aruandlusperioodi kohta:






  — | strateegiliste eesmärkide indikaatorite näitajad, st millisel määral on eesmärgi saavutamisele lähemale jõutud; |
| --- | --- | --- |

58.

osutab, et oluline on välja tuua liikmesriikide lõikes aruandlusperioodi kohta:

—

strateegiliste eesmärkide indikaatorite näitajad, st millisel määral on eesmärgi saavutamisele lähemale jõutud;

| — | meetmete vahetud tulemused; |
| --- | --- |

—

meetmete vahetud tulemused;

| — | arengukava täitmiseks kulutatud vahendite ülevaade ning selgitused; |
| --- | --- |

—

arengukava täitmiseks kulutatud vahendite ülevaade ning selgitused;

| — | tegevusvaldkonnas kavandatavad või toimunud muudatused. |
| --- | --- |

—

tegevusvaldkonnas kavandatavad või toimunud muudatused.

Strateegilise arengukava täitmise aruanne peab oma ülesehituselt ja struktuurilt olema arengukava ja selle rakendusplaaniga seostatav.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/21

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas — Võimalused eli meetmete võtmiseks”

(2008/C 53/04)

THE REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust kliimamuutustega kohanemise meetmete väljatöötamisel ja ellurakendamisel ning arvestama vajadust tagada neile volitused ja toetus, et võimaldada neil kohanemisstrateegiad välja töötada ja ellu rakendada; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust kliimamuutustega kohanemise meetmete väljatöötamisel ja ellurakendamisel ning arvestama vajadust tagada neile volitused ja toetus, et võimaldada neil kohanemisstrateegiad välja töötada ja ellu rakendada;

| — | nõustub hinnanguga kliimamuutuste mõju kohta füüsilisele geograafiale ja ökosüsteemidele kogu maailmas. Siiski leiab komitee, et samaväärselt nagu on rohelises raamatus arvestatud keskkondlike aspektidega, tuleb arvestada majanduslike ja sotsiaalsete aspektidega; |
| --- | --- |

—

nõustub hinnanguga kliimamuutuste mõju kohta füüsilisele geograafiale ja ökosüsteemidele kogu maailmas. Siiski leiab komitee, et samaväärselt nagu on rohelises raamatus arvestatud keskkondlike aspektidega, tuleb arvestada majanduslike ja sotsiaalsete aspektidega;

| — | teadvustab ohtu, mida kliimamuutused kujutavad endast meie kodanikele ja keskkonnale, aga usub, et varakult kohanemismeetmete võtmine võimaldab kujundada jätkusuutlikud kogukonnad ning konkurentsivõimelised kohalikud ja piirkondlikud majandused, kui luuakse uued pädevusvaldkonnad ja tööhõivevõimalused ning kasutatakse võimalikult tõhusalt meie ressursse säästva kasutuse tagamise teel; |
| --- | --- |

—

teadvustab ohtu, mida kliimamuutused kujutavad endast meie kodanikele ja keskkonnale, aga usub, et varakult kohanemismeetmete võtmine võimaldab kujundada jätkusuutlikud kogukonnad ning konkurentsivõimelised kohalikud ja piirkondlikud majandused, kui luuakse uued pädevusvaldkonnad ja tööhõivevõimalused ning kasutatakse võimalikult tõhusalt meie ressursse säästva kasutuse tagamise teel;

| — | toetab komisjoni üleskutset varaseks tegutsemiseks, eelkõige valdkondades, kus tagajärjed on kindlamalt teada või kus tegutsemata või ettevaatuspõhimõttest lähtumata jätmine võib tekitada ühiskonnale, liikmesriikide majandusele ja keskkonnale märkimisväärset ohtu. Kliimamuutustega kohanemine on kulukas, aga Sterni aruande kohaselt on tegutsemata jätmine kõige kallim võimalus. Regioonide Komitee leiab, et kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikud peavad võtma enda kanda juhtiva rolli kliimamuutustega kohanemise prioriteediks seadmisel; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni üleskutset varaseks tegutsemiseks, eelkõige valdkondades, kus tagajärjed on kindlamalt teada või kus tegutsemata või ettevaatuspõhimõttest lähtumata jätmine võib tekitada ühiskonnale, liikmesriikide majandusele ja keskkonnale märkimisväärset ohtu. Kliimamuutustega kohanemine on kulukas, aga Sterni aruande kohaselt on tegutsemata jätmine kõige kallim võimalus. Regioonide Komitee leiab, et kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikud peavad võtma enda kanda juhtiva rolli kliimamuutustega kohanemise prioriteediks seadmisel;

| — | leiab, et üks peamistest väljakutsetest on tõenäoliselt ulatuslik elanike ränne, nii kolmandatest riikidest Euroopa Liitu ja liikmesriikide endi vahel kui ka piirkondade vaheliselt ja siseselt. Rändest tulenevate elamumajanduse, infrastruktuuri, tervishoiu ja avalike teenuste vajaduste haldamist peavad planeerima ja juhtima kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

—

leiab, et üks peamistest väljakutsetest on tõenäoliselt ulatuslik elanike ränne, nii kolmandatest riikidest Euroopa Liitu ja liikmesriikide endi vahel kui ka piirkondade vaheliselt ja siseselt. Rändest tulenevate elamumajanduse, infrastruktuuri, tervishoiu ja avalike teenuste vajaduste haldamist peavad planeerima ja juhtima kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| — | kutsub üles läbi vaatama ELi eelarvet, programme, poliitikavaldkondi ning eelkõige keskseid õigusakte, sest kliimamuutustega kaasneb parameetrite muutumine. Eelkõige kutsub komitee üles lisama kliimamuutustega kohanemise aspekti 2008. aasta eelarve läbivaatamisse. |
| --- | --- |

—

kutsub üles läbi vaatama ELi eelarvet, programme, poliitikavaldkondi ning eelkõige keskseid õigusakte, sest kliimamuutustega kaasneb parameetrite muutumine. Eelkõige kutsub komitee üles lisama kliimamuutustega kohanemise aspekti 2008. aasta eelarve läbivaatamisse.

| Raportöör | : | Kay TWITCHEN, Essexi maakonna volikogu liige (UK/EPP) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Kay TWITCHEN, Essexi maakonna volikogu liige (UK/EPP)

Viitedokument

„Komisjoni roheline raamat nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas — võimalused ELi meetmete võtmiseks””

KOM(2007) 354 lõplik — SEK(2007) 849

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab kõnealust dokumenti ning tõdemust, et Euroopa Liit peab kohanemise väljakutsele vastu astuma, tehes seda koostöös kõigi asjaomaste partneritega, eelkõige liikmesriikidega ja kohalike ja piirkondlike partneritega ning ülemaailmselt parterriikidega. Samuti tervitab komitee tõdemust, et vaja on välja töötada Euroopa lähenemisviis ning et kliimamuutustega kohanemise meetmed peavad olema kooskõlas leevendusmeetmetega ja vastupidi; |
| --- | --- |

1.

tervitab kõnealust dokumenti ning tõdemust, et Euroopa Liit peab kohanemise väljakutsele vastu astuma, tehes seda koostöös kõigi asjaomaste partneritega, eelkõige liikmesriikidega ja kohalike ja piirkondlike partneritega ning ülemaailmselt parterriikidega. Samuti tervitab komitee tõdemust, et vaja on välja töötada Euroopa lähenemisviis ning et kliimamuutustega kohanemise meetmed peavad olema kooskõlas leevendusmeetmetega ja vastupidi;

| 2. | nõustub hinnanguga kliimamuutuste mõju kohta füüsilisele geograafiale ja ökosüsteemidele kogu maailmas. Siiski leiab komitee, et samaväärselt nagu on arvestatud keskkondlike aspektidega, tuleb arvestada majanduslike ja sotsiaalsete aspektidega; |
| --- | --- |

2.

nõustub hinnanguga kliimamuutuste mõju kohta füüsilisele geograafiale ja ökosüsteemidele kogu maailmas. Siiski leiab komitee, et samaväärselt nagu on arvestatud keskkondlike aspektidega, tuleb arvestada majanduslike ja sotsiaalsete aspektidega;

| 3. | teadvustab ohtu, mida kliimamuutused kujutavad endast meie kodanikele ja keskkonnale, aga usub, et varakult kohanemismeetmete võtmine võimaldab kujundada jätkusuutlikud kogukonnad ning konkurentsivõimelised kohalikud ja piirkondlikud majandused, kui luuakse uued pädevusvaldkonnad ja tööhõivevõimalused ning kasutatakse võimalikult tõhusalt meie ressursse säästva kasutuse tagamise teel; |
| --- | --- |

3.

teadvustab ohtu, mida kliimamuutused kujutavad endast meie kodanikele ja keskkonnale, aga usub, et varakult kohanemismeetmete võtmine võimaldab kujundada jätkusuutlikud kogukonnad ning konkurentsivõimelised kohalikud ja piirkondlikud majandused, kui luuakse uued pädevusvaldkonnad ja tööhõivevõimalused ning kasutatakse võimalikult tõhusalt meie ressursse säästva kasutuse tagamise teel;

Kliimamuutuste kahjulikud mõjud

| 4. | leiab, et üks peamistest väljakutsetest on tõenäoliselt ulatuslik elanike ränne, nii kolmandatest riikidest Euroopa Liitu ja liikmesriikide endi vahel kui ka piirkondade vahel ja sees. Rändest tulenevate elamumajanduse, infrastruktuuri, tervishoiu ja avalike teenuste vajaduste haldamist peavad planeerima ja juhtima kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

4.

leiab, et üks peamistest väljakutsetest on tõenäoliselt ulatuslik elanike ränne, nii kolmandatest riikidest Euroopa Liitu ja liikmesriikide endi vahel kui ka piirkondade vahel ja sees. Rändest tulenevate elamumajanduse, infrastruktuuri, tervishoiu ja avalike teenuste vajaduste haldamist peavad planeerima ja juhtima kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 5. | tuletab taas meelde, et kliimamuutused koormavad märkimisväärselt tervishoiuteenuseid ja kohalikke sotsiaalteenuseid, nagu on näidanud Euroopa hiljutiste kuumalainete kogemused. Kuna enamik ELi liikmesriikide elanikkondi vananeb, tuleb tõsiselt arvestada kliimamuutuste sotsiaalsete mõjudega; |
| --- | --- |

5.

tuletab taas meelde, et kliimamuutused koormavad märkimisväärselt tervishoiuteenuseid ja kohalikke sotsiaalteenuseid, nagu on näidanud Euroopa hiljutiste kuumalainete kogemused. Kuna enamik ELi liikmesriikide elanikkondi vananeb, tuleb tõsiselt arvestada kliimamuutuste sotsiaalsete mõjudega;

| 6. | leiab, et käsitlemist vajab ka varju küsimus avalikus ruumis (vt 3. võtmeküsimus). Puude, parkide, roheliste katuste, teistsuguse ehitusviisi jms abil loodud vari on oluline tegur kuumusest tingitud surmajuhtumite arvu ja õhukonditsioneeride nõudluse vähendamiseks ning linnapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

6.

leiab, et käsitlemist vajab ka varju küsimus avalikus ruumis (vt 3. võtmeküsimus). Puude, parkide, roheliste katuste, teistsuguse ehitusviisi jms abil loodud vari on oluline tegur kuumusest tingitud surmajuhtumite arvu ja õhukonditsioneeride nõudluse vähendamiseks ning linnapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks;

| 7. | arvab samuti, et maailma elanikkonna kohanemine sellega, et piiratud loodusvarade kasutust tuleb vähendada, saab olema suur väljakutse, milleks tuleb inimeste mõtteviisi märkimisväärselt muuta. Seega leiab komitee, et vaja on koolitus- ja teavitusprogramme ning ka turupõhiseid vahendeid (nt ELi heitkogustega kauplemise süsteem), et aidata kaasa inimeste käitumise muutumisele sellistes valdkondades nagu vee- ja energiakasutus, ringlussevõtt ning ressursside säilitamine; |
| --- | --- |

7.

arvab samuti, et maailma elanikkonna kohanemine sellega, et piiratud loodusvarade kasutust tuleb vähendada, saab olema suur väljakutse, milleks tuleb inimeste mõtteviisi märkimisväärselt muuta. Seega leiab komitee, et vaja on koolitus- ja teavitusprogramme ning ka turupõhiseid vahendeid (nt ELi heitkogustega kauplemise süsteem), et aidata kaasa inimeste käitumise muutumisele sellistes valdkondades nagu vee- ja energiakasutus, ringlussevõtt ning ressursside säilitamine;

Võimalused varaseks tegutsemiseks

| 8. | toetab komisjoni üleskutset varaseks tegutsemiseks, eelkõige valdkondades, kus tagajärjed on kindlamalt teada või kus tegutsemata või ettevaatuspõhimõttest lähtumata jätmine võib tekitada ühiskonnale, liikmesriikide majandusele ja keskkonnale märkimisväärset ohtu. Kliimamuutustega kohanemine on kulukas, aga Sterni aruande kohaselt on tegutsemata jätmine kõige kallim võimalus. Meil on piisavalt teavet, et alustada tegutsemist praegu. Regioonide Komitee leiab, et kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikud peavad võtma enda kanda juhtiva rolli kliimamuutustega kohanemise prioriteediks seadmisel; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni üleskutset varaseks tegutsemiseks, eelkõige valdkondades, kus tagajärjed on kindlamalt teada või kus tegutsemata või ettevaatuspõhimõttest lähtumata jätmine võib tekitada ühiskonnale, liikmesriikide majandusele ja keskkonnale märkimisväärset ohtu. Kliimamuutustega kohanemine on kulukas, aga Sterni aruande kohaselt on tegutsemata jätmine kõige kallim võimalus. Meil on piisavalt teavet, et alustada tegutsemist praegu. Regioonide Komitee leiab, et kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikud peavad võtma enda kanda juhtiva rolli kliimamuutustega kohanemise prioriteediks seadmisel;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 9. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine on kohanemismeetmete väljatöötamise ja rakendamise eeltingimus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on põhilised tegutsejad kliimamuutuste tagajärgede ja kodanike elule avalduva mõju juhtimises. Sageli tasuvad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused äärmuslike ilmastikutingimustega võitlemise sotsiaalsed ja majanduslikud kulud. Seetõttu tuleb neid toetada, et nad töötaksid välja ja viiksid ellu kohanemisstrateegiad, mida on vaja integreerida kõigisse nende tegevustesse. Regioonide Komitee arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli meie kogukondade tuleviku kindlustamisel ning haavatavate kodanike, nagu noorte, vaeste ja eakate kaitsmisel tuleb rohkem üldiselt tunnustada; |
| --- | --- |

9.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine on kohanemismeetmete väljatöötamise ja rakendamise eeltingimus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on põhilised tegutsejad kliimamuutuste tagajärgede ja kodanike elule avalduva mõju juhtimises. Sageli tasuvad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused äärmuslike ilmastikutingimustega võitlemise sotsiaalsed ja majanduslikud kulud. Seetõttu tuleb neid toetada, et nad töötaksid välja ja viiksid ellu kohanemisstrateegiad, mida on vaja integreerida kõigisse nende tegevustesse. Regioonide Komitee arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli meie kogukondade tuleviku kindlustamisel ning haavatavate kodanike, nagu noorte, vaeste ja eakate kaitsmisel tuleb rohkem üldiselt tunnustada;

| 10. | tõdeb samuti, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eesliinil kliimamuutuste tagajärgedega võitlemisel, eriti juhul kui leevendamismeetmed ühes valdkonnas põhjustavad negatiivseid tagajärgi mujal, näiteks kui rannikukaitsete ja üleujutustõkete tulemusel liigub probleem naaberpiirkondadesse või piiriülestele aladele. Seetõttu tuleb kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks kooskõlastada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste strateegiad ja poliitika. See võib toimuda mitmel kujul, näiteks valglapiirkonna rühmituste jms moodustamise kaudu; |
| --- | --- |

10.

tõdeb samuti, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eesliinil kliimamuutuste tagajärgedega võitlemisel, eriti juhul kui leevendamismeetmed ühes valdkonnas põhjustavad negatiivseid tagajärgi mujal, näiteks kui rannikukaitsete ja üleujutustõkete tulemusel liigub probleem naaberpiirkondadesse või piiriülestele aladele. Seetõttu tuleb kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks kooskõlastada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste strateegiad ja poliitika. See võib toimuda mitmel kujul, näiteks valglapiirkonna rühmituste jms moodustamise kaudu;

Kohanemisstrateegiate väljatöötamine

| 11. | arvab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ainulaadses positsioonis, et aidata integreerida kohanemisstrateegiaid oma ülesannete kaudu sellistesse valdkondadesse nagu ruumiline planeerimine, maakasutuse planeerimine, ehituse ja arengu reguleerimine, ühistransport, põllumajandus, metsandus, energiakasutus ja -tootmine, vee- ja jäätmemajandus ning riigihanked. Tuleb tagada teenuste osutamise, infrastruktuuri ja hoonete jätkusuutlikkus praegu ja tulevikus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema koostööd teistega, et töötada välja tõhusad strateegilised ja kohalikud suurõnnetuste tagajärgede likvideerimise juhtimise kavad ning arendada ja suurendada praegust suutlikkust reageerida äärmuslikele ilmastikuoludele, kuna need esinevad üha sagedamini ja laiaulatuslikumalt; |
| --- | --- |

11.

arvab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ainulaadses positsioonis, et aidata integreerida kohanemisstrateegiaid oma ülesannete kaudu sellistesse valdkondadesse nagu ruumiline planeerimine, maakasutuse planeerimine, ehituse ja arengu reguleerimine, ühistransport, põllumajandus, metsandus, energiakasutus ja -tootmine, vee- ja jäätmemajandus ning riigihanked. Tuleb tagada teenuste osutamise, infrastruktuuri ja hoonete jätkusuutlikkus praegu ja tulevikus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema koostööd teistega, et töötada välja tõhusad strateegilised ja kohalikud suurõnnetuste tagajärgede likvideerimise juhtimise kavad ning arendada ja suurendada praegust suutlikkust reageerida äärmuslikele ilmastikuoludele, kuna need esinevad üha sagedamini ja laiaulatuslikumalt;

Euroopa Liidu roll

| 12. | leiab, ELi liikmesriikide vaheline integreeritud lähenemisviis on hädavajalik. Tänu kogemuste ja ekspertteadmiste vahetamisele vähendab see kulusid ning võimaldab parimate tavade arendamist ja järgimist kõigis liikmesriikides. Arvestades integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise tähtsust, võib Regioonide Komitee aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel korraldada kogemuste vahetamist; |
| --- | --- |

12.

leiab, ELi liikmesriikide vaheline integreeritud lähenemisviis on hädavajalik. Tänu kogemuste ja ekspertteadmiste vahetamisele vähendab see kulusid ning võimaldab parimate tavade arendamist ja järgimist kõigis liikmesriikides. Arvestades integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise tähtsust, võib Regioonide Komitee aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel korraldada kogemuste vahetamist;

Meetmete integreerimine kehtivatesse tegevuskavadesse ja õigusaktidesse

| 13. | leiab, et kohanemine tuleb integreerida konkreetse eesmärgina kõigisse olemasolevatesse ELi poliitikaraamistikesse, nt ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikasse, ja rahastamisprogrammidesse, nt ühtekuuluvuspoliitikasse, et neid saaks muuta vastavalt kohanemisvajadustele, mis jäävad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Nende jätkuv paindlikkus on oluline, sest kohanemine on pidev protsess ning kohalikud ja piirkondlikud vajadused aina muutuvad aja jooksul; |
| --- | --- |

13.

leiab, et kohanemine tuleb integreerida konkreetse eesmärgina kõigisse olemasolevatesse ELi poliitikaraamistikesse, nt ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikasse, ja rahastamisprogrammidesse, nt ühtekuuluvuspoliitikasse, et neid saaks muuta vastavalt kohanemisvajadustele, mis jäävad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Nende jätkuv paindlikkus on oluline, sest kohanemine on pidev protsess ning kohalikud ja piirkondlikud vajadused aina muutuvad aja jooksul;

| 14. | leiab, et mõned olemasolevatest õigusaktidest on vastuolus kliimamuutustega kohanemise vajadusega. Näiteks tuleb muuta elupaikade direktiivi, kuna kliimamuutuste tagajärjel toimuvad tõenäoliselt muutused olemasolevates määratletud elupaikades; samuti tuleb kohandada veepoliitika raamdirektiivi, sest teatud aladel kahjustab sademete hulga vähenemine vee kvaliteeti. Suur hulk olemaolevaid õigusakte tuleb läbi vaadata, et tagada nõuetekohane ja edukas kliimamuutustega kohanemine; |
| --- | --- |

14.

leiab, et mõned olemasolevatest õigusaktidest on vastuolus kliimamuutustega kohanemise vajadusega. Näiteks tuleb muuta elupaikade direktiivi, kuna kliimamuutuste tagajärjel toimuvad tõenäoliselt muutused olemasolevates määratletud elupaikades; samuti tuleb kohandada veepoliitika raamdirektiivi, sest teatud aladel kahjustab sademete hulga vähenemine vee kvaliteeti. Suur hulk olemaolevaid õigusakte tuleb läbi vaadata, et tagada nõuetekohane ja edukas kliimamuutustega kohanemine;

Integreeritud kliimauuringute laiendamine

| 15. | toetab vajadust edasiste uuringute järele, et teha kindlaks, kuidas ühes piirkonnas või ka liikmesriigis võetud meetmed mõjutavad teisi piirkondi. Need uuringud on esmatähtsad, et vältida ühe kohaliku omavalitsuse planeerimisotsuste negatiivset mõju naaber- või piiriülestele omavalitsustele. See puudutab eelkõige selliseid valdkondi nagu vee ja teiste loodusvarade tõhus kasutus; |
| --- | --- |

15.

toetab vajadust edasiste uuringute järele, et teha kindlaks, kuidas ühes piirkonnas või ka liikmesriigis võetud meetmed mõjutavad teisi piirkondi. Need uuringud on esmatähtsad, et vältida ühe kohaliku omavalitsuse planeerimisotsuste negatiivset mõju naaber- või piiriülestele omavalitsustele. See puudutab eelkõige selliseid valdkondi nagu vee ja teiste loodusvarade tõhus kasutus;

| 16. | kutsub üles edendama teadusuuringuid ja kliima vahetut vaatlust, mis aitaks ennetada ekstreemseid meteoroloogilisi nähtusi, et abistada arengumaid, eelkõige neid, mis on kõrbestumisohus; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles edendama teadusuuringuid ja kliima vahetut vaatlust, mis aitaks ennetada ekstreemseid meteoroloogilisi nähtusi, et abistada arengumaid, eelkõige neid, mis on kõrbestumisohus;

| 17. | julgustab teadus- ja arendustegevust veelgi toetama, arvestades selle rolli uuendustegevuse stimuleerimisel ning uuenduslike kohanemistehnoloogiate ja -toodete väljatöötamisel. Sel viisil on kliimamuutuste tagajärgedega tegelevatel ettevõtetel rohkelt võimalusi uuenduslike toodete ja teenuste arendamiseks; |
| --- | --- |

17.

julgustab teadus- ja arendustegevust veelgi toetama, arvestades selle rolli uuendustegevuse stimuleerimisel ning uuenduslike kohanemistehnoloogiate ja -toodete väljatöötamisel. Sel viisil on kliimamuutuste tagajärgedega tegelevatel ettevõtetel rohkelt võimalusi uuenduslike toodete ja teenuste arendamiseks;

Euroopa ühiskonna ning avaliku ja ettevõtlussektori kaasamine

| 18. | leiab, et avaliku ja erasektori partnerluste ning liikmesriikidevaheliste võrgustike kaudu, nt INTERREG (RFEC), on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel äärmiselt oluline roll teabe, ekspertteadmiste ja parimate tavade levitamisel ning neile juurdepääsu lihtsustamisel. Sellised partnerlused ja võrgustikud muutuvad sektorite, piirkondade, liikmesriikide ja välispartnerriikide koostöö võimaldamisel üha olulisemaks; |
| --- | --- |

18.

leiab, et avaliku ja erasektori partnerluste ning liikmesriikidevaheliste võrgustike kaudu, nt INTERREG (RFEC), on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel äärmiselt oluline roll teabe, ekspertteadmiste ja parimate tavade levitamisel ning neile juurdepääsu lihtsustamisel. Sellised partnerlused ja võrgustikud muutuvad sektorite, piirkondade, liikmesriikide ja välispartnerriikide koostöö võimaldamisel üha olulisemaks;

| 19. | toetab koostööd arengumaadega, et aidata neid kohanemisstrateegiate osas, ning soovitab, et ELi välistegevus seda toetaks. Samuti leiab komitee, et olemasolevaid sidemeid ja võrgustikke kasutades võib kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olla oluline ülesanne heade tavade ja teadmiste jagamisel arengumaadega. ELi poolt sel otstarbel eraldatud vahendite hulk peaks olema proportsionaalne arengumaade vajaduse ning ELi vastutusega; |
| --- | --- |

19.

toetab koostööd arengumaadega, et aidata neid kohanemisstrateegiate osas, ning soovitab, et ELi välistegevus seda toetaks. Samuti leiab komitee, et olemasolevaid sidemeid ja võrgustikke kasutades võib kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olla oluline ülesanne heade tavade ja teadmiste jagamisel arengumaadega. ELi poolt sel otstarbel eraldatud vahendite hulk peaks olema proportsionaalne arengumaade vajaduse ning ELi vastutusega;

Edasised sammud

| 20. | leiab, et kõnealuseid küsimusi tuleb kiiresti lahendama hakata ning et kõigis tulevastes ELi teatistes ja direktiivides tuleb arvestada vajadusega, et kliimamuutustega kohanemist juhivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koostöös paljude sotsiaal- ja majanduspartneritega, kellega nad juba koos töötavad; |
| --- | --- |

20.

leiab, et kõnealuseid küsimusi tuleb kiiresti lahendama hakata ning et kõigis tulevastes ELi teatistes ja direktiivides tuleb arvestada vajadusega, et kliimamuutustega kohanemist juhivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koostöös paljude sotsiaal- ja majanduspartneritega, kellega nad juba koos töötavad;

| 21. | hindab seda, et töö kõnealustes küsimustes on juba alanud, ning kutsub komisjoni üles seda jätkuvalt prioriteediks pidama; |
| --- | --- |

21.

hindab seda, et töö kõnealustes küsimustes on juba alanud, ning kutsub komisjoni üles seda jätkuvalt prioriteediks pidama;

| 22. | kutsub komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust kliimamuutustega kohanemise meetmete väljatöötamisel ja ellurakendamisel ning arvestama vajadust tagada neile volitused ja rahaline toetus, et võimaldada neil kohanemisstrateegiad välja töötada ja ellu rakendada; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust kliimamuutustega kohanemise meetmete väljatöötamisel ja ellurakendamisel ning arvestama vajadust tagada neile volitused ja rahaline toetus, et võimaldada neil kohanemisstrateegiad välja töötada ja ellu rakendada;

| 23. | kutsub komisjoni üles tegelema kõnealuse rohelise raamatu järelmeetmete raames lisaks keskkonnaküsimustele ka kliimamuutuste sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles tegelema kõnealuse rohelise raamatu järelmeetmete raames lisaks keskkonnaküsimustele ka kliimamuutuste sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega;

| 24. | arvab, et parimate tavade üksteisele tutvustamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning liikmesriikide vahel on edukate kohanemismeetmete väljatöötamiseks hädavajalik, ning leiab, et ELil on oma osa selles, et nii ELis kui ka väljaspool oleks tagatud teabe- ja parimate tavade tutvustus; |
| --- | --- |

24.

arvab, et parimate tavade üksteisele tutvustamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning liikmesriikide vahel on edukate kohanemismeetmete väljatöötamiseks hädavajalik, ning leiab, et ELil on oma osa selles, et nii ELis kui ka väljaspool oleks tagatud teabe- ja parimate tavade tutvustus;

| 25. | arvab, et ELil on strateegiline roll elanike rände planeerimisel ja juhtimisel; |
| --- | --- |

25.

arvab, et ELil on strateegiline roll elanike rände planeerimisel ja juhtimisel;

| 26. | kutsub üles läbi vaatama ELi eelarvet, programme, poliitikavaldkondi ning eelkõige keskseid õigusakte, sest kliimamuutustega kaasneb parameetrite muutumine. Eelkõige kutsub komitee üles lisama kliimamuutustega kohanemise aspekti 2008. aasta eelarve läbivaatamisse, kus seda käsitletaks erilise eelarvereana kõige peamiste eelarvepunktide (ühine põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvus, teadus jne) raames; |
| --- | --- |

26.

kutsub üles läbi vaatama ELi eelarvet, programme, poliitikavaldkondi ning eelkõige keskseid õigusakte, sest kliimamuutustega kaasneb parameetrite muutumine. Eelkõige kutsub komitee üles lisama kliimamuutustega kohanemise aspekti 2008. aasta eelarve läbivaatamisse, kus seda käsitletaks erilise eelarvereana kõige peamiste eelarvepunktide (ühine põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvus, teadus jne) raames;

| 27. | peab oluliseks, et EL suunaks praegustest teadusuuringutele eraldatud toetustest senisest suurema osa lahenduste leidmisele kliimamuutustest tekkinud probleemidele ning uuenduslikele kohanemismeetmetele. Selline teadustegevus võib pakkuda uuenduslikke lahendusi Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks. Teadustegevust tuleb paremini kooskõlastada. Oluline on korvata suurimad lüngad teavitamistegevuses ja vältida samas teadusuuringute kattumist; |
| --- | --- |

27.

peab oluliseks, et EL suunaks praegustest teadusuuringutele eraldatud toetustest senisest suurema osa lahenduste leidmisele kliimamuutustest tekkinud probleemidele ning uuenduslikele kohanemismeetmetele. Selline teadustegevus võib pakkuda uuenduslikke lahendusi Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks. Teadustegevust tuleb paremini kooskõlastada. Oluline on korvata suurimad lüngad teavitamistegevuses ja vältida samas teadusuuringute kattumist;

| 28. | on mures, millised on võimalikud tagajärjed ühes piirkonnas või liikmesriigis võetud kohanemismeetmetel teisele piirkonnale või liikmesriigile, ning leiab, et EL on sobiv tasand, kus luua strateegilised raamistikud nende võimalike probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

28.

on mures, millised on võimalikud tagajärjed ühes piirkonnas või liikmesriigis võetud kohanemismeetmetel teisele piirkonnale või liikmesriigile, ning leiab, et EL on sobiv tasand, kus luua strateegilised raamistikud nende võimalike probleemide lahendamiseks;

| 29. | kutsub üles koostama koolitus- ja teavitusprogramme, mis aitaksid kaasa inimeste käitumise muutumisele sellistes valdkondades nagu vee- ja energiakasutus, ringlussevõtt ning ressursside säilitamine. |
| --- | --- |

29.

kutsub üles koostama koolitus- ja teavitusprogramme, mis aitaksid kaasa inimeste käitumise muutumisele sellistes valdkondades nagu vee- ja energiakasutus, ringlussevõtt ning ressursside säilitamine.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/25

---

Regioonide Komitee arvamus „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava globaliseeruvas maailmas”

(2008/C 53/05)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kultuurilise uuendustegevuse toetamisel; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kultuurilise uuendustegevuse toetamisel;

| — | rõhutab kultuurisektor olulist panust uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse. Komitee juhib tähelepanu kultuuriturismi pakutavatele erilistele võimalustele majandusarenguks paljudes piirkondades, kuid hoiatab kultuuri kitsalt majandusliku tähenduse ühekülgse rõhutamise eest. Kultuur on sama oluline hea ja dünaamilise elukeskkonna loomisel, mis on arengu eeldus; |
| --- | --- |

—

rõhutab kultuurisektor olulist panust uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse. Komitee juhib tähelepanu kultuuriturismi pakutavatele erilistele võimalustele majandusarenguks paljudes piirkondades, kuid hoiatab kultuuri kitsalt majandusliku tähenduse ühekülgse rõhutamise eest. Kultuur on sama oluline hea ja dünaamilise elukeskkonna loomisel, mis on arengu eeldus;

| — | avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei viita kultuurivaldkonna tegevuskavas globaliseerumise valguses linnade, kogukondade ja piirkondade arvukatele partnerlustele; |
| --- | --- |

—

avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei viita kultuurivaldkonna tegevuskavas globaliseerumise valguses linnade, kogukondade ja piirkondade arvukatele partnerlustele;

| — | kritiseerib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei anna teatises teavet kultuurivaldkonna tegevuskava suurte ambitsioonide rahastamise kohta; |
| --- | --- |

—

kritiseerib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei anna teatises teavet kultuurivaldkonna tegevuskava suurte ambitsioonide rahastamise kohta;

| — | soovib alustada konstruktiivset arutelu Euroopa Komisjoni lähenemisviisi üle kasutada kultuuri valdkonnas avatud kooskõlastusmeetodit. Tähelepanu tuleb pöörata kultuuri eest suures osas vastutavate piirkondlike ja kohalike tasandite osatähtsusele ning lisanduvad halduskulud tuleb hoida võimalikult madalad. |
| --- | --- |

—

soovib alustada konstruktiivset arutelu Euroopa Komisjoni lähenemisviisi üle kasutada kultuuri valdkonnas avatud kooskõlastusmeetodit. Tähelepanu tuleb pöörata kultuuri eest suures osas vastutavate piirkondlike ja kohalike tasandite osatähtsusele ning lisanduvad halduskulud tuleb hoida võimalikult madalad.

| Raportöör | : | Gerd HARMS (DE/PES), Brandenburgi liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade volinik, riigikantselei riigisekretär |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Gerd HARMS (DE/PES), Brandenburgi liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade volinik, riigikantselei riigisekretär

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas”.

KOM(2007) 242 lõplik

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab selgesõnaliselt Euroopa Komisjoni kaalutlusi Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta globaliseeruvas maailmas. Selles omistatakse integratsiooniprotsessis õigustatult keskne roll kultuurile ja tuuakse välja vajadus sobivate vahendite järele, et edendada Euroopa kultuurilist rikkust ja mitmekesisust, eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus ja kogu maailmas ELi „strateegilisi eesmärke, milleks on heaolu, solidaarsus ja turvalisus”.
  Selleks on vaja kõigi kultuuripoliitika valdkonna sidusrühmade aktiivsemat koostööd kõigil tasanditel kodanikuühiskonna esindajaid ja nende võrgustikke arvesse võttes.
  Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava muutmise käigus vastusena globaliseerumisele muutub piirkondade kultuuripoliitika üha tähtsamaks: globaliseerumise väljakutse nõuab nn piirkondade ja kohaliku tasandi Euroopa taaselustamist. See puudutab eelkõige Euroopa Liidus kehtivat subsidiaarsuse põhimõtet, mis põhineb linnade ja piirkondade kultuuride tekkimisel rohujuuretasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel oma piirkonnas, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kultuurilise uuendustegevuse toetamisel, kultuuriasutuste ja -algatuste ning hariduse ja koolituse toetamisel ja edendamisel ning samuti festivalide ja kultuuriürituste korraldajatena.
  Euroopa integratsiooniprotsessi globaalsete väljakutsete valguses on otsustava tähtsusega kultuurialase koostöö kvaliteet ja ulatus eelkõige piiriülestes piirkondades; |
| --- | --- |

1.

tervitab selgesõnaliselt Euroopa Komisjoni kaalutlusi Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta globaliseeruvas maailmas. Selles omistatakse integratsiooniprotsessis õigustatult keskne roll kultuurile ja tuuakse välja vajadus sobivate vahendite järele, et edendada Euroopa kultuurilist rikkust ja mitmekesisust, eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus ja kogu maailmas ELi „strateegilisi eesmärke, milleks on heaolu, solidaarsus ja turvalisus”.

Selleks on vaja kõigi kultuuripoliitika valdkonna sidusrühmade aktiivsemat koostööd kõigil tasanditel kodanikuühiskonna esindajaid ja nende võrgustikke arvesse võttes.

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava muutmise käigus vastusena globaliseerumisele muutub piirkondade kultuuripoliitika üha tähtsamaks: globaliseerumise väljakutse nõuab nn piirkondade ja kohaliku tasandi Euroopa taaselustamist. See puudutab eelkõige Euroopa Liidus kehtivat subsidiaarsuse põhimõtet, mis põhineb linnade ja piirkondade kultuuride tekkimisel rohujuuretasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel oma piirkonnas, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kultuurilise uuendustegevuse toetamisel, kultuuriasutuste ja -algatuste ning hariduse ja koolituse toetamisel ja edendamisel ning samuti festivalide ja kultuuriürituste korraldajatena.

Euroopa integratsiooniprotsessi globaalsete väljakutsete valguses on otsustava tähtsusega kultuurialase koostöö kvaliteet ja ulatus eelkõige piiriülestes piirkondades;

| 2. | tervitab asjaolu, et esmakordselt väljendab Euroopa Komisjon teatises selgelt, et töötamaks välja tõhusat strateegiat, milles arvestatakse kultuuri võtmerolli nii liikmesriikide ja nende piirkondade suhetes kui ka suhetes kolmandate riikidega, on tarvis ulatuslikku kultuurivaldkonna tegevuskava.
  Kultuurivahetus peaks olema ka kandidaatriikidega peetava dialoogi nurgakivi ja ELi naabruspoliitika osa. Lisaks jagab Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni seisukohta, et toetada tuleb usukogukondade ja -ühingute vahelist dialoogi; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et esmakordselt väljendab Euroopa Komisjon teatises selgelt, et töötamaks välja tõhusat strateegiat, milles arvestatakse kultuuri võtmerolli nii liikmesriikide ja nende piirkondade suhetes kui ka suhetes kolmandate riikidega, on tarvis ulatuslikku kultuurivaldkonna tegevuskava.

Kultuurivahetus peaks olema ka kandidaatriikidega peetava dialoogi nurgakivi ja ELi naabruspoliitika osa. Lisaks jagab Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni seisukohta, et toetada tuleb usukogukondade ja -ühingute vahelist dialoogi;

| 3. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon toetub teatises selgelt EÜ asutamislepingu (Amsterdam 1997) artiklile 151 ja subsidiaarsuse põhimõttele, tõstes esile et






  — | EL annab kultuuripoliitilise panuse Euroopa integratsiooni „respekteerides nende [liikmesriikide] rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust”; |
| --- | --- | --- |

3.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon toetub teatises selgelt EÜ asutamislepingu (Amsterdam 1997) artiklile 151 ja subsidiaarsuse põhimõttele, tõstes esile et

—

EL annab kultuuripoliitilise panuse Euroopa integratsiooni „respekteerides nende [liikmesriikide] rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust”;

| — | kultuuri valdkonnas tuleb edendada koostööd liikmesriikide vahel ning kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eriti Euroopa Nõukoguga; |
| --- | --- |

—

kultuuri valdkonnas tuleb edendada koostööd liikmesriikide vahel ning kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eriti Euroopa Nõukoguga;

| — | EL võtab kõigis tegevustes arvesse erinevaid „kultuuriaspekte, eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust”; |
| --- | --- |

—

EL võtab kõigis tegevustes arvesse erinevaid „kultuuriaspekte, eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust”;

| — | EL võib oma meetmetega sekkuda vaid toetavas ja täiendavas, mitte asendavas funktsioonis. |
| --- | --- |

—

EL võib oma meetmetega sekkuda vaid toetavas ja täiendavas, mitte asendavas funktsioonis.

| 4. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tõstab teatises selgelt esile Regioonide Komitee positiivset rolli kultuurivaldkonna tegevuskava väljatöötamise innustamisel ning seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna protsessi kaasamisega. |
| --- | --- |

4.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tõstab teatises selgelt esile Regioonide Komitee positiivset rolli kultuurivaldkonna tegevuskava väljatöötamise innustamisel ning seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna protsessi kaasamisega.

Seoses teatise peamiste eesmärkidega

| 5. | tõstab esile ja toetab teatise eesmärke, mille prioriteetsus peaks komitee arvates olema järgmine:






  — | kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine; |
| --- | --- | --- |

5.

tõstab esile ja toetab teatise eesmärke, mille prioriteetsus peaks komitee arvates olema järgmine:

—

kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine;

| — | kultuuri kui rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine; |
| --- | --- |

—

kultuuri kui rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine;

| — | kultuuri kui loomingulise sektori loovuse allika edendamine (Lissaboni strateegia); |
| --- | --- |

—

kultuuri kui loomingulise sektori loovuse allika edendamine (Lissaboni strateegia);

| 6. | tervitab asjaolu, et komisjon rõhutab kultuuri ja loomingulise majanduse olulist rolli majanduskasvu suurendamisel ja töökohtade loomisel. Kultuuritööstus on Euroopa majanduse üks kasvavaid valdkondi. Seega annab kultuurisektor olulise panuse uuendatud Lissaboni strateegias sõnastatud eesmärkide saavutamisse; innustab seetõttu Euroopa Komisjoni paremini hindama loomingulise ja kultuurisektori mõjusid piirkondlikule ja kohalikule majandusele; |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et komisjon rõhutab kultuuri ja loomingulise majanduse olulist rolli majanduskasvu suurendamisel ja töökohtade loomisel. Kultuuritööstus on Euroopa majanduse üks kasvavaid valdkondi. Seega annab kultuurisektor olulise panuse uuendatud Lissaboni strateegias sõnastatud eesmärkide saavutamisse; innustab seetõttu Euroopa Komisjoni paremini hindama loomingulise ja kultuurisektori mõjusid piirkondlikule ja kohalikule majandusele;

| 7. | juhib siinkohal tähelepanu kultuuriturismi erilisele rollile. Komitee kutsub üles tõhusamale kogemustevahetamisele Euroopa tasandil, millesse tuleb kaasata kultuuriturismitööstus, kultuuriühendused ja muud kultuuripoliitika sidusrühmad, samuti piirkondade esindajad. Komitee juhib tähelepanu kultuuriturismi pakutavatele erilistele võimalustele majandusarenguks paljudes piirkondades, aga ka ohtudele kultuuripärandile eelkõige seoses mittesihipärase kasutamisega; |
| --- | --- |

7.

juhib siinkohal tähelepanu kultuuriturismi erilisele rollile. Komitee kutsub üles tõhusamale kogemustevahetamisele Euroopa tasandil, millesse tuleb kaasata kultuuriturismitööstus, kultuuriühendused ja muud kultuuripoliitika sidusrühmad, samuti piirkondade esindajad. Komitee juhib tähelepanu kultuuriturismi pakutavatele erilistele võimalustele majandusarenguks paljudes piirkondades, aga ka ohtudele kultuuripärandile eelkõige seoses mittesihipärase kasutamisega;

| 8. | vaatamata Lissaboni eesmärkide täielikule toetamisele hoiatab kultuuri kitsalt majandusliku tähenduse ühekülgse rõhutamise eest kõnealuses kontekstis. Kultuur on sama oluline hea ja dünaamilise elukeskkonna loomisel, mis on arengu eeldus. Komitee nõuab, et EL täidaks esmajoones oma lepinguliselt sätestatud kohustuse edendada mitteärilist kultuurivahetust (EÜ asutamislepingu artikli 151 lõige 2c);

  soovib, et selgelt sedastataks, et Lissaboni eesmärke saab edukalt saavutada ainult siis, kui Euroopa Liit keskendub kultuurilistes püüdlustes kultuuri mittemateriaalsete väärtuste ühiskondlikule tähtsusele. Komitee peab ühiskondliku loovuse allikate kasutamise ja kultuuritööstuse õitsengu eeltingimusteks kultuurialase hariduse edendamist ja kultuurialast koostööd. Kultuur eksisteerib ilma kultuuritööstuseta, aga kultuuritööstus ilma kultuurita ei eksisteeri; |
| --- | --- |

8.

vaatamata Lissaboni eesmärkide täielikule toetamisele hoiatab kultuuri kitsalt majandusliku tähenduse ühekülgse rõhutamise eest kõnealuses kontekstis. Kultuur on sama oluline hea ja dünaamilise elukeskkonna loomisel, mis on arengu eeldus. Komitee nõuab, et EL täidaks esmajoones oma lepinguliselt sätestatud kohustuse edendada mitteärilist kultuurivahetust (EÜ asutamislepingu artikli 151 lõige 2c);

soovib, et selgelt sedastataks, et Lissaboni eesmärke saab edukalt saavutada ainult siis, kui Euroopa Liit keskendub kultuurilistes püüdlustes kultuuri mittemateriaalsete väärtuste ühiskondlikule tähtsusele. Komitee peab ühiskondliku loovuse allikate kasutamise ja kultuuritööstuse õitsengu eeltingimusteks kultuurialase hariduse edendamist ja kultuurialast koostööd. Kultuur eksisteerib ilma kultuuritööstuseta, aga kultuuritööstus ilma kultuurita ei eksisteeri;

| 9. | eespool tooduga on seotud kultuuri kultuurile omane väärtus ning komitee soovib rõhutada kvaliteedi edendamise tähtsust. Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üks eesmärk peaks olema dünaamilise kultuurilise arengu saavutamine ja tippkultuuri pakkumine Euroopas ja ka globaalses kontekstis; |
| --- | --- |

9.

eespool tooduga on seotud kultuuri kultuurile omane väärtus ning komitee soovib rõhutada kvaliteedi edendamise tähtsust. Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üks eesmärk peaks olema dünaamilise kultuurilise arengu saavutamine ja tippkultuuri pakkumine Euroopas ja ka globaalses kontekstis;

| 10. | soovitab seetõttu tungivalt tugevdada ja edendada rahvusvahelist kultuurivahetust, kultuuridevahelisi pädevusi ja mitmekeelsust ELi kodanike hulgas; |
| --- | --- |

10.

soovitab seetõttu tungivalt tugevdada ja edendada rahvusvahelist kultuurivahetust, kultuuridevahelisi pädevusi ja mitmekeelsust ELi kodanike hulgas;

| 11. | peab Amsterdamis Euroopa Kultuurifondi poolt algatatud ning praegu Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt järgitavat kava luua katseprojekt Erasmus for Culture sobivaks, toetust väärivaks ja väga tõhusaks viisiks toetada kultuurialast koostööd, kaasates piirkondi ja neis paiknevaid kultuurialase mõjuga organisatsioone ja institutsioone. Komitee soovib algatuses partnerina osaleda; |
| --- | --- |

11.

peab Amsterdamis Euroopa Kultuurifondi poolt algatatud ning praegu Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt järgitavat kava luua katseprojekt Erasmus for Culture sobivaks, toetust väärivaks ja väga tõhusaks viisiks toetada kultuurialast koostööd, kaasates piirkondi ja neis paiknevaid kultuurialase mõjuga organisatsioone ja institutsioone. Komitee soovib algatuses partnerina osaleda;

| 12. | kinnitab käimasoleva kultuuriprogrammi Kultuur 2007 (2007–2013) ning teiste toetusprogrammide, eriti maapiirkondade kultuurilise arengu toetamiseks „piirkondade atraktiivsuse suurendamiseks” loodud programmide tõhusust.
  Komitee kritiseerib asjaolu, et ELi ja liikmesriikide poolt selleks eraldatud vahendid on jätkuvalt ebapiisavad; |
| --- | --- |

12.

kinnitab käimasoleva kultuuriprogrammi Kultuur 2007 (2007–2013) ning teiste toetusprogrammide, eriti maapiirkondade kultuurilise arengu toetamiseks „piirkondade atraktiivsuse suurendamiseks” loodud programmide tõhusust.

Komitee kritiseerib asjaolu, et ELi ja liikmesriikide poolt selleks eraldatud vahendid on jätkuvalt ebapiisavad;

| 13. | avaldab imestust, et Euroopa Komisjon võtab Euroopa Liidu atraktiivseima kultuuriprojekti, s.o Euroopa kultuuripealinnade algatuse vaid möödaminnes teadmiseks ning ei omista sellele ilmselt strateegilist tähtsust. Kultuuripealinnade programm on Euroopa kultuuriprojektide hulgas kõige populaarsem ning muutub kiiresti linnade ja piirkondade kultuurilise arengu üha olulisemaks teguriks, sest riiklikul tasandil viiakse üha rohkem läbi konkursse kultuuripealinna tiitlile (2008. aastaks oli Ühendkuningriigis 8 pretendenti, 2010. aastaks Saksamaal 18, Ungaris 11, 2011. aastaks Soomes 8 pretendenti, 2016. aastaks on Hispaanias juba praegu 7 pretendenti). Erilisi impulsse tekitab asjaolu, et perioodi 2007–2011 kultuuripealinna protsessis vaadeldakse ja käsitletakse kultuuri ühiskondliku arengu mootori ja allikana ning seega annab kultuur märkimisväärse panuse Euroopa lisaväärtusse; |
| --- | --- |

13.

avaldab imestust, et Euroopa Komisjon võtab Euroopa Liidu atraktiivseima kultuuriprojekti, s.o Euroopa kultuuripealinnade algatuse vaid möödaminnes teadmiseks ning ei omista sellele ilmselt strateegilist tähtsust. Kultuuripealinnade programm on Euroopa kultuuriprojektide hulgas kõige populaarsem ning muutub kiiresti linnade ja piirkondade kultuurilise arengu üha olulisemaks teguriks, sest riiklikul tasandil viiakse üha rohkem läbi konkursse kultuuripealinna tiitlile (2008. aastaks oli Ühendkuningriigis 8 pretendenti, 2010. aastaks Saksamaal 18, Ungaris 11, 2011. aastaks Soomes 8 pretendenti, 2016. aastaks on Hispaanias juba praegu 7 pretendenti). Erilisi impulsse tekitab asjaolu, et perioodi 2007–2011 kultuuripealinna protsessis vaadeldakse ja käsitletakse kultuuri ühiskondliku arengu mootori ja allikana ning seega annab kultuur märkimisväärse panuse Euroopa lisaväärtusse;

| 14. | kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles tähelepanelikult vaatlema, analüüsima ja edendama uusi arenguid Euroopa kultuuripealinna kontekstis.
  Sealjuures tuleb erilist tähelepanu pöörata:






  — | tihedatele ja tõhusatele koostöösuhetele aastate 2007–2011 Euroopa kultuuripealinnade vahel; |
| --- | --- | --- |

14.

kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles tähelepanelikult vaatlema, analüüsima ja edendama uusi arenguid Euroopa kultuuripealinna kontekstis.

Sealjuures tuleb erilist tähelepanu pöörata:

—

tihedatele ja tõhusatele koostöösuhetele aastate 2007–2011 Euroopa kultuuripealinnade vahel;

| — | 2010. aasta kultuuripealinnade Ruhri, Pécsi ja Istanbuli koostööle, seda nii säästva, kultuuril põhineva linnaarengu uuendusliku potentsiaali osas kui ka arvestades erilisi võimalusi dialoogiks islamiga; |
| --- | --- |

—

2010. aasta kultuuripealinnade Ruhri, Pécsi ja Istanbuli koostööle, seda nii säästva, kultuuril põhineva linnaarengu uuendusliku potentsiaali osas kui ka arvestades erilisi võimalusi dialoogiks islamiga;

| — | kultuurilinnade võrgustikule 2010, mille raames saavad esmakordselt kokku 20 Ungari, Saksamaa ja Türgi linna, et teha koostööd oma Euroopa kultuurieesmärkide seadmisel, valmistuda koos kultuuripealinnadega aastaks 2010 ja tutvustada oma projekte samaaegselt paljudes kohtades; |
| --- | --- |

—

kultuurilinnade võrgustikule 2010, mille raames saavad esmakordselt kokku 20 Ungari, Saksamaa ja Türgi linna, et teha koostööd oma Euroopa kultuurieesmärkide seadmisel, valmistuda koos kultuuripealinnadega aastaks 2010 ja tutvustada oma projekte samaaegselt paljudes kohtades;

| 15. | pöörab omalt poolt tähelepanu arengu- ja integratsioonipotentsiaalile, mis tuleneb kultuurialasest koostööst Euroopa piirkondade ja linnade vahel ning nende hüvanguks, nagu sätestatud Ungari ja Saksamaa kultuurilinnade Budapesti deklaratsioonis (2005); |
| --- | --- |

15.

pöörab omalt poolt tähelepanu arengu- ja integratsioonipotentsiaalile, mis tuleneb kultuurialasest koostööst Euroopa piirkondade ja linnade vahel ning nende hüvanguks, nagu sätestatud Ungari ja Saksamaa kultuurilinnade Budapesti deklaratsioonis (2005);

| 16. | avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei viita kultuurivaldkonna tegevuskavas globaliseerumise valguses linnade, kogukondade ja piirkondade arvukatele partnerlustele, mis on alates Teisest maailmasõjast Euroopast kogu maailma levinud. Just seesugustel linnade ja piirkondade organiseeritud partnerlustel oli ja on ühiskonda stabiliseeriv funktsioon ning need annavad märkimisväärse panuse rahumeelsesse arengusse ja Euroopa lõhenemise kaotamisse. Seetõttu palub komitee Euroopa Komisjonil võtta programme koostades arvesse linnade ja piirkondade partnerluste olulist kultuurialast potentsiaali ühiskonna jaoks tervikuna ning kaasata neisse uusi kvalitatiivseid arenguid; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei viita kultuurivaldkonna tegevuskavas globaliseerumise valguses linnade, kogukondade ja piirkondade arvukatele partnerlustele, mis on alates Teisest maailmasõjast Euroopast kogu maailma levinud. Just seesugustel linnade ja piirkondade organiseeritud partnerlustel oli ja on ühiskonda stabiliseeriv funktsioon ning need annavad märkimisväärse panuse rahumeelsesse arengusse ja Euroopa lõhenemise kaotamisse. Seetõttu palub komitee Euroopa Komisjonil võtta programme koostades arvesse linnade ja piirkondade partnerluste olulist kultuurialast potentsiaali ühiskonna jaoks tervikuna ning kaasata neisse uusi kvalitatiivseid arenguid;

| 17. | kinnitab programmi Kodanike Euroopa olulisust ja selle mõjusid piirkondlikule ja kohalikule kultuuriarengule ning kutsub üles seda programmi laiendama; |
| --- | --- |

17.

kinnitab programmi Kodanike Euroopa olulisust ja selle mõjusid piirkondlikule ja kohalikule kultuuriarengule ning kutsub üles seda programmi laiendama;

| 18. | ootab konkreetseid ettepanekuid kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) korraldamise kohta ja Regioonide Komitee kaasamist protsessi; innustab seetõttu hariduse ja kultuuri peadirektoraati keskenduma kultuuridevahelisele dialoogile pärast 2008. aastat, edendades konkreetseid poliitikameetmeid ning tehes koostööd teiste peadirektoraatidega; |
| --- | --- |

18.

ootab konkreetseid ettepanekuid kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) korraldamise kohta ja Regioonide Komitee kaasamist protsessi; innustab seetõttu hariduse ja kultuuri peadirektoraati keskenduma kultuuridevahelisele dialoogile pärast 2008. aastat, edendades konkreetseid poliitikameetmeid ning tehes koostööd teiste peadirektoraatidega;

| 19. | kritiseerib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei anna teatises teavet kultuurivaldkonna tegevuskava suurte ambitsioonide rahastamise kohta, ning märgib, et kindlasti ei saa neid ellu viia programmi „Kultuur 2007” väheste vahenditega; komitee rõhutab siinkohal struktuurifondide olulist funktsiooni kultuuri infrastruktuuri edendamisel ja kultuuripärandi säilitamisel ning toetab Euroopa Komisjoni kavatsust kaasata tulevikus kultuuriprogrammid ka teistesse ELi programmidesse. Regioonide Komitee ootab selle kohta siiski konkreetsemat teavet; |
| --- | --- |

19.

kritiseerib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei anna teatises teavet kultuurivaldkonna tegevuskava suurte ambitsioonide rahastamise kohta, ning märgib, et kindlasti ei saa neid ellu viia programmi „Kultuur 2007” väheste vahenditega; komitee rõhutab siinkohal struktuurifondide olulist funktsiooni kultuuri infrastruktuuri edendamisel ja kultuuripärandi säilitamisel ning toetab Euroopa Komisjoni kavatsust kaasata tulevikus kultuuriprogrammid ka teistesse ELi programmidesse. Regioonide Komitee ootab selle kohta siiski konkreetsemat teavet;

| 20. | jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et märtsis 2007 jõustunud UNESCO konventsioon kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta on oluline kultuuripoliitiline ja rahvusvaheline vahend, mis on suure tähtsusega nii ELi kui ka liikmesriikide jaoks ning millel on ka piirkondlik mõju;

  kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles subsidiaarsuse põhimõtet kahjustamata astuma samme ülemaailmse kokkuleppe kehtestamiseks; |
| --- | --- |

20.

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et märtsis 2007 jõustunud UNESCO konventsioon kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta on oluline kultuuripoliitiline ja rahvusvaheline vahend, mis on suure tähtsusega nii ELi kui ka liikmesriikide jaoks ning millel on ka piirkondlik mõju;

kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles subsidiaarsuse põhimõtet kahjustamata astuma samme ülemaailmse kokkuleppe kehtestamiseks;

| 21. | viitab veelkord sellele, et liikmesriikide ühist väliskultuuripoliitikat on võimalik arendada ja rakendada vaid siis, kui kolmandate riikidega suhteid arendavaid liikmesriikide sidusrühmi toetatakse nende koostööpüüdlustes ja -tegevustes; Regioonide Komitee palub tungivalt Euroopa Komisjonil tugevdada ja toetada algatusi, nagu EUNIC (Euroopa Liidu Rahvuslikud Kultuuriinstituudid); |
| --- | --- |

21.

viitab veelkord sellele, et liikmesriikide ühist väliskultuuripoliitikat on võimalik arendada ja rakendada vaid siis, kui kolmandate riikidega suhteid arendavaid liikmesriikide sidusrühmi toetatakse nende koostööpüüdlustes ja -tegevustes; Regioonide Komitee palub tungivalt Euroopa Komisjonil tugevdada ja toetada algatusi, nagu EUNIC (Euroopa Liidu Rahvuslikud Kultuuriinstituudid);

| 22. | tervitab asjaolu, et kultuuri valdkonnas võetakse ülemkogu järeldustesse Euroopa reformilepingu kohta praeguses seisus üle Tulevikukonvendi poolt heakskiidetud positiivne alus; |
| --- | --- |

22.

tervitab asjaolu, et kultuuri valdkonnas võetakse ülemkogu järeldustesse Euroopa reformilepingu kohta praeguses seisus üle Tulevikukonvendi poolt heakskiidetud positiivne alus;

| 23. | kritiseerib viite puudumist seoses Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäevaga koostatud Berliini deklaratsioonile, milles tõstetakse majandusliku tähtsuse kõrval esile ka ühinemisprotsessi kultuurilist tähtsust ning rõhutatakse piirkondade olulisust selles; |
| --- | --- |

23.

kritiseerib viite puudumist seoses Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäevaga koostatud Berliini deklaratsioonile, milles tõstetakse majandusliku tähtsuse kõrval esile ka ühinemisprotsessi kultuurilist tähtsust ning rõhutatakse piirkondade olulisust selles;

| 24. | soovib alustada konstruktiivset arutelu Euroopa Komisjoni lähenemisviisi üle kasutada kultuuri valdkonnas avatud kooskõlastusmeetodit. Komitee tuletab siinkohal meelde, et tähelepanu tuleb pöörata kultuuri eest suures osas vastutavate piirkondlike ja kohalike tasandite osatähtsusele ning lisanduvad halduskulud tuleb hoida võimalikult madalad. Regioonide Komitee soovitab ka kasutada mitmekesiseid võimalusi, mida pakuvad Euroopa platvormide ja võrgustike loomine ja toetamine. Komitee arvates on ühiste rahvusvaheliste projektide tugevam toetamine ning kultuuriviljelejate vahetuste edendamine edu tõotav tee Euroopa integratsiooni kiirendamiseks ja tõhustamiseks; |
| --- | --- |

24.

soovib alustada konstruktiivset arutelu Euroopa Komisjoni lähenemisviisi üle kasutada kultuuri valdkonnas avatud kooskõlastusmeetodit. Komitee tuletab siinkohal meelde, et tähelepanu tuleb pöörata kultuuri eest suures osas vastutavate piirkondlike ja kohalike tasandite osatähtsusele ning lisanduvad halduskulud tuleb hoida võimalikult madalad. Regioonide Komitee soovitab ka kasutada mitmekesiseid võimalusi, mida pakuvad Euroopa platvormide ja võrgustike loomine ja toetamine. Komitee arvates on ühiste rahvusvaheliste projektide tugevam toetamine ning kultuuriviljelejate vahetuste edendamine edu tõotav tee Euroopa integratsiooni kiirendamiseks ja tõhustamiseks;

| 25. | toetab Euroopa Komisjoni kavatsust korraldada iga kahe aasta järel Euroopa kultuurifoorum, millesse kaasatakse kultuuripoliitika ja kultuuriviljelejate kõik tasandid; |
| --- | --- |

25.

toetab Euroopa Komisjoni kavatsust korraldada iga kahe aasta järel Euroopa kultuurifoorum, millesse kaasatakse kultuuripoliitika ja kultuuriviljelejate kõik tasandid;

| 26. | tervitab sellega seoses selgesõnaliselt Euroopa Komisjoni kavatsust esitada iga kahe aasta järel kultuuripoliitika eduaruanne, mis peaks andma teavet eelkõige selle kohta, kuidas arvestab Euroopa Komisjon kultuuri ühildamise sätet (EÜ asutamislepingu artikli 151 lõige 4) teistes poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

26.

tervitab sellega seoses selgesõnaliselt Euroopa Komisjoni kavatsust esitada iga kahe aasta järel kultuuripoliitika eduaruanne, mis peaks andma teavet eelkõige selle kohta, kuidas arvestab Euroopa Komisjon kultuuri ühildamise sätet (EÜ asutamislepingu artikli 151 lõige 4) teistes poliitikavaldkondades.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/29

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Haridus ja teavitustegevus säästva arengu edendamisel”

(2008/C 53/06)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasamata ei ole võimalik tõhusalt rakendada säästvale arengule suunatud haridust, sest paljudes liikmesriikides on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskne roll avalikkuse harimisel säästva arengu teemadel; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasamata ei ole võimalik tõhusalt rakendada säästvale arengule suunatud haridust, sest paljudes liikmesriikides on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskne roll avalikkuse harimisel säästva arengu teemadel;

| — | kutsub üles säästvale arengule suunatud hariduse saavutamisele, milleks tuleb suurendada kooli õppekavades keskkonnakaitse, kodanikuõpetuse ja terviseõpetuse mahtu, et tõsta ühiskonna teadlikkust ja osavõtlikkust; |
| --- | --- |

—

kutsub üles säästvale arengule suunatud hariduse saavutamisele, milleks tuleb suurendada kooli õppekavades keskkonnakaitse, kodanikuõpetuse ja terviseõpetuse mahtu, et tõsta ühiskonna teadlikkust ja osavõtlikkust;

| — | soovitab luua huvipakkuva internetiportaali, kus pakutaks pidevalt uuendatavat teavet, reklaami ja õppematerjali, mida saavad kasutada õpetajad, ühendused, kohalikud omavalitsused ja kõik säästva arengu edendamisest huvitatud isikud; |
| --- | --- |

—

soovitab luua huvipakkuva internetiportaali, kus pakutaks pidevalt uuendatavat teavet, reklaami ja õppematerjali, mida saavad kasutada õpetajad, ühendused, kohalikud omavalitsused ja kõik säästva arengu edendamisest huvitatud isikud;

| — | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema meediaga koostööd, et mängida olulist rolli säästva arengu idee edendamisel, selgitades mõistetavas keeles võimalikult laiale üldsusele kõnealuse arengu peamisi põhimõtteid ja positiivseid külgi ning julgustades selleteemalisi avalikke arutelusid ning jälgides nende käiku; |
| --- | --- |

—

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema meediaga koostööd, et mängida olulist rolli säästva arengu idee edendamisel, selgitades mõistetavas keeles võimalikult laiale üldsusele kõnealuse arengu peamisi põhimõtteid ja positiivseid külgi ning julgustades selleteemalisi avalikke arutelusid ning jälgides nende käiku;

| — | julgustab meediat olema aktiivne nii säästvale arengule suunatud hariduse tulemuste avaldamisel kui ka saateaegade kavandamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ja tegevuse tutvustamiseks sel viisil, et inimestel, kellele nimetatud meetmed on suunatud, oleks võimalik neid jälgida. |
| --- | --- |

—

julgustab meediat olema aktiivne nii säästvale arengule suunatud hariduse tulemuste avaldamisel kui ka saateaegade kavandamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ja tegevuse tutvustamiseks sel viisil, et inimestel, kellele nimetatud meetmed on suunatud, oleks võimalik neid jälgida.

| Raportöör | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), Lubiczi linnapea, keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ühiskomisjoni hariduse ja kultuuri töörühma esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), Lubiczi linnapea, keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ühiskomisjoni hariduse ja kultuuri töörühma esimees

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE,

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on üks peamistest jõududest, mis kujundavad haridus- ja teabepoliitikat, sealhulgas ka säästva arengu valdkonnas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesannete hulka kuulub seda laadi tegevuste edendamine, kooskõlastamine ja toetamine. Selles kontekstis ei ole ilma kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasamata võimalik tõhusalt rakendada säästvale arengule suunatud haridust; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on üks peamistest jõududest, mis kujundavad haridus- ja teabepoliitikat, sealhulgas ka säästva arengu valdkonnas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesannete hulka kuulub seda laadi tegevuste edendamine, kooskõlastamine ja toetamine. Selles kontekstis ei ole ilma kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasamata võimalik tõhusalt rakendada säästvale arengule suunatud haridust;

| 2. | tervitab näiteid heade tavade kohta, mille puhul kohalikul omavalitsusel on oluline roll säästva arengu edendamisel, elluviimisel ja kooskõlastamisel hariduse ja koolituse kaudu. Näidisprojektidena väärivad laiemat esiletoomist järgmised: Agenda 21 võrgustik; piirkondade võrgustik säästvale arengule suunatud hariduse jaoks (RES, Network of Regions on Education for Sustainability), mille käivitas Umbria piirkond Itaalias; ELi säästva energia nädal; Ühendkuningriigi projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour) elustiili, hoiakute ja käitumise muutmiseks; kohustuslik säästva arengu õpe Baierimaal (Saksamaa) ja Soomes; kutseõppesüsteem Madalmaades; piirkondlike keskkonnahariduskeskuste tegevus Poolas ning avatud ülikoolide tegevus; |
| --- | --- |

2.

tervitab näiteid heade tavade kohta, mille puhul kohalikul omavalitsusel on oluline roll säästva arengu edendamisel, elluviimisel ja kooskõlastamisel hariduse ja koolituse kaudu. Näidisprojektidena väärivad laiemat esiletoomist järgmised: Agenda 21 võrgustik; piirkondade võrgustik säästvale arengule suunatud hariduse jaoks (RES, Network of Regions on Education for Sustainability), mille käivitas Umbria piirkond Itaalias; ELi säästva energia nädal; Ühendkuningriigi projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour) elustiili, hoiakute ja käitumise muutmiseks; kohustuslik säästva arengu õpe Baierimaal (Saksamaa) ja Soomes; kutseõppesüsteem Madalmaades; piirkondlike keskkonnahariduskeskuste tegevus Poolas ning avatud ülikoolide tegevus;

| 3. | kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu järgmiste institutsioonide rollile säästvale arengule suunatud mitteformaalse hariduse valdkonnas: maapiirkondade pargid, rahvuspargid, piirkondlikud kaitsealad, muuseumid ja kunstikeskused. Lisaks sellele võivad need asutused märkimisväärselt toetada õpetajate ja õpilaste formaalset haridust kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu järgmiste institutsioonide rollile säästvale arengule suunatud mitteformaalse hariduse valdkonnas: maapiirkondade pargid, rahvuspargid, piirkondlikud kaitsealad, muuseumid ja kunstikeskused. Lisaks sellele võivad need asutused märkimisväärselt toetada õpetajate ja õpilaste formaalset haridust kõnealuses valdkonnas;

| 4. | rõhutab, et selle taustal on äärmiselt oluline arendada koostöövõrgustikku, mis hõlmab piirkondi, kohalikke omavalitsusi ja säästva arengu valdkonnas parimate tavade edendamisega tegutsevaid organeid, ning vahetada kogemusi. Euroopa Komisjon peaks Regioonide Komitee osalusel kindlalt toetama parimate tavade registreerimist ja levitamist säästvale arengule suunatud hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et selle taustal on äärmiselt oluline arendada koostöövõrgustikku, mis hõlmab piirkondi, kohalikke omavalitsusi ja säästva arengu valdkonnas parimate tavade edendamisega tegutsevaid organeid, ning vahetada kogemusi. Euroopa Komisjon peaks Regioonide Komitee osalusel kindlalt toetama parimate tavade registreerimist ja levitamist säästvale arengule suunatud hariduse valdkonnas;

| 5. | tervitab tõdemust, et inimkapitali tehtud investeeringud on vältimatu eeltingimus säästva arengu alalhoidmiseks Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

5.

tervitab tõdemust, et inimkapitali tehtud investeeringud on vältimatu eeltingimus säästva arengu alalhoidmiseks Euroopa Liidus;

| 6. | usub, et haridus on element, mis ühendab säästva arengu kolm sammast — majandusarengu, keskkonnakaitse ja ühiskondliku arengu. Haridus on üksikisikute arengu ja osalemise eeldus kaasaegses ühiskonnas ning ühiskonna enda arengu eeldus; |
| --- | --- |

6.

usub, et haridus on element, mis ühendab säästva arengu kolm sammast — majandusarengu, keskkonnakaitse ja ühiskondliku arengu. Haridus on üksikisikute arengu ja osalemise eeldus kaasaegses ühiskonnas ning ühiskonna enda arengu eeldus;

| 7. | kinnitab, et haridus kujutab endast selle ulatusliku protsessi kõige olulisemat osa, mis ei seisne üksnes kontseptsiooni üle toimuvas arutelus, vaid ka tegelikes elustiili muutustes, mis tulenevad säästva arengu põhimõtete järgimisest osana inimeste elukvaliteedi parandamise suunas tehtud pingutustest; |
| --- | --- |

7.

kinnitab, et haridus kujutab endast selle ulatusliku protsessi kõige olulisemat osa, mis ei seisne üksnes kontseptsiooni üle toimuvas arutelus, vaid ka tegelikes elustiili muutustes, mis tulenevad säästva arengu põhimõtete järgimisest osana inimeste elukvaliteedi parandamise suunas tehtud pingutustest;

| 8. | kinnitab, et piisav koolitus- ja selgitustöö säästva arengu eeliste osas võib aidata teha vajalikke elustiili muudatusi vastuvõetavamaks ning seega vältida konflikte traditsioonilise, „mugavaks” peetava eluviisi ja uute, säästvate lähenemisviiside vahel; |
| --- | --- |

8.

kinnitab, et piisav koolitus- ja selgitustöö säästva arengu eeliste osas võib aidata teha vajalikke elustiili muudatusi vastuvõetavamaks ning seega vältida konflikte traditsioonilise, „mugavaks” peetava eluviisi ja uute, säästvate lähenemisviiside vahel;

| 9. | tervitab samuti asjaolu, et strateegia üks esmaseid eesmärke on tagada sotsiaalne võrdsus ja ühtekuuluvus, mis tuleb saavutada muuhulgas haridus- ja teavitustegevuse kaudu; |
| --- | --- |

9.

tervitab samuti asjaolu, et strateegia üks esmaseid eesmärke on tagada sotsiaalne võrdsus ja ühtekuuluvus, mis tuleb saavutada muuhulgas haridus- ja teavitustegevuse kaudu;

| 10. | toob esile selle, et paljudes liikmesriikides on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel säästva arengu alases koolitustöös keskne roll, ja seda mitte ainult oma võimalike ametlike pädevuste tõttu eelkooli-, kooli- ja kõrgkoolihariduses, vaid nad vastutavad ka täiskasvanute koolituse, kultuuri säilitamise ja edendamise asutuste eest ning on eeskujuks kohalike tööandjate ja investoritena ning üldhuviteenuste pakkujana; |
| --- | --- |

10.

toob esile selle, et paljudes liikmesriikides on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel säästva arengu alases koolitustöös keskne roll, ja seda mitte ainult oma võimalike ametlike pädevuste tõttu eelkooli-, kooli- ja kõrgkoolihariduses, vaid nad vastutavad ka täiskasvanute koolituse, kultuuri säilitamise ja edendamise asutuste eest ning on eeskujuks kohalike tööandjate ja investoritena ning üldhuviteenuste pakkujana;

| 11. | juhib tähelepanu liikmesriikide erinevatele kogemustele ühiskonna ja majanduse ülesehitamisel kooskõlas säästva arengu põhimõtetega. Säästva hoiaku juurutamiseks on vaja töötada välja eriprogrammid, millega toetada haridust uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides. Sotsiaalprobleemidele ning majanduslikele ja poliitilistele väljakutsetele tuleb läheneda teisiti; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu liikmesriikide erinevatele kogemustele ühiskonna ja majanduse ülesehitamisel kooskõlas säästva arengu põhimõtetega. Säästva hoiaku juurutamiseks on vaja töötada välja eriprogrammid, millega toetada haridust uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides. Sotsiaalprobleemidele ning majanduslikele ja poliitilistele väljakutsetele tuleb läheneda teisiti;

| 12. | juhib vastavalt 23. märtsil 2005 vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni säästvat arengut toetava hariduse strateegiale tähelepanu säästva arengu mõiste arenevale olemusele — mõiste muutub pidevalt seoses meie muutuvate arusaamadega säästva arengu protsessidest. Seetõttu tuleks siinkohal rõhutada selliste teadusuuringute osatähtsust, mille üks eesmärk peaks olema jälgida säästva arengu põhimõtete esile kutsutud muudatusi ja määratleda uuesti jätkusuutlik majanduskasv; |
| --- | --- |

12.

juhib vastavalt 23. märtsil 2005 vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni säästvat arengut toetava hariduse strateegiale tähelepanu säästva arengu mõiste arenevale olemusele — mõiste muutub pidevalt seoses meie muutuvate arusaamadega säästva arengu protsessidest. Seetõttu tuleks siinkohal rõhutada selliste teadusuuringute osatähtsust, mille üks eesmärk peaks olema jälgida säästva arengu põhimõtete esile kutsutud muudatusi ja määratleda uuesti jätkusuutlik majanduskasv;

Haridus kui teadlikkuse tõstmise vahend säästva arengu funktsioonide ja põhimõtete valdkonnas

| 13. | toonitab, et hariduse andmise protsess on kõige olulisem element selliste väärtushinnangute tutvustamisel kodanikuühiskonnas, mis toetavad säästva arengu põhimõtet individuaalsel tasandil; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et hariduse andmise protsess on kõige olulisem element selliste väärtushinnangute tutvustamisel kodanikuühiskonnas, mis toetavad säästva arengu põhimõtet individuaalsel tasandil;

| 14. | rõhutab, et edukas säästvale arengule suunatud haridus ei ole võimalik ilma õpetajate ja koolitajate piisava kohustustunde, entusiasmi ja oskusteta. Samuti tuleb eduka säästvale arengule suunatud hariduse saavutamiseks suurendada kooli õppekavades keskkonnakaitse, kodanikuõpetuse ja terviseõpetuse mahtu, et tõsta ühiskonna teadlikkust ja osavõtlikkust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et edukas säästvale arengule suunatud haridus ei ole võimalik ilma õpetajate ja koolitajate piisava kohustustunde, entusiasmi ja oskusteta. Samuti tuleb eduka säästvale arengule suunatud hariduse saavutamiseks suurendada kooli õppekavades keskkonnakaitse, kodanikuõpetuse ja terviseõpetuse mahtu, et tõsta ühiskonna teadlikkust ja osavõtlikkust;

| 15. | kutsub liikmesriike üles laiendama võimalusi keskkonnakaitse ja säästva arengu teema integreerimiseks riiklikesse haridussüsteemidesse; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles laiendama võimalusi keskkonnakaitse ja säästva arengu teema integreerimiseks riiklikesse haridussüsteemidesse;

| 16. | leiab, et lapsed ja noorukid on säästvale arengule suunatud hariduse üks eriti oluline sihtrühm, kuna just nemad on selle põlvkonna esindajad, kelle jaoks kõnealused põhimõtted moodustavad väärtushinnangute süsteemi ja elustiili aluse. Säästvale arengule suunatud haridus peaks hõlmama ka eelkooliealisi lapsi; |
| --- | --- |

16.

leiab, et lapsed ja noorukid on säästvale arengule suunatud hariduse üks eriti oluline sihtrühm, kuna just nemad on selle põlvkonna esindajad, kelle jaoks kõnealused põhimõtted moodustavad väärtushinnangute süsteemi ja elustiili aluse. Säästvale arengule suunatud haridus peaks hõlmama ka eelkooliealisi lapsi;

| 17. | kutsub üles edendama säästvat arengut hariduse kaudu, alustades sellega juba lasteaias. Teadmisi ei tuleks edasi anda mitte ainult abstraktselt, vaid eelkõige meeltel ja praktilisel kogemusel põhineva õpetuse kaudu; |
| --- | --- |

17.

kutsub üles edendama säästvat arengut hariduse kaudu, alustades sellega juba lasteaias. Teadmisi ei tuleks edasi anda mitte ainult abstraktselt, vaid eelkõige meeltel ja praktilisel kogemusel põhineva õpetuse kaudu;

| 18. | kinnitab perekonnaelu hariduslikku osatähtsust. See on igasuguse formaalse hariduse alus säästva arengu valdkonnas. Regioonide Komitee jaoks on seetõttu nõuanded selle kohta, kuidas perekonnad saavad rakendada säästva arengu põhimõtteid oma igapäevaelus, üks mitteformaalse hariduse kõige olulisemaid aspekte kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

kinnitab perekonnaelu hariduslikku osatähtsust. See on igasuguse formaalse hariduse alus säästva arengu valdkonnas. Regioonide Komitee jaoks on seetõttu nõuanded selle kohta, kuidas perekonnad saavad rakendada säästva arengu põhimõtteid oma igapäevaelus, üks mitteformaalse hariduse kõige olulisemaid aspekte kõnealuses valdkonnas;

| 19. | kutsub üles looma huvipakkuvat internetiportaali, kus esitataks pidevalt uuendatavat teavet, reklaami ja õppematerjali, mida saavad kasutada õpetajad, ühendused, kohalikud omavalitsused ja kõik säästva arengu edendamisest huvitatud isikud. Portaali võiks käivitada liikmesriikide haridus- ja keskkonnaministeeriumide algatusel. Selleks määratud ametnikud võiksid koostada veebilehe sisu ja avaldada ajakohastatud teavet säästvat arengut edendavate konverentside, algatuste ja meetmete kohta. Samuti tuleks kasuks korrapärane koostöö teiste säästva arenguga tegelevate asutuste, ühenduste ja sihtasutustega; |
| --- | --- |

19.

kutsub üles looma huvipakkuvat internetiportaali, kus esitataks pidevalt uuendatavat teavet, reklaami ja õppematerjali, mida saavad kasutada õpetajad, ühendused, kohalikud omavalitsused ja kõik säästva arengu edendamisest huvitatud isikud. Portaali võiks käivitada liikmesriikide haridus- ja keskkonnaministeeriumide algatusel. Selleks määratud ametnikud võiksid koostada veebilehe sisu ja avaldada ajakohastatud teavet säästvat arengut edendavate konverentside, algatuste ja meetmete kohta. Samuti tuleks kasuks korrapärane koostöö teiste säästva arenguga tegelevate asutuste, ühenduste ja sihtasutustega;

| 20. | usub, et säästvale arengule suunatud haridusse tuleks kaasata meetmeid, mille sihtrühmaks on märksa ulatuslikumalt kui kunagi varem ettevõtjad, põllumajandustootjad, avalik haldus, meedia ja VVOd, kuna neil on eriti suur tähtsus säästva arengu põhimõtete rakendamisel igapäevaelus; |
| --- | --- |

20.

usub, et säästvale arengule suunatud haridusse tuleks kaasata meetmeid, mille sihtrühmaks on märksa ulatuslikumalt kui kunagi varem ettevõtjad, põllumajandustootjad, avalik haldus, meedia ja VVOd, kuna neil on eriti suur tähtsus säästva arengu põhimõtete rakendamisel igapäevaelus;

| 21. | leiab, et hariduse ülesandeks on samuti tõsta poliitilise eliidi ja ühiskonna teadlikkust vajadusest korraldada säästva arengu strateegia rakendamisel avalikke konsultatsioone ja dialooge, mis võimaldaks võtta arvesse kõigi asjaomaste sektorite huvisid ning tagada tasakaal arengu eri aspektide vahel; |
| --- | --- |

21.

leiab, et hariduse ülesandeks on samuti tõsta poliitilise eliidi ja ühiskonna teadlikkust vajadusest korraldada säästva arengu strateegia rakendamisel avalikke konsultatsioone ja dialooge, mis võimaldaks võtta arvesse kõigi asjaomaste sektorite huvisid ning tagada tasakaal arengu eri aspektide vahel;

| 22. | toetab ideed luua alalised suhted Euroopa noortefoorumi ja iga eesistujariigiga, et vahetada arvamusi säästva arengu soovitavate suundade teemal; |
| --- | --- |

22.

toetab ideed luua alalised suhted Euroopa noortefoorumi ja iga eesistujariigiga, et vahetada arvamusi säästva arengu soovitavate suundade teemal;

| 23. | juhib tähelepanu olulistele rahvusvahelistele üliõpilaste ja keskkooliõpilaste vahetusprogrammidele, mille üks esmane eesmärk on teadlikkuse tõstmine kultuurilise mitmekesisuse ja sallivusega seotud väärtushinnangute osas ning säästvat arengut toetavate erinevate lahenduste edendamine. Näiteks programmid Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus jne kujutavad praegu ja ka edaspidi sellise hariduse põhielementi, mis toetab igapäevaste kogemuste vahetust jätkusuutliku elulaadi osas ja parimate tavade edendamist kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu olulistele rahvusvahelistele üliõpilaste ja keskkooliõpilaste vahetusprogrammidele, mille üks esmane eesmärk on teadlikkuse tõstmine kultuurilise mitmekesisuse ja sallivusega seotud väärtushinnangute osas ning säästvat arengut toetavate erinevate lahenduste edendamine. Näiteks programmid Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus jne kujutavad praegu ja ka edaspidi sellise hariduse põhielementi, mis toetab igapäevaste kogemuste vahetust jätkusuutliku elulaadi osas ja parimate tavade edendamist kõnealuses valdkonnas;

| 24. | teeb ettepaneku jätkata keskkonnasäästlikuma põllumajanduse suunas liikumise protsessi toetamist laiemas mõttes; eelkõige tuleks luua nõudlus mahepõllumajandustoodete järele, tõsta kodanike teadlikkust kvaliteetsete toiduainete osas ning jätkata põllumajandustootjate koolitamist keskkonnasõbraliku ja integreeritud põllumajanduse, põllumajanduse ja metsandusega seotud keskkonnasõbraliku tegevuse, loomade heaolu ning biomassi tootmise valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

teeb ettepaneku jätkata keskkonnasäästlikuma põllumajanduse suunas liikumise protsessi toetamist laiemas mõttes; eelkõige tuleks luua nõudlus mahepõllumajandustoodete järele, tõsta kodanike teadlikkust kvaliteetsete toiduainete osas ning jätkata põllumajandustootjate koolitamist keskkonnasõbraliku ja integreeritud põllumajanduse, põllumajanduse ja metsandusega seotud keskkonnasõbraliku tegevuse, loomade heaolu ning biomassi tootmise valdkonnas;

| 25. | kutsub üles suurendama keskkonnaharidusele tehtavaid kulutusi, et innustada kolmanda põlvkonna õiguste rakendamise toetamist hariduse kaudu järgmistes valdkondades: ratsionaalne energiakasutus, taastuvate energiaallikate ja keskkonnasõbralike transpordiliikide kasutuselevõtt, säästev tarbimine, keskkonna- ja energiamärgistuse kasutamine toodetel, keskkonnasäästliku tootmise tähtsus, ringlussevõtt jne; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles suurendama keskkonnaharidusele tehtavaid kulutusi, et innustada kolmanda põlvkonna õiguste rakendamise toetamist hariduse kaudu järgmistes valdkondades: ratsionaalne energiakasutus, taastuvate energiaallikate ja keskkonnasõbralike transpordiliikide kasutuselevõtt, säästev tarbimine, keskkonna- ja energiamärgistuse kasutamine toodetel, keskkonnasäästliku tootmise tähtsus, ringlussevõtt jne;

Elukestev õpe ja säästev areng

| 26. | kutsub üles asetama suuremat rõhku säästvale arengule uues integreeritud elukestva õppe programmis. Kvaliteetne haridus on ülioluline, mõistmaks vajadust kaasata säästev areng igasse eluvaldkonda. Selle saavutamiseks kutsub komitee üles edendama riigiametnike, koolide, õpetajate ja õppejõudude, üldsuse, vabatahtlike ning majandus- ja sotsiaalvaldkonnas osalejate koolitust ning osalema kõnealusel teemal peetavates Euroopa töörühmades, seminaridel ja foorumitel; |
| --- | --- |

26.

kutsub üles asetama suuremat rõhku säästvale arengule uues integreeritud elukestva õppe programmis. Kvaliteetne haridus on ülioluline, mõistmaks vajadust kaasata säästev areng igasse eluvaldkonda. Selle saavutamiseks kutsub komitee üles edendama riigiametnike, koolide, õpetajate ja õppejõudude, üldsuse, vabatahtlike ning majandus- ja sotsiaalvaldkonnas osalejate koolitust ning osalema kõnealusel teemal peetavates Euroopa töörühmades, seminaridel ja foorumitel;

| 27. | juhib tähelepanu vajadusele muuta kutseõppesüsteem paindlikumaks, näiteks mitteformaalsel teel omandatud oskuste hindamise menetluste põhjalikuma rakendamise teel, et võimaldada süsteemist kõrvale jäetud inimestele paremat juurdepääsu kutseõppele. Heade näidetena võib tuua Soome ja Taani mudelid mitteformaalsel teel omandatud kutseoskuste hindamise ja sertifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu vajadusele muuta kutseõppesüsteem paindlikumaks, näiteks mitteformaalsel teel omandatud oskuste hindamise menetluste põhjalikuma rakendamise teel, et võimaldada süsteemist kõrvale jäetud inimestele paremat juurdepääsu kutseõppele. Heade näidetena võib tuua Soome ja Taani mudelid mitteformaalsel teel omandatud kutseoskuste hindamise ja sertifitseerimise kohta;

| 28. | soovitab, et liikmesriikide poolt ühiselt välja töötatav ühtne ELi säästva arengu haridusmudel põhineks järgmistel alustel:






  — | kogu hariduskogukonna pühendumine koolide ja nende ümbruse keskkonna kvaliteedi ja säästvuse parandamisele; |
| --- | --- | --- |

28.

soovitab, et liikmesriikide poolt ühiselt välja töötatav ühtne ELi säästva arengu haridusmudel põhineks järgmistel alustel:

—

kogu hariduskogukonna pühendumine koolide ja nende ümbruse keskkonna kvaliteedi ja säästvuse parandamisele;

| — | koolide säästev juhtimine, mis hõlmaks keskkonnasõbralikku tarbimist, jäätmemajandust, energiatõhusust, veetarbimist, mürareostust ja turvalisust; |
| --- | --- |

—

koolide säästev juhtimine, mis hõlmaks keskkonnasõbralikku tarbimist, jäätmemajandust, energiatõhusust, veetarbimist, mürareostust ja turvalisust;

| — | hariduskogukonna koolitamine vastavalt nende teadmistevaldkonnale; |
| --- | --- |

—

hariduskogukonna koolitamine vastavalt nende teadmistevaldkonnale;

| — | keskkonnahariduse lülitamine koolide õppekavasse; |
| --- | --- |

—

keskkonnahariduse lülitamine koolide õppekavasse;

| — | hariduskogukonna kaasamine kohalikku kogukonda; |
| --- | --- |

—

hariduskogukonna kaasamine kohalikku kogukonda;

| — | kohalike Agenda 21 meetmete ühendamine kooli Agenda 21 projektidega; |
| --- | --- |

—

kohalike Agenda 21 meetmete ühendamine kooli Agenda 21 projektidega;

| — | konkreetsete näitajate määratlemine, et mõõta, mil määral on koolid lisanud säästva arengu alase hariduse oma aastaprogrammidesse, ning seega mõõta kui hästi koolid järgivad säästva arengu põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

konkreetsete näitajate määratlemine, et mõõta, mil määral on koolid lisanud säästva arengu alase hariduse oma aastaprogrammidesse, ning seega mõõta kui hästi koolid järgivad säästva arengu põhimõtteid;

| 29. | on seisukohal, et kaugõpe on üks olulisemaid võimalusi nende rühmade kaasamiseks, kes jäävad sageli haridussüsteemist välja: maapiirkondade elanikud, puuetega inimesed, koduperenaised jne. Kõnealused rühmad kujutavad endast kasutamata ja varjatud potentsiaali ELi kogukondade jaoks. Komitee teeb ettepaneku suurendada kulutusi tasuta kaugõppe platvormide edendamisele ning eraldada suuremaid ressursse kaugõppeprogrammide, sh kodakondsusalaste haridusprogrammide arendamisele; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kaugõpe on üks olulisemaid võimalusi nende rühmade kaasamiseks, kes jäävad sageli haridussüsteemist välja: maapiirkondade elanikud, puuetega inimesed, koduperenaised jne. Kõnealused rühmad kujutavad endast kasutamata ja varjatud potentsiaali ELi kogukondade jaoks. Komitee teeb ettepaneku suurendada kulutusi tasuta kaugõppe platvormide edendamisele ning eraldada suuremaid ressursse kaugõppeprogrammide, sh kodakondsusalaste haridusprogrammide arendamisele;

| 30. | rõhutab olulist vajadust asetada elukestev õppe kohalikku ja piirkondlikku konteksti. Et aidata kõnealust eesmärki saavutada, teeb komitee ettepaneku süstemaatiliselt laiendada R3L võrgustikku (Elukestva õppe piirkondlik võrgustik), nii et kaasatud oleks kõik Euroopa Liidu ning EEA/EFTA (Euroopa Majanduspiirkond/Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon) liikmesriikide ja kandidaatriikide piirkonnad; |
| --- | --- |

30.

rõhutab olulist vajadust asetada elukestev õppe kohalikku ja piirkondlikku konteksti. Et aidata kõnealust eesmärki saavutada, teeb komitee ettepaneku süstemaatiliselt laiendada R3L võrgustikku (Elukestva õppe piirkondlik võrgustik), nii et kaasatud oleks kõik Euroopa Liidu ning EEA/EFTA (Euroopa Majanduspiirkond/Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon) liikmesriikide ja kandidaatriikide piirkonnad;

| 31. | tervitab asjaolu, et uuendatud säästva arengu strateegias rõhutatakse vajadust vähendada õpingud katkestanud õpilaste arv 10 %ni; |
| --- | --- |

31.

tervitab asjaolu, et uuendatud säästva arengu strateegias rõhutatakse vajadust vähendada õpingud katkestanud õpilaste arv 10 %ni;

Säästev areng ja teadmistepõhine ühiskond

| 32. | on arvamusel, et säästev areng ei ole võimalik ilma teadmistepõhise ühiskonnata. Euroopa Liidu riikide majanduslikuks arenguks ja ülemaailmse konkurentsiga toimetulekuks on väga oluline jätkuvalt tõsta üldsuse teadlikkust hariduse ja teadusuuringute väärtusest ning teadusringkondade tähtsusest ning ühtlasi kindlustada loodusteaduste positsiooni. Lõviosa sellest ülesandest langeb kohalikele ja piirkondlikele sidusrühmadele, kes otseselt mõjutavad formaalset alg- ja keskharidust; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et säästev areng ei ole võimalik ilma teadmistepõhise ühiskonnata. Euroopa Liidu riikide majanduslikuks arenguks ja ülemaailmse konkurentsiga toimetulekuks on väga oluline jätkuvalt tõsta üldsuse teadlikkust hariduse ja teadusuuringute väärtusest ning teadusringkondade tähtsusest ning ühtlasi kindlustada loodusteaduste positsiooni. Lõviosa sellest ülesandest langeb kohalikele ja piirkondlikele sidusrühmadele, kes otseselt mõjutavad formaalset alg- ja keskharidust;

| 33. | arvestades täppisteadusi õppivate üliõpilaste pidevalt kasvavat väljalangevust, juhib tähelepanu asjaolule, et säästva arengu põhimõtete rakendamiseks tuleks toetada laste ja noorte huvisid täppisteaduste vastu (muuhulgas nn aktiivsuspedagoogika populariseerimise teel). Lisaks sellele tuleb tõhustada soolist võrdõiguslikkust, mis aitab kaasa täppisteadusi õppivate noorte arvu kasvule; |
| --- | --- |

33.

arvestades täppisteadusi õppivate üliõpilaste pidevalt kasvavat väljalangevust, juhib tähelepanu asjaolule, et säästva arengu põhimõtete rakendamiseks tuleks toetada laste ja noorte huvisid täppisteaduste vastu (muuhulgas nn aktiivsuspedagoogika populariseerimise teel). Lisaks sellele tuleb tõhustada soolist võrdõiguslikkust, mis aitab kaasa täppisteadusi õppivate noorte arvu kasvule;

| 34. | on arvamusel, et tuleks jätkata tegevust tihedamate sidemete loomiseks teadusuuringute sektori, hariduse ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Sel eesmärgil tuleks levitada parimaid ELi raamprogrammide raames kasutatavaid tavasid, eelkõige selleks, et teadvustada piirkondadele sellise koostöö tulemusel saadavaid eeliseid. Regioonide Komitee hindab raamprogrammide tähtsust säästvast arengust tulenevate muutuste jälgimisel; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et tuleks jätkata tegevust tihedamate sidemete loomiseks teadusuuringute sektori, hariduse ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Sel eesmärgil tuleks levitada parimaid ELi raamprogrammide raames kasutatavaid tavasid, eelkõige selleks, et teadvustada piirkondadele sellise koostöö tulemusel saadavaid eeliseid. Regioonide Komitee hindab raamprogrammide tähtsust säästvast arengust tulenevate muutuste jälgimisel;

Ühiskondlikud muutused Euroopas, säästev areng ja haridus

| 35. | Euroopa ühiskonna demograafilisele vananemisele mõeldes kutsub üles määratlema uuesti haridussüsteemid, võimaldamaks eakate inimeste paremat kaasamist ühiskonda; |
| --- | --- |

35.

Euroopa ühiskonna demograafilisele vananemisele mõeldes kutsub üles määratlema uuesti haridussüsteemid, võimaldamaks eakate inimeste paremat kaasamist ühiskonda;

| 36. | kuna praegu ja ka lähiajal Euroopas valitsevate demograafia-, migratsiooni- ja kultuuritrendide taustal on sallivus ühiskonna mitmekesisuse suhtes säästva arengu põhitingimus, kutsub liikmesriike üles edendama haridusmudeleid, mille kodanikuhariduse põhielemendiks on sallivus religioossete, kultuuriliste, sooliste ja elulaadi erinevuste suhtes; |
| --- | --- |

36.

kuna praegu ja ka lähiajal Euroopas valitsevate demograafia-, migratsiooni- ja kultuuritrendide taustal on sallivus ühiskonna mitmekesisuse suhtes säästva arengu põhitingimus, kutsub liikmesriike üles edendama haridusmudeleid, mille kodanikuhariduse põhielemendiks on sallivus religioossete, kultuuriliste, sooliste ja elulaadi erinevuste suhtes;

| 37. | kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamisele säästva arengu temaatika kaasamisel tervislikku elulaadi ja tervislikkust soosivate poliitikate edendamisse, |
| --- | --- |

37.

kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamisele säästva arengu temaatika kaasamisel tervislikku elulaadi ja tervislikkust soosivate poliitikate edendamisse,

Meedia ja säästvale arengule suunatud haridus

| 38. | eelmainitut arvesse võttes kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema meediaga koostööd, et mängida olulist rolli säästva arengu idee edendamisel, selgitades mõistetavas keeles võimalikult laiale üldsusele kõnealuse arengu peamisi põhimõtteid ja positiivseid külgi ning julgustades selleteemalisi avalikke arutelusid ning jälgides nende käiku; |
| --- | --- |

38.

eelmainitut arvesse võttes kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema meediaga koostööd, et mängida olulist rolli säästva arengu idee edendamisel, selgitades mõistetavas keeles võimalikult laiale üldsusele kõnealuse arengu peamisi põhimõtteid ja positiivseid külgi ning julgustades selleteemalisi avalikke arutelusid ning jälgides nende käiku;

| 39. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema meediaga tihedat koostööd heade tavade tutvustamisel säästva arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema meediaga tihedat koostööd heade tavade tutvustamisel säästva arengu valdkonnas;

| 40. | leiab, et võttes arvesse eespool tehtud märkusi piirkondade ja kohalike kogukondade rolli kohta säästvale arengule suunatud hariduses, peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused töötama säästva arengu edendamiseks välja oma teabevahetusstrateegiad; |
| --- | --- |

40.

leiab, et võttes arvesse eespool tehtud märkusi piirkondade ja kohalike kogukondade rolli kohta säästvale arengule suunatud hariduses, peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused töötama säästva arengu edendamiseks välja oma teabevahetusstrateegiad;

| 41. | kutsub üles tõhustama piirkondade juba elluviidavaid algatusi säästva arengu propageerimiseks ja suurema toetuse loomiseks ning ärgitab korraldama kõnealuses valdkonnas koolitus- ja nõustamistegevust; |
| --- | --- |

41.

kutsub üles tõhustama piirkondade juba elluviidavaid algatusi säästva arengu propageerimiseks ja suurema toetuse loomiseks ning ärgitab korraldama kõnealuses valdkonnas koolitus- ja nõustamistegevust;

| 42. | kutsub riigiasutusi üles sõlmima avaliku ja erasektori meediaorganisatsioonidega koostöölepinguid, et dokumentaal-, haridus- ja meelelahutussaadetes tõstatataks ka keskkonnateemasid ning et meediasektoris töötavaid inimesi koolitataks, kuidas käsitleda kõnealuseid küsimusi rangelt teaduslikust vaatepunktist. Lisaks on vaja kavandada õigesse konteksti asetatud teabevahetusstrateegiaid, milles võetakse arvesse nii arutusel olevat teemat kui ka seda, millisele elanikkonna osale kõnealune teema on suunatud. Nii kujundatakse säästva arenguga kooskõlas olevat käitumist ja hoiakuid; |
| --- | --- |

42.

kutsub riigiasutusi üles sõlmima avaliku ja erasektori meediaorganisatsioonidega koostöölepinguid, et dokumentaal-, haridus- ja meelelahutussaadetes tõstatataks ka keskkonnateemasid ning et meediasektoris töötavaid inimesi koolitataks, kuidas käsitleda kõnealuseid küsimusi rangelt teaduslikust vaatepunktist. Lisaks on vaja kavandada õigesse konteksti asetatud teabevahetusstrateegiaid, milles võetakse arvesse nii arutusel olevat teemat kui ka seda, millisele elanikkonna osale kõnealune teema on suunatud. Nii kujundatakse säästva arenguga kooskõlas olevat käitumist ja hoiakuid;

| 43. | julgustab meediat olema aktiivne nii säästvale arengule suunatud hariduse tulemuste avaldamisel kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ja tegevuse tutvustamiseks saateaegade kavandamisel nii, et inimestel, kellele nimetatud meetmed on suunatud, oleks võimalik neid jälgida. |
| --- | --- |

43.

julgustab meediat olema aktiivne nii säästvale arengule suunatud hariduse tulemuste avaldamisel kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ja tegevuse tutvustamiseks saateaegade kavandamisel nii, et inimestel, kellele nimetatud meetmed on suunatud, oleks võimalik neid jälgida.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

LISA

I   Küsimustike vastustest valitud näited parimatest tavadest

Bulgaaria

Bulgaarias asuv Dobrichi omavalitsus kavandab aktiivselt lastele, õpilastele ja täiskasvanutele suunatud kampaaniaid, milles kasutatakse kohalikke ajalehti, raadiot ja televisiooni, et tutvustada prügi sorteerimise korra kehtestamist/sisseviimist. Omavalitsus on valmis jagama hiljem süsteemi sisseviimise tulemusi ja kogemusi Regioonide Komiteega.

Küpros

Kreeka-Küprose Αyios Αthanasiose linnas moodustati endistest kooliõpetajatest, kes kõnelaust valdkonda hästi tunnevad, keskkonnahariduse rühmitus. Samal ajal koostasid Grundtvigi programmis osalejad aga kava keskkonnaküsimustele tähelepanu juhtimiseks. Αyios Αthanasiose linn oli selle peakorraldaja. Kõik need haridusasutused, kes edendavad oma tegevusega keskkonnakaitset, ringlussevõttu, säästvust jne, on hakanud arendama omavahelist koostööd.

Hispaania

Hispaanias on Madridi linnavalitsusel keskkonnavaldkonnas (säästva arengu ja Agenda 21 peadirektoraat, säästva arengu hariduse osakond) käsil projekt „Keskkonnakaitsetavad spordiüritustel”. Selle eesmärk on kasutada keskkonnahariduse edendamise vahendina sporti, arvestades keskkonnakriteeriume spordiürituste korraldamisel ning edendades keskkonna- ja linnasõbralikku oskusteavet ning vastavat käitumist ürituste korraldajate, sportlaste ja pealtvaatajate hulgas. Keskkonnakaitsetavasid järgitakse spordiürituste korraldamisel järgmistel juhtudel:

| — | Madridis koostöös asjaomaste liitudega korraldatavatel riiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel; |
| --- | --- |

—

Madridis koostöös asjaomaste liitudega korraldatavatel riiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel;

| — | Madridi linna korraldatavatel väikese ulatusega, sageli kohaliku tasandi üritustel; |
| --- | --- |

—

Madridi linna korraldatavatel väikese ulatusega, sageli kohaliku tasandi üritustel;

| — | spordiüritustel osaleva spetsiaalse vabatahtliku keskkonnaorgani loomisel. |
| --- | --- |

—

spordiüritustel osaleva spetsiaalse vabatahtliku keskkonnaorgani loomisel.

Üritused võib nende keskkonnamõju põhjal jagada kolme kategooriasse:

| — | spordirajatistes korraldatavad spordiüritused — need toimuvad kas siseruumides või väljas asuvates spordirajatistes, nt staadionidel, ujulates, spordihallides, spordiväljakutel jne; |
| --- | --- |

—

spordirajatistes korraldatavad spordiüritused — need toimuvad kas siseruumides või väljas asuvates spordirajatistes, nt staadionidel, ujulates, spordihallides, spordiväljakutel jne;

| — | tänavaspordiüritused, milleks on vaja vastavat liikluse ümbersuunamist ja jäätmehooldust. See puudutab maratone ja rattarallisid; |
| --- | --- |

—

tänavaspordiüritused, milleks on vaja vastavat liikluse ümbersuunamist ja jäätmehooldust. See puudutab maratone ja rattarallisid;

| — | haljasaladel korraldatavad spordiüritused. Need toimuvad linnaparkides, kus korraldatakse kergejõustikuvõistlusi, rattarallisid või ujumisvõistlusi väliujulas. |
| --- | --- |

—

haljasaladel korraldatavad spordiüritused. Need toimuvad linnaparkides, kus korraldatakse kergejõustikuvõistlusi, rattarallisid või ujumisvõistlusi väliujulas.

Ürituste mõjudega tegelemise meetmeid (pöörates erilist tähelepanu jäätmetele, mobiilsusele ning energia- ja veetarbimisele) võib jagada headeks keskkonnakaitsetavadeks ürituseks valmistumisel ning ürituse ajal ja järel.

Eelnimetatud osakond korraldas koostöös eraõigusliku korraldusorganiga MAPOMA käesoleva aasta aprillis 30. Madridi maratoni. Sel puhul võeti tarvitusele järgmised meetmed:

| — | jäätmete hulga vähendamine švammide, apelsinide ja pudelikorkide kõrvaldamise näol; |
| --- | --- |

—

jäätmete hulga vähendamine švammide, apelsinide ja pudelikorkide kõrvaldamise näol;

| — | prügi ulatuslikum ringlussevõtmine, T-särkide ja plastpudelite kokkukorjamine ning spetsiaalsete kogumispunktide rajamine; |
| --- | --- |

—

prügi ulatuslikum ringlussevõtmine, T-särkide ja plastpudelite kokkukorjamine ning spetsiaalsete kogumispunktide rajamine;

| — | nii osalejate kui ka pealtvaatajate keskkonnateadlikkuse tõstmine; |
| --- | --- |

—

nii osalejate kui ka pealtvaatajate keskkonnateadlikkuse tõstmine;

| — | suhtlus meediaga; |
| --- | --- |

—

suhtlus meediaga;

| — | jooksuteele jäävate Retiro pargi tundlike piirkondade kaitsmine; |
| --- | --- |

—

jooksuteele jäävate Retiro pargi tundlike piirkondade kaitsmine;

| — | liikuvus: keskkonnasõbralike bioetanooli kasutavate sõidukite kasutamine ürituse ametlike autodena; |
| --- | --- |

—

liikuvus: keskkonnasõbralike bioetanooli kasutavate sõidukite kasutamine ürituse ametlike autodena;

| — | koostöö Punase Risti vabatahtlikega (keskkond) ja heategevusliku organisatsiooniga Emaus; |
| --- | --- |

—

koostöö Punase Risti vabatahtlikega (keskkond) ja heategevusliku organisatsiooniga Emaus;

| — | sponsor: mittetulunduslik jäätmete ringlussevõtu organisatsioon Ecoembes; |
| --- | --- |

—

sponsor: mittetulunduslik jäätmete ringlussevõtu organisatsioon Ecoembes;

| — | sidusrühmad: haridusühendused, puhastus- ja jäätmekogumisorganid (keskkond), Mapoma (maratoni korraldaja), Ecoembes, Punane Rist, Setém (õiglane kaubandus), Emaus. |
| --- | --- |

—

sidusrühmad: haridusühendused, puhastus- ja jäätmekogumisorganid (keskkond), Mapoma (maratoni korraldaja), Ecoembes, Punane Rist, Setém (õiglane kaubandus), Emaus.

Tulemused:

| — | kogutud pakendijäätmete hulk suurenes 5 780 kg võrra; |
| --- | --- |

—

kogutud pakendijäätmete hulk suurenes 5 780 kg võrra;

| — | koguti kokku 70 000 švammi, samuti pudelikorke ja orgaanilisi jäätmeid; |
| --- | --- |

—

koguti kokku 70 000 švammi, samuti pudelikorke ja orgaanilisi jäätmeid;

| — | koristamiseks vajalik aeg vähenes poole tunni võrra; |
| --- | --- |

—

koristamiseks vajalik aeg vähenes poole tunni võrra;

| — | 88 % osalejatest tervitas eespool loetletud meetmeid; |
| --- | --- |

—

88 % osalejatest tervitas eespool loetletud meetmeid;

| — | 63 % osalejatest võttis tarvitusele keskkonnakaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

—

63 % osalejatest võttis tarvitusele keskkonnakaitsemeetmeid;

| — | toimunu käigus said uusi teadmisi nii korraldajad, osalejad kui ka pealtvaatajad. |
| --- | --- |

—

toimunu käigus said uusi teadmisi nii korraldajad, osalejad kui ka pealtvaatajad.

Osakonna teised algatused on järgmised.

| — | KEVAD-, SUVE- JA SÜGISKOOLID |
| --- | --- |

—

KEVAD-, SUVE- JA SÜGISKOOLID

Nende programmide raames korraldatavad tegevused on suunatud täiskasvanutele üldiselt, samuti üheaegselt täiskasvanutele ja lastele ning ka eelkõige eraldi just lastele. Need programmid kuuluvad säästva arengu hariduse osakonna pädevusse.

Rohelised rajad.
  Üritused, mida korraldatakse ajaloolise, botaanilise ja kultuurilise tähtsusega linnaparkides, nagu näiteks Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván ja Lineal del Manzanares.

Keskkonnateemalised avatud uste päevad ja seminarid.
  Need toimuvad mitmetes kohalikes keskkonnajuhtimiskeskustes ja nende eesmärk on tutvustada ja parandada linnakeskkonda, sh kasvuhooneid Retiro pargis ja Casa de Campo pargis, liblika- ja putukakeskust, lindude ja kurgede keskusi, Migas Calientese komposteerimistehast, lindude rõngastamise päevi, spetsiaalseid väikeaedasid, laste töötubasid, rattateid jne.

Kursused.
  Teemad valitakse nii, et mõjutada inimesi käituma keskkonnasäästlikumalt. Näitena võib tuua traditsioonilise ja keskkonnasõbraliku aiapidamise, linnud parkides, vee linnas, koduaia keskkonnasõbraliku hoolduse ja kliimamuutused.

| — | ÜHEPÄEVASED ÜRITUSED, KONVERENTSID JA NÄITUSED |
| --- | --- |

—

ÜHEPÄEVASED ÜRITUSED, KONVERENTSID JA NÄITUSED

Säästva arengu alase hariduse osakond pakub koolitusega seotud tuge ühepäevaste ürituste, konverentside ja seminaride kujul. Hiljutiste näidetena võib nimetada järgmisi üritusi:

| — | keskkonnasäästlikku transporti toetav esimene bioetanooli päev; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlikku transporti toetav esimene bioetanooli päev;

| — | näitus „Puude saladus”; |
| --- | --- |

—

näitus „Puude saladus”;

| — | kaks korda aastas toimuv riiklik keskkonnakonverents, kus on esindatud ka kohalikud omavalitsused ja kus kooskõlastatakse kohalike osalejate tegevust; korraldajaks on CONAMA fond; |
| --- | --- |

—

kaks korda aastas toimuv riiklik keskkonnakonverents, kus on esindatud ka kohalikud omavalitsused ja kus kooskõlastatakse kohalike osalejate tegevust; korraldajaks on CONAMA fond;

| — | esimene säästva ettevõtluse liikuvuse päev, mis korraldati koostöös kaubanduskoja ja liikuvuse fondiga; |
| --- | --- |

—

esimene säästva ettevõtluse liikuvuse päev, mis korraldati koostöös kaubanduskoja ja liikuvuse fondiga;

| — | esimene tulevikulinna keskkonnasäästliku aianduse päev koostöös keskkonnapärandi peadirektoraadiga. |
| --- | --- |

—

esimene tulevikulinna keskkonnasäästliku aianduse päev koostöös keskkonnapärandi peadirektoraadiga.

Saksamaa

1. näide

Saksamaal Bremeni liidumaal kuuluvad säästva arengu küsimused liidumaa haridusinstituudi (LIS) pakutavasse koolitusprogrammi. Lisaks on Bremeni liidumaal käivitatud algatus „Aktion Formula plus”, mille eesmärk on energia säästmine Bremeni koolides ja mille kaudu tutvustatakse õpilastele säästvuse olulisust.

2. näide

Berliini ja Brandenburgi haridus- ja meediainstituut (LISUM) korraldab õpetajatele korrapäraselt täiendkoolitusi mitmesugustel säästva arenguga seotud teemadel. Lisaks on alates 2000. aastast igal aastal toimunud spetsiaalsed konverentsid koos säästva arengu teemaliste koolitusseminaridega. 2008. aastal toimub Brandenburgis LISUMi egiidi all piirkondadevaheline konverents „Globaalne õppimine säästva arengu nimel”. Konverentsi lähtepunktiks on millenniumi arengueesmärgid ja ÜRO hariduse aastakümme ning eesmärgiks on tutvustada Berliinis ja Brandenburgis haridusministrite konverentsi viiteprogrammi hariduse ja noorsooküsimuste vallas ning edendada selle rakendamist koolitusprogrammide ja projektide kaudu.

Austria

1. näide

Ülem-Austria tervitab kogu Euroopas lasteaedades ja algkoolides rakendatavat säästva arengu tutvustamise meetmete mudelit. Selline mudel peaks aga piirduma põhisõnumiga. Üksikasjalikumat teavet peaksid jagama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes on õpilaste konkreetsete teabevajaduste rahuldamiseks paremal positsioonil. Mõte levitada kogu Euroopas õpilastes ühtset suhtumist säästvusesse teadlikkuse tõstmise metemete abil on igati teretulnud.

2. näide

Ülem-Austria valitsuse Ü-A keskkonna- ja loodusakadeemia on alates 1989. aastast edukalt korraldanud säästvat arengut toetavat haridus- ja teavitustegevust piirkonnas. Akadeemia alla kuulub Agenda 21 juhtimiskeskus, mis algatab, toetab ja edendab kohalikke Agenda 21 protsesse keskkonna tuleviku heaks. Selle käigus kombineeritakse kohaliku tasandi meetmeid, nagu näiteks reklaamlehed, kohalikud ajalehed, plakatid, teabetahvlid, koduleheküljed, teabeõhtud, isiklikud kontaktid, sidemed meediaga.

Ülem-Austria kohalikud omavalitsused olid kaasatud Ülem-Austria keskkonnakava koostamisse ja arendamisse. Kohalikud ja piirkondlikud poliitikakujundajaid ja otsuselangetajaid teavitati ühisel kohtumisel kõnealusest temaatikast, et ärgitada neid looma kliima- või kliimakaitseühendusi ning algatama kohalikke Agenda 21 projekte valdades ja piirkondades.

Ülem-Austria keskkonna- ja loodusakadeemia täiendõppeprogramm hõlmab keskkonnaekspertide koolitamist kohalikes omavalitsustes ning täiendavat haridustegevust õpetajatele ja haridustöötajatele, et tõsta nende teadlikkust säästva elustiili tähtsusest. Samuti korraldatakse harivaid üritustesarju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arenguga seotud isikutele.

Poola

1. näide

Poola riiklik nn rohelise sertifikaadi programm haridusasutuste toetamiseks ja sertifitseerimiseks säästva arengu valdkonnas.

Tegemist on programmiga, mille kaudu toetatakse ja sertifitseeritakse haridusasutusi säästva arengu valdkonnas. Programmi rakendatakse kahel tasandil: keskkonnasõbralikud lasteaiad ja algkoolid saavad I klassi rohelise sertifikaadi ning säästva arengu keskusteks olevad lasteaiad ja koolid saavad II klassi rohelise sertifikaadi.

Programm on kestnud alates 2000. aasta jaanuarist. See VVOde elluviidav algatus pakub tõhusat tuge Poola haridussüsteemile, mõjutades suhtumist ja tõstes keskkonnateadlikkust nii laste ja noorte hulgas kui ka terves haridusasutustega seotud kogukonnas. Asjaomastele nõuetele vastavatele institutsioonidele omistatud I ja II klassi rohelised sertifikaadid on näide Poola haridussüsteemi kvaliteedimärkidest, mis antakse tegevuse eest säästva arengu edendamise valdkonnas. Programmi rahastavad keskkonna-, haridus- ja spordiministeerium ning keskkonnakaitse- ja veeressursside haldamise riikliku fondi esimees ning seda viiakse läbi koostöös riikliku õpetajate täiendkoolituse keskusega. Rohelise sertifikaadi programmi eesmärk on levitada laialt säästva arengu põhimõtet, innustades kogukondade haridusasutusi ja toetades nende kui kohalike säästva arengu keskuste tegevust.

22. aprillil 2005 toimus Poolas Trzebawis nn rohelise klassi programmi avatseremoonia, mis ei olnud suunatud mitte üksnes lastele ja koolinoortele, vaid kogu kohalikule elanikkonnale. Tänu rohelise klassi programmile on kool ja kogukond saanud

| — | vabaõhuala õppetundide, mängude ja kooliürituste korraldamiseks; |
| --- | --- |

—

vabaõhuala õppetundide, mängude ja kooliürituste korraldamiseks;

| — | koha nn roheliste tundide läbiviimiseks looduskeskkonnas (võimalus jälgida taimestiku ja loomastiku miniökosüsteemi ning kasutada kunsti- ja tööõpetustundides looduslikke materjale); |
| --- | --- |

—

koha nn roheliste tundide läbiviimiseks looduskeskkonnas (võimalus jälgida taimestiku ja loomastiku miniökosüsteemi ning kasutada kunsti- ja tööõpetustundides looduslikke materjale);

| — | puhke- ja lõõgastumisala lastele, õpetajatele, lapsevanematele ja kohalikele elanikele; |
| --- | --- |

—

puhke- ja lõõgastumisala lastele, õpetajatele, lapsevanematele ja kohalikele elanikele;

| — | koha, mida tuleb korrastada ja mille eest tuleb hoolt kanda. |
| --- | --- |

—

koha, mida tuleb korrastada ja mille eest tuleb hoolt kanda.

Programmi kaasati kogu kool ja kohalik kogukond ning näidati, et isegi väga väikesed koolid suudavad ühiste eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks tõhusat koostööd teha. Algatus aitas kooli laiemalt tutvustada ning lähiümbruses juba teataksegi seda kooli kui keskkonnasõbralikku kooli. Programmi väärtuslikkust arvestades tuleb sellest saadavat kasu laiemalt ja tõhusamalt tutvustada ning sertifitseerimismenetluses osalemist lihtsustada.

2. näide

Nn keskkonnaüksused Września 1. algkoolis

Alates 1999. aastast on Poolas asuva Września 1. algkooli juhtkond, õpetajad, õpilased ja lapsevanemad üheskoos töötanud mitmete aastaid kestvate keskkonnaalgatuste kallal. Nende pingutused said tasutud 2007. aasta jaanuaris prestiižika „Keskkonna patrooni” sertifikaadiga (selle rahastaja oli Poola president). Juba varem, aastatel 2004–2006, oli kool saanud kolm järjestikust „Keskkonna edendaja” tiitlit.

Nn keskkonnaüksuste tegevuse hulka kuuluvad lisaks iga-aastasele kampaaniale „Maailm puhtaks!” ka korrapärane osalemine keskkonnakonkurssidel, väljasõitudel ja matkadel. Selliste keskkonnaprojektide eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust ning edendada loomade ja taimede kaitset soosivat käitumist (näiteks prügi ja teiseste toorainete sorteerimine).

2004. aastal sai kool keskkonnakaitse- ja veeressursside haldamise piirkondliku fondi esimese auhinna. 70 000 Poola zloti suuruse auhinnaraha abil rajati kooli keskkonna- ja looduskeskus, mis on varustatud ka multimeediaseadmete, õpetamise abivahendite, arvutiprogrammide ja kaasaskantava ilmavaatlusseadmega, millega saab vabas õhus ilmastikutingimuste kohta andmeid koguda.

Kool algatas 4.–6. klassidele ka praegu jätkuva hariva programmi „Meie piirkonna keskkond”. See hõlmab kuueklassiliste algkoolide ja põhikoolide alusettevalmistust, loodusõpetust ja muid õppeharusid.

Programmi kesksed teemad on looduse säilitamine ning keskkonna ja elustiku kaitse. Tunnid toimuvad looduslikus keskkonnas. Programmis tutvustatakse erinevaid looduskaitsemeetodeid Września piirkonnas ja ka muid looduskeskkonna temaatikaga lahutamatult seotud küsimusi, nagu näiteks piirkondade maastiku, vee, õhu ja pinnase kaitse, jäätmehooldus, eri taimekogukondade kooseksisteerimine ning tervislikud eluviisid.

Lisaks korraldas kool 2003./2004. õppeaastal hariva projekti, mis hõlmas ka töid Nowy Folwarkist Leśniczówka Słomówkosse viival loodusrajal. Tänu projektile rajati linna ümbrusesse loodusrada, kus saab korraldada loodusõpetuse ja bioloogiatunde linna ja lähiümbruse koolide õpilastele.

3. näide

„Roheline pakett” — keskkonnaõppe multimeediakomplekt

Neid Varssavis asuva Kesk- ja Ida-Euroopa Keskkonnakeskuse (REC) abil koostatud komplekte kasutati Wielkopolska vojevoodkonna koolides õpetamisel abivahenditena.

„Rohelise paketi” on heaks kiitnud haridusministeerium, samuti on see saanud positiivse hinnangu keskkonnaministeeriumilt. Tegemist on keskkonnaõppeks kasutatava tasuta multimeediakomplektiga, mis on mõeldud põhikooli õpetajatele ja õpilastele, kuid sobib kasutamiseks ka teistes õppeastmetes. Komplekt koosneb viiest osast, milles käsitletakse 22 keskkonnakaitse ja säästva arenguga seotud teemat. Komplekti kuulub õpetajaraamat tundide kavade ja taustamaterjalidega, videokassett harivate filmilõikudega, CD-ROM rohke keskkonnakaitsealase teabega, nn dilemmamäng ja veel mitmeid kasulikke materjale.

„Roheline pakett” aitab õpilastel omandada teadmisi, kuid eelkõige saab selle abil kujundada uusi väärtushinnanguid ning innustada keskkonda säästvat käitumist koolis, kodus ja oma ümbruskonnas. Mitmesugustes tegevustes, aruteludes, rollimängudes ja otsuste langetamises on õpilased eelkõige õpetaja partneri rollis. Õpetajate ja õpilaste vahendusel antakse „Rohelise paketi” abil kujundatavad väärtushinnanguid edasi ka pereliikmetele ja ühiskonnale üldiselt.

Esimesed komplektid anti spetsiaalsetel kursustel osalenutele. Algselt olid need kursused mõeldud kogu Poola tegevõpetajatele, kes olid väljendanud soovi tegutseda kohaliku koordinaatorina ning korraldada ja läbi viia oma piirkonna keskkooliõpetajatele mõeldud kursusi.

2002. aasta aprillist juunini korraldati viis seminari, kus osales kokku 104 inimest, sh 13 osalejat Wielkopolska piirkonnast (nt Poznanist, Piłast, Kaliszist, Gnieznost ja Lesznost).

Järgmised 5 000 komplekti koostati 2003. aasta aprillis ning nende puhul võeti arvesse esimest komplekti kasutanud õpetajate soovitusi. Komplekti oli lisatud uusi filme, muudetud tundide kavasid ja täiendatud ühe CDga. Komplektid jagati Poola institutsioonidele ja organisatsioonidele, kes olid üles näidanud huvi „Rohelise paketi” levitamise vastu keskkooliõpetajate hulgas.

4. näide

Piirkondliku säästva arengu kraadiõpe Poznanis asuva Adam Mickiewiczi nimelise ülikooli sotsiaalteaduskonna filosoofiainstituudis (ELi fondidest rahastamisvõimaluste leidmine piirkonna säästva arengu edendamiseks)

Säästva arengu uurimine on kasulik algatus kohaliku keskkonna vajaduste rahuldamiseks. Seetõttu hakkas Poznanis asuv Adam Mickiewiczi nimeline ülikool alates 2007./2008. õppeaastast pakkuma säästva arengu alast kraadiõpet. See on mõeldud kohalikele ja piirkondlikele nõunikele, aga samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude kohalike valitsusorganite töötajatele, riigiteenistujatele, nii era- kui ka riigiettevõtete töötajatele, vabatahtlikele ning nende VVOde esindajatele, kes on huvitatud, et nende maine oleks kooskõlas säästva arengu strateegiaga. Säästva arengu alase kraadiõppe tudengite valik algas käesoleva aasta kevadel. Õpet juhendab dr Piotr Warych.

Õppe eesmärk on koolitada tudengeid, kellel on juba üldteadmised säästva arengu, sotsiaal-, majandus- ja keskkonnateaduste alal, ning õpetada neile oskusi oma teadmiste ellurakendamiseks nii era- kui ka tööelus. Õppekava läbinud peaksid suutma mõista ja analüüsida loodusprotsesse ning eri faktorite keerulist koosmõju. Kahtlemata annavad lõpetanud oma panuse säästva arengu idee levitamisse ning elluviimisse majanduses ja ühiskondlikus elus.

Kreeka

Ateena prefektuuris on formaalses haridussüsteemis eriti viimasel paaril aastal koostöös alg- ja keskhariduse piirkondlike direktoraatidega innustatud moodustama õpetajatest koosnevaid keskkonna- ja kodanikuteemalisi töörühmasid, et tõsta õpilaste teadlikkust ja täiustada õppimismeetodeid. Teavituskampaaniaid korraldades ja korraldada aidates või kodanikuühiskonna säästva arenguga seotud üritustel osaledes püüab Ateena prefektuur anda oma tegevustest teada ajakirjanduses, televisioonis ja raadios ning pakkuda temaatilist audiovisuaalset materjali, mis aitaks üldsust teavitada ja kaasata. Eriti oluline on seejuures, et meedia ajastaks raadio- ja teleprogrammid ajale, mil kõnealuste tegevuste ja algatuste sihtrühmaks olevatel inimestel on võimalik neid jälgida.

Rootsi

1. näide

Rootsis Dalarna läänis, mis koosneb 15 vallast (sh Orsa vald), käivitatakse 2007. aasta sügisel kolmeaastane projekt, milles osalevad 15 Dalarna alg- ja keskkooli (Orsa vallast kaks kooli). Projekti eesmärgid on järgmised:

| — | arvestada kogu koolis toimuva tegevuse juures säästva arengu vaatepunktiga ning et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja soovi anda oma panus pikaajalisse säästvasse ühiskonda; |
| --- | --- |

—

arvestada kogu koolis toimuva tegevuse juures säästva arengu vaatepunktiga ning et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja soovi anda oma panus pikaajalisse säästvasse ühiskonda;

| — | töötada kooli kõigis tegevusvaldkondades välja ning katsetada ja hinnata säästva arengu menetlusi, meetodeid ja vahendeid, nii et teadmisi ja kogemusi saaks süstemaatiliselt jagada ja vahetada ka teiste koolidega nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

töötada kooli kõigis tegevusvaldkondades välja ning katsetada ja hinnata säästva arengu menetlusi, meetodeid ja vahendeid, nii et teadmisi ja kogemusi saaks süstemaatiliselt jagada ja vahetada ka teiste koolidega nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Lisaks on projektiga kavas tagada, et

| — | projektis osalevate koolide õpilased mõistaksid, mida säästev areng nii teoreetiliselt kui ka praktikas tähendab, ning omandaksid sellekohaseid teadmisi; |
| --- | --- |

—

projektis osalevate koolide õpilased mõistaksid, mida säästev areng nii teoreetiliselt kui ka praktikas tähendab, ning omandaksid sellekohaseid teadmisi;

| — | projektis osalevate koolide töötajad omaksid teadmisi säästvast arengust ning oleksid võimelised neid nii teoorias kui praktikas vahendama ka õpilastele; |
| --- | --- |

—

projektis osalevate koolide töötajad omaksid teadmisi säästvast arengust ning oleksid võimelised neid nii teoorias kui praktikas vahendama ka õpilastele;

| — | projektis osalevad koolid kavandaksid oma tööd nii, et oleks võimalik täita õppekavas sätestatud säästva arengu eesmärke ja suuniseid; |
| --- | --- |

—

projektis osalevad koolid kavandaksid oma tööd nii, et oleks võimalik täita õppekavas sätestatud säästva arengu eesmärke ja suuniseid;

| — | projektis osalevad koolid saaksid täiendada globaalsete teemade käsitlemist õppetöös; |
| --- | --- |

—

projektis osalevad koolid saaksid täiendada globaalsete teemade käsitlemist õppetöös;

| — | projektis osalevate koolide õpilaste seas kasvaks huvi loodusteaduste ja säästva arengu tehnoloogiate vastu; |
| --- | --- |

—

projektis osalevate koolide õpilaste seas kasvaks huvi loodusteaduste ja säästva arengu tehnoloogiate vastu;

| — | projektis osalevate koolide õpilaste ja töötajate seas kasvaks teadlikkus ja mõistmine tervise ja säästva arengu vahelise seose kohta. |
| --- | --- |

—

projektis osalevate koolide õpilaste ja töötajate seas kasvaks teadlikkus ja mõistmine tervise ja säästva arengu vahelise seose kohta.

Dalarna teadusinstituut kontrollib projekti ja hindab osalevate koolide lähenemisviisi ja tulemusi, et juhtida tähelepanu headele ja tõhusatele meetoditele ning lähenemisviisidele säästvat arengut toetava hariduse andmisel.

2. näide

Keskkonnakohus (Miljötinget)

Keskkonnakohus on iga-aastane keskkonnaalane konverents Dalarna ja Gävleborgi läänide 9.–12. klassi õpilastele. Konverentsi eesmärk on nii tõsisel kui ka mängulisel moel soodustada noorte pühendumist keskkonnateemadele. Konverentsil võtavad sõna äri-, poliitika- ja valitsusväliste organisatsioonide tegelased. Selge on see, et üritus toimub uimastivabalt. Kõnealust projekti juhivad koos Dalarna piirkond ja Gävleborgi läänivalitsus.

Poliitilisel tasandil on Orsa vald alates 1990. aastate algusest sätestanud oma laste ja kooliga seotud eesmärkides, et nimetatud valdkonnas võetavate meetmetega tuleb püüda saada mitmeid keskkonnasaavutuste auhindu, nt ökokool, roheline lipp jt. See tähendab, et keskkonnateemad ja säästev areng on tänapäeval Orsa valla haridustegevuses väga olulisel kohal. Kõnealune töö levib ka laiemalt, sest lapsed viivad koolist saadud sõnumi koju ka teistele perekonnaliikmetele.

Orsa valla haridusosakonnad tegutsevad kõnealuses protsessis mitmetes kontekstides, nt ökorongi (Ekotåg) kampaania Skattungbynis, koolitus „Hoia Rootsi puhtana” kõigile õpetajatele ning osa õpetajaid läbis ka Dalarna ülikooli viie ainepunktilise kursuse, mis korraldati Orsa vallas.

Orsa vallal on aktiivne keskkonnahariduse võrgustik, mis kohtub korrapäraselt kord kuus. Algatuse „Tulevikulaev” (Framtidsskeppet) ühe osana loodi ka Dalarna laev (Dalaskeppet), mis tuleb kokku kord aastas ühes Dalarna vallas. Selle üks eestvedajaid on Anders Sundvall. Mitmed koolid on saanud rohelise lipu, ökokooli vms auhinna, sest nad töötavad aktiivselt säästva arengu heaks.

Orsa valla koolisööklates kasutatakse igal aastal üha enam KRAV-märgisega toiduaineid, mis vastavad keskkonna- ja loomakaitse ning sotsiaalse vastutuse nõuetele. Kaks või kolm kooli kasvatavad ise köögivilju, et neid oma kooli sööklas kasutada.

1997. aastast on Dalarnas olnud kogu lääni hõlmav koolivõrgustik, mille raames tegeletakse täiendkoolitusega, foorumite loomisega kogemuste vahetamiseks, rohelise lipu koolide käivitamisega jne. Õpetajad on avalikult väljendanud seisukohta, et selline tegevus peaks jätkuma ja seda tuleks veelgi edasi arendada. Praegu ei ole kõnealuseks tegevuseks eraldatud mingeid piirkondlikke vahendeid. Tänu nimetatud algatustele on aga suur osa riigi rohelise lipu koolidest ja säästvat arengut toetava hariduse staatusega koolidest just Dalarnas.

Tänapäeval on teadlikkus säästva arengu edendamise olulisusest palju kasvanud, kuid kui seda teadlikkust proovida suunata käitumisharjumuste muutmisesse, siis muutub olukord otsekohe palju keerulisemaks. Koolid saavad etendada olulist rolli selle tagamisel, et tulevastel põlvkondadel oleksid vajalikud teadmised ja oskused, et töötada pikaajalise säästva arengu nimel.

II   Probleemid, mis tekivad üldsuse teavitamisel ja teadlikkuse tõstmisel säästva arengu kohta

| — | Teavet säästva arengu kohta edastatakse korrapäraselt kohalike väljaannete kaudu (valla ajaleht, teabelehed ja teadaanded). Põhiprobleem seisneb aga selles, et puuduvad keskkonnaküsimuste alased põhiteadmised. |
| --- | --- |

—

Teavet säästva arengu kohta edastatakse korrapäraselt kohalike väljaannete kaudu (valla ajaleht, teabelehed ja teadaanded). Põhiprobleem seisneb aga selles, et puuduvad keskkonnaküsimuste alased põhiteadmised.

| — | Euroopa tasandil on olemas piisav strateegiate, kavade ja programmide võrgustik, mille raames antakse säästva arengu suuniseid, kuid puudusi esineb siiski teadmiste ja oskusteabe praktikasse rakendamisel ja üldsusele edastamisel. Seepärast on vaja eriprogramme, mis keskenduksid säästvuse ellurakendamisele, töötades koolituses, suutlikkuse kasvatamisel ja õppes välja uudseid meetodeid ja katseid. Olemasolevaid õppeprogramme tuleks ümber kujundada eriprogrammideks, mis on kohandatud uute liikmesriikide olukorraga. Teadlikkuse tõstmisel säästva arengu kohta esinevad järgmised probleemid:






  — | kavandamisega tegelevates erinevates osakondades on puudu interdistsiplinaarsetest teadmistest ja meeskonnatööst; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa tasandil on olemas piisav strateegiate, kavade ja programmide võrgustik, mille raames antakse säästva arengu suuniseid, kuid puudusi esineb siiski teadmiste ja oskusteabe praktikasse rakendamisel ja üldsusele edastamisel. Seepärast on vaja eriprogramme, mis keskenduksid säästvuse ellurakendamisele, töötades koolituses, suutlikkuse kasvatamisel ja õppes välja uudseid meetodeid ja katseid. Olemasolevaid õppeprogramme tuleks ümber kujundada eriprogrammideks, mis on kohandatud uute liikmesriikide olukorraga. Teadlikkuse tõstmisel säästva arengu kohta esinevad järgmised probleemid:

—

kavandamisega tegelevates erinevates osakondades on puudu interdistsiplinaarsetest teadmistest ja meeskonnatööst;

| — | haldusstruktuuride jäikus muudab meeskonnatöö tegemise keeruliseks; |
| --- | --- |

—

haldusstruktuuride jäikus muudab meeskonnatöö tegemise keeruliseks;

| — | puudub eelnev uurimistöö selle kohta, kuidas vastata üldsuse, kogukondade ja erasektori vajadustele; |
| --- | --- |

—

puudub eelnev uurimistöö selle kohta, kuidas vastata üldsuse, kogukondade ja erasektori vajadustele;

| — | teavitustöö ja teadlikkuse tõstmise ebapiisav roll otsustusprotsessis ja tehnilistes valdkondades. Ei olda teadlikud sellest, kui oluline on teavitustöö ja teadlikkuse tõstmine, et parandada linna keskkonnajuhtimist ja ärgitada inimesi andma keskkonnaküsimustes suuremat panust; |
| --- | --- |

—

teavitustöö ja teadlikkuse tõstmise ebapiisav roll otsustusprotsessis ja tehnilistes valdkondades. Ei olda teadlikud sellest, kui oluline on teavitustöö ja teadlikkuse tõstmine, et parandada linna keskkonnajuhtimist ja ärgitada inimesi andma keskkonnaküsimustes suuremat panust;

| — | eelarvevahendite puudus. |
| --- | --- |

—

eelarvevahendite puudus.

| — | Väidetakse, et säästva arengu poliitikameetmed peavad olema järjepidevad ja usaldusväärsed. Brandenburgi liidumaa seisukoht on, et hariduse andmisel ja teadmiste jagamisel etendavad olulist rolli suuresti vabatahtlikud liidud, täiendades ametlike õppeasutuste (koolid, kutseõppeasutused ja kõrgkoolid) antavat haridust. Vabatahtlikud liidud juhivad koolituskeskusi ja korraldavad korrapäraselt üritusi, mis on osa nende vastavalt põhikirjale tehtavast tööst. Kuid nimetatud sõltumatud asutused ei ole tavaliselt piisavalt hästi rahastatud, et nad saaksid teha oma tööd järjepidevalt. Sageli ei ole neil vajalikus summas omavahendeid, et saada riigitoetusi, ning see tulu, mida õppeasutused on võimelised kõnealuses valdkonnas koguma, on vägagi piiratud. Seepärast oleks soovitav luua rahastamisvahend, millega toetada säästva arengu valdkonnas tegutsevate liitude haridusalast tööd. ELi struktuurifondid ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond tegelikkuses kõnealust valdkonda ei toeta, kas siis seepärast, et projekt jääb nende pädevusalast välja, või seepärast, et liikmesriigis keskendutakse projekti rakendamisel teistele prioriteetidele. |
| --- | --- |

—

Väidetakse, et säästva arengu poliitikameetmed peavad olema järjepidevad ja usaldusväärsed. Brandenburgi liidumaa seisukoht on, et hariduse andmisel ja teadmiste jagamisel etendavad olulist rolli suuresti vabatahtlikud liidud, täiendades ametlike õppeasutuste (koolid, kutseõppeasutused ja kõrgkoolid) antavat haridust. Vabatahtlikud liidud juhivad koolituskeskusi ja korraldavad korrapäraselt üritusi, mis on osa nende vastavalt põhikirjale tehtavast tööst. Kuid nimetatud sõltumatud asutused ei ole tavaliselt piisavalt hästi rahastatud, et nad saaksid teha oma tööd järjepidevalt. Sageli ei ole neil vajalikus summas omavahendeid, et saada riigitoetusi, ning see tulu, mida õppeasutused on võimelised kõnealuses valdkonnas koguma, on vägagi piiratud. Seepärast oleks soovitav luua rahastamisvahend, millega toetada säästva arengu valdkonnas tegutsevate liitude haridusalast tööd. ELi struktuurifondid ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond tegelikkuses kõnealust valdkonda ei toeta, kas siis seepärast, et projekt jääb nende pädevusalast välja, või seepärast, et liikmesriigis keskendutakse projekti rakendamisel teistele prioriteetidele.

| — | Ülem-Austrias on suur probleem see, et termin „säästvus” üksi võetuna tundub olevat küllaltki kohmakas ja abstraktne ning seetõttu on keeruline seda ka inimestele edastada. Samuti on täheldatud, et isegi seal, kus säästva arengu tähendus on suudetud inimestele piisavalt selgeks teha, esineb siiski lõhe mõistmise ja konkreetse tegevuse vahel. |
| --- | --- |

—

Ülem-Austrias on suur probleem see, et termin „säästvus” üksi võetuna tundub olevat küllaltki kohmakas ja abstraktne ning seetõttu on keeruline seda ka inimestele edastada. Samuti on täheldatud, et isegi seal, kus säästva arengu tähendus on suudetud inimestele piisavalt selgeks teha, esineb siiski lõhe mõistmise ja konkreetse tegevuse vahel.

| — | Poola suurim probleem säästva arengu alase teadlikkuse tõstmisel on üldteadmiste puudumine sihtrühmade seas, olgu need siis õpilased, põllumajandustootjad, avaliku halduse esindajad või isegi teadusringkonnad. Sageli saadakse valesti aru säästva arengu mõistest, mida varem seostati vaid keskkonnakaitse ja ökoloogiliste küsimustega. Täielikult on tähelepanuta jäetud selle mõiste seosed majandus-, sotsiaal- ja kultuurieluga. Säästev areng ei ole meedia jaoks selline teema, mida saaks edastada lühikeste teabelõikudena. Selle tulemusena ei soovi inimesed kõnealuse teema kohta ka rohkem teavet otsida ega seda praktikasse rakendada. |
| --- | --- |

—

Poola suurim probleem säästva arengu alase teadlikkuse tõstmisel on üldteadmiste puudumine sihtrühmade seas, olgu need siis õpilased, põllumajandustootjad, avaliku halduse esindajad või isegi teadusringkonnad. Sageli saadakse valesti aru säästva arengu mõistest, mida varem seostati vaid keskkonnakaitse ja ökoloogiliste küsimustega. Täielikult on tähelepanuta jäetud selle mõiste seosed majandus-, sotsiaal- ja kultuurieluga. Säästev areng ei ole meedia jaoks selline teema, mida saaks edastada lühikeste teabelõikudena. Selle tulemusena ei soovi inimesed kõnealuse teema kohta ka rohkem teavet otsida ega seda praktikasse rakendada.

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 53/40

---

Regioonide Komitee arvamus „Väärikas vananemine infoühiskonnas”

(2008/C 53/07)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama laialdaselt info- ja sidetehnoloogia võimalusi, et vastata vananeva ühiskonna väljakutsetele ja seeläbi parandada eakate inimeste elukvaliteeti, tagada nende kaasamine kohaliku kogukonna ellu ning edendada kohalikku ja piirkondlikku konkurentsivõimet isiklikele vajadustele kohandatud teenuste osutamise teel; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama laialdaselt info- ja sidetehnoloogia võimalusi, et vastata vananeva ühiskonna väljakutsetele ja seeläbi parandada eakate inimeste elukvaliteeti, tagada nende kaasamine kohaliku kogukonna ellu ning edendada kohalikku ja piirkondlikku konkurentsivõimet isiklikele vajadustele kohandatud teenuste osutamise teel;

| — | kutsub üles andma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele keskse rolli eakatele inimestele suunatud tehnoloogiat puudutavate riiklike ja ELi teadusprogrammide ja -tegevuste kavandamises, sest rahvastiku vananemise mõjud tulevad kõige enam esile kohalikul tasandil ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on nende lahenduste põhilised kasutajad; |
| --- | --- |

—

kutsub üles andma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele keskse rolli eakatele inimestele suunatud tehnoloogiat puudutavate riiklike ja ELi teadusprogrammide ja -tegevuste kavandamises, sest rahvastiku vananemise mõjud tulevad kõige enam esile kohalikul tasandil ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on nende lahenduste põhilised kasutajad;

| — | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles levitama asjakohast teavet, koostama strateegiaid teenuste osutamise korraldamise kohta uutes tingimustes ning suurendama eri sidusrühmade kohalikku partnerlust; |
| --- | --- |

—

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles levitama asjakohast teavet, koostama strateegiaid teenuste osutamise korraldamise kohta uutes tingimustes ning suurendama eri sidusrühmade kohalikku partnerlust;

| — | leiab, et info- ja sidetehnoloogia kasutamine iseseisva elu ja tervise kaugkontrolli edendamiseks peaks tõstma sotsiaal- ja tervishoiuteenuste tootlikkust ning andma kõnealuse valdkonna töötajatele rohkem aega nende ülesannete täitmiseks, milleks neid on koolitatud; tehnoloogiat tuleks kohandada vastavalt eakate inimeste vajadustele, mitte vastupidi; see ei tohi viia suurema üksilduseni ja peab austama eakate inimeste eraelu ja väärikust; |
| --- | --- |

—

leiab, et info- ja sidetehnoloogia kasutamine iseseisva elu ja tervise kaugkontrolli edendamiseks peaks tõstma sotsiaal- ja tervishoiuteenuste tootlikkust ning andma kõnealuse valdkonna töötajatele rohkem aega nende ülesannete täitmiseks, milleks neid on koolitatud; tehnoloogiat tuleks kohandada vastavalt eakate inimeste vajadustele, mitte vastupidi; see ei tohi viia suurema üksilduseni ja peab austama eakate inimeste eraelu ja väärikust;

| — | märgib, et tegevuskavas analüüsitakse e-õpet kitsalt; tuleb arvestada, et tehnoloogia abil õppimine on oluliselt aidanud eakatel inimestel jääda loovaks ja sotsiaalselt aktiivseks; |
| --- | --- |

—

märgib, et tegevuskavas analüüsitakse e-õpet kitsalt; tuleb arvestada, et tehnoloogia abil õppimine on oluliselt aidanud eakatel inimestel jääda loovaks ja sotsiaalselt aktiivseks;

| — | nõustub väitega, et elektroonilise side valdkonnas kehtestatud puudeid käsitlevate sätete erinev kohaldamine liikmesriikides takistab sideteenuste kasutamist ja killustab Euroopa tehnoloogiaturgu. |
| --- | --- |

—

nõustub väitega, et elektroonilise side valdkonnas kehtestatud puudeid käsitlevate sätete erinev kohaldamine liikmesriikides takistab sideteenuste kasutamist ja killustab Euroopa tehnoloogiaturgu.

| Raportöör | : | Risto KOIVISTO (FI/PES), Pirkanmaa liidu maavanem |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Risto KOIVISTO (FI/PES), Pirkanmaa liidu maavanem

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Väärikas vananemine infoühiskonnas — i2010 algatus: info- ja sidetehnoloogiat ning vananemist käsitlev tegevuskava”

KOM(2007) 332 lõplik

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on seisukohal, et tegevuskava „Väärikas vananemine infoühiskonnas” on väga oluline samm Euroopa infoühiskonna arengus. Investeeringud info- ja sidetehnoloogiasse annavad piirkondadele ja linnadele olulise vahendi nende jõupingutustes vananeva ühiskonna väljakutsetele vastamisel. Sellised investeeringud võivad tõsta eakate inimeste elukvaliteeti, toetada nende sotsiaalset kaasamist, võimaldada neil aidata oma kogemuste ja oskustega kaasa ühiskonna arengule ning stimuleerida uute toodete ja teenuste kaudu kohaliku ja piirkondliku tasandi konkurentsivõimet ja majanduskasvu. Varasemas arvamuses Euroopa infoühiskonna i2010 strateegia kohta tervitas komitee vananeva ühiskonna vajaduste kindlaksmääramist kui ühte strateegia kolmest põhiprioriteedist (1); |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et tegevuskava „Väärikas vananemine infoühiskonnas” on väga oluline samm Euroopa infoühiskonna arengus. Investeeringud info- ja sidetehnoloogiasse annavad piirkondadele ja linnadele olulise vahendi nende jõupingutustes vananeva ühiskonna väljakutsetele vastamisel. Sellised investeeringud võivad tõsta eakate inimeste elukvaliteeti, toetada nende sotsiaalset kaasamist, võimaldada neil aidata oma kogemuste ja oskustega kaasa ühiskonna arengule ning stimuleerida uute toodete ja teenuste kaudu kohaliku ja piirkondliku tasandi konkurentsivõimet ja majanduskasvu. Varasemas arvamuses Euroopa infoühiskonna i2010 strateegia kohta tervitas komitee vananeva ühiskonna vajaduste kindlaksmääramist kui ühte strateegia kolmest põhiprioriteedist (1);

| 2. | märgib, et teatises ja tegevuskavas toetatakse ka komitee arvamustes esitatud ettepanekuid muu hulgas sellistel teemadel nagu Euroopa demograafiline tulevik (2), võrdse infoühiskonnaga seotud konkreetsed meetmed (3), info- ja sidetehnoloogiaalased teadusuuringud (4), eakate töötajate tööhõive (5) ja puuetega inimeste olukord (6); |
| --- | --- |

2.

märgib, et teatises ja tegevuskavas toetatakse ka komitee arvamustes esitatud ettepanekuid muu hulgas sellistel teemadel nagu Euroopa demograafiline tulevik (2), võrdse infoühiskonnaga seotud konkreetsed meetmed (3), info- ja sidetehnoloogiaalased teadusuuringud (4), eakate töötajate tööhõive (5) ja puuetega inimeste olukord (6);

| 3. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suur huvi ja oluline roll kõikides komisjoni tegevuskavasse hõlmatud valdkondades.






  — | Väärikas vananemine tööelus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on olulised tööandjad ning nende tööjõu vanuseline koosseis on palju mitmekesisem ja töötajate vanus suurem kui erasektoris, mistõttu on väga oluline, et nad osaleksid tegevuskavas nimetatud Euroopa projektides ning rakendaksid samalaadseid meetmeid kohalikul tasandil. |
| --- | --- | --- |

3.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suur huvi ja oluline roll kõikides komisjoni tegevuskavasse hõlmatud valdkondades.

—

Väärikas vananemine tööelus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on olulised tööandjad ning nende tööjõu vanuseline koosseis on palju mitmekesisem ja töötajate vanus suurem kui erasektoris, mistõttu on väga oluline, et nad osaleksid tegevuskavas nimetatud Euroopa projektides ning rakendaksid samalaadseid meetmeid kohalikul tasandil.

| — | Väärikas vananemine ühiskonnas ja kodus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised tervishoiu- ja sotsiaalteenuste pakkujad. Rahvastiku vananemine suurendab vajadust nimetatud teenuste järele ning muudab nende sisu, kuid samas toob see kaasa ka teenuste pakkumiseks vajaliku kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavuse vähenemise. Infotehnoloogial on oluline roll kõnealustele väljakutsetele lahenduse leidmisel. Pakutavatest võimalustest on ära kasutatud siiski vaid väike osa ning tulevikus arendamist vajavad valdkonnad on eelkõige toetus iseseisvale elule kodus, klientide aktiivsem kaasamine enda tervise eest hoolitsemisse ning teenuste pakkumise tõhustamine; |
| --- | --- |

—

Väärikas vananemine ühiskonnas ja kodus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised tervishoiu- ja sotsiaalteenuste pakkujad. Rahvastiku vananemine suurendab vajadust nimetatud teenuste järele ning muudab nende sisu, kuid samas toob see kaasa ka teenuste pakkumiseks vajaliku kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavuse vähenemise. Infotehnoloogial on oluline roll kõnealustele väljakutsetele lahenduse leidmisel. Pakutavatest võimalustest on ära kasutatud siiski vaid väike osa ning tulevikus arendamist vajavad valdkonnad on eelkõige toetus iseseisvale elule kodus, klientide aktiivsem kaasamine enda tervise eest hoolitsemisse ning teenuste pakkumise tõhustamine;

| 4. | tõstab esile suuri erinevusi Euroopa piirkondade vahel ning juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste probleemidele, eelkõige piirkondades, kus noorte väljaränne põhjustab keskmise eluea suuremat tõusu kui mujal; |
| --- | --- |

4.

tõstab esile suuri erinevusi Euroopa piirkondade vahel ning juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste probleemidele, eelkõige piirkondades, kus noorte väljaränne põhjustab keskmise eluea suuremat tõusu kui mujal;

| 5. | märgib, et Euroopas Interneti kasutamise osas valitsev ebaühtlus tuleneb suures osas jõukuse, oskuste ja elukohaga seotud erinevustest, mis ei tulene küll otseselt vananemisest, kuid avalduvad rohkem eakate inimeste seas. Eakate inimeste olukorda aitavad parandada ka suuremad võimalused rakendada kohalikul tasandil võrdset infoühiskonda edendavaid koolitus-, lairiba- ja muid üldprojekte; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Euroopas Interneti kasutamise osas valitsev ebaühtlus tuleneb suures osas jõukuse, oskuste ja elukohaga seotud erinevustest, mis ei tulene küll otseselt vananemisest, kuid avalduvad rohkem eakate inimeste seas. Eakate inimeste olukorda aitavad parandada ka suuremad võimalused rakendada kohalikul tasandil võrdset infoühiskonda edendavaid koolitus-, lairiba- ja muid üldprojekte;

| 6. | nõustub komisjoniga, et info- ja sidetehnoloogiaturg on vananemisega seotud toodete ja teenuste osas veel lapsekingades. ELi konkurentsivõime jaoks on oluline, et Euroopa ettevõtted saavutaksid sellel kiiresti kasvaval turul kiiresti juhtpositsiooni; |
| --- | --- |

6.

nõustub komisjoniga, et info- ja sidetehnoloogiaturg on vananemisega seotud toodete ja teenuste osas veel lapsekingades. ELi konkurentsivõime jaoks on oluline, et Euroopa ettevõtted saavutaksid sellel kiiresti kasvaval turul kiiresti juhtpositsiooni;

Teadmiste levitamine ja ühiste strateegiate loomine

| 7. | toetab teabe ja praktiliste kogemuste vahetamist, parimate tavade levitamist, liikmesriikide piirkondade ja linnade võrdlusanalüüse ning eelkõige üleeuroopalise piirkondade võrgustiku loomist, mida võiks kasutada selleks, et pakkuda piirkondadele enam võimalusi koostööprojektides osalemiseks. Piirkondadel ja linnadel on juba kogemusi, millega omalt poolt võrgustike tööle kaasa aidata, eelkõige telemeditsiini ning iseseisvat elu toetavate teenuste ja tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

toetab teabe ja praktiliste kogemuste vahetamist, parimate tavade levitamist, liikmesriikide piirkondade ja linnade võrdlusanalüüse ning eelkõige üleeuroopalise piirkondade võrgustiku loomist, mida võiks kasutada selleks, et pakkuda piirkondadele enam võimalusi koostööprojektides osalemiseks. Piirkondadel ja linnadel on juba kogemusi, millega omalt poolt võrgustike tööle kaasa aidata, eelkõige telemeditsiini ning iseseisvat elu toetavate teenuste ja tehnoloogiate valdkonnas;

| 8. | tuletab meelde, et tegevuskavas esitatud meetmete rakendamiseks vajavad ka avalike teenuste arendamise ja haldamise eest vastutajad uusi, erinevaid vaatenurki ühendavaid oskuste arendamise programme; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et tegevuskavas esitatud meetmete rakendamiseks vajavad ka avalike teenuste arendamise ja haldamise eest vastutajad uusi, erinevaid vaatenurki ühendavaid oskuste arendamise programme;

Võimaldavate tingimuste loomine

| 9. | märgib, et eakate inimeste tööhõivemäära tõstmiseks on oluline edendada paindlikumat töökorraldust, töö- ja eraelu paremat tasakaalu, asjakohaseid töötervishoiu ja tööohutuse tingimusi ning elukestvat õpet. Seega toetab Regioonide Komitee komisjoni seisukohta, et peamine viis tööelu uue korralduse eesmärkide saavutamiseks on uuenduslikud info- ja sidetehnoloogilised lahendused, mis toetavad nt kodus töötamist ja koolitust; |
| --- | --- |

9.

märgib, et eakate inimeste tööhõivemäära tõstmiseks on oluline edendada paindlikumat töökorraldust, töö- ja eraelu paremat tasakaalu, asjakohaseid töötervishoiu ja tööohutuse tingimusi ning elukestvat õpet. Seega toetab Regioonide Komitee komisjoni seisukohta, et peamine viis tööelu uue korralduse eesmärkide saavutamiseks on uuenduslikud info- ja sidetehnoloogilised lahendused, mis toetavad nt kodus töötamist ja koolitust;

| 10. | toetab komisjoni kavatsust vaadata 2007.–2008. aastal läbi arvutioskuse toetamise poliitika. Üks prioriteet peaks olema kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamine nende jõupingutustes kasutada võimalikult hästi ära struktuurifonde ning muu hulgas elukestva õppe programmi, et arendada eakate inimeste pädevusi ja saada kasu headest kogemustest, mida on andnud eakate inimeste koolitus eakaaslaste poolt; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni kavatsust vaadata 2007.–2008. aastal läbi arvutioskuse toetamise poliitika. Üks prioriteet peaks olema kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamine nende jõupingutustes kasutada võimalikult hästi ära struktuurifonde ning muu hulgas elukestva õppe programmi, et arendada eakate inimeste pädevusi ja saada kasu headest kogemustest, mida on andnud eakate inimeste koolitus eakaaslaste poolt;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, kuidas infoühiskond (eelkõige mobiiltelefonid ja Internet) on muutnud keelt, kultuuri, meediat ja ühiskonda tervikuna. Seega ulatub digitaalse lõhe küsimus palju kaugemale vaid arvuti kasutamise võimalustest. Lõhe ületamisele võivad kaasa aidata nii eakaid inimesi kui ka noori kaasavad ühisprojektid; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, kuidas infoühiskond (eelkõige mobiiltelefonid ja Internet) on muutnud keelt, kultuuri, meediat ja ühiskonda tervikuna. Seega ulatub digitaalse lõhe küsimus palju kaugemale vaid arvuti kasutamise võimalustest. Lõhe ületamisele võivad kaasa aidata nii eakaid inimesi kui ka noori kaasavad ühisprojektid;

| 12. | rõhutab, et hoolimata teatises mainitud koostalitlusvõime probleemidest ning tervishoiu- ja koduhooldusteenuste erinevustest on Euroopa toodete, nagu targa kodu rakenduste arendamiseks ja kasutuselevõtuks juba praegu head võimalused; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et hoolimata teatises mainitud koostalitlusvõime probleemidest ning tervishoiu- ja koduhooldusteenuste erinevustest on Euroopa toodete, nagu targa kodu rakenduste arendamiseks ja kasutuselevõtuks juba praegu head võimalused;

| 13. | peab oluliseks, et eri sidusrühmad (sealhulgas eakad inimesed ise ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste pakkujad) jõuaksid ühisele seisukohale ning kõrvaldaksid õiguslikud, tehnilised, kättesaadavusega seotud ja muud takistused, mis kahjustavad väärikaks vananemiseks mõeldud info- ja sidetehnoloogiliste lahenduste arendamist; |
| --- | --- |

13.

peab oluliseks, et eri sidusrühmad (sealhulgas eakad inimesed ise ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste pakkujad) jõuaksid ühisele seisukohale ning kõrvaldaksid õiguslikud, tehnilised, kättesaadavusega seotud ja muud takistused, mis kahjustavad väärikaks vananemiseks mõeldud info- ja sidetehnoloogiliste lahenduste arendamist;

Kasutuselevõtu soodustamine

| 14. | jagab komisjoni muret, et praegu ei suudeta tagada tehnoloogiliste uuenduste muutmist praktilisteks ja taskukohasteks toodeteks. Piirkonnad ja linnad saavad olukorda parandada lisaks kõnealuste toodete hankimisele ja arendamisele ka sellise majanduskeskkonna edendamisega, mis loob ettevõtetele paremad võimalused suurematele turgudele juurdepääsuks; |
| --- | --- |

14.

jagab komisjoni muret, et praegu ei suudeta tagada tehnoloogiliste uuenduste muutmist praktilisteks ja taskukohasteks toodeteks. Piirkonnad ja linnad saavad olukorda parandada lisaks kõnealuste toodete hankimisele ja arendamisele ka sellise majanduskeskkonna edendamisega, mis loob ettevõtetele paremad võimalused suurematele turgudele juurdepääsuks;

| 15. | tunneb erilist heameelt selle üle, et tegevuskavas märgitakse konkreetselt, et pilootprojektide juhtimises peaksid osalema ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

15.

tunneb erilist heameelt selle üle, et tegevuskavas märgitakse konkreetselt, et pilootprojektide juhtimises peaksid osalema ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 16. | toetab komisjoni kavatsust innustada valitsust kasutama uuendusliku riigihanke võimalusi kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, kuid märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad selgeid suuniseid uuenduslike riigihangete läbiviimiseks riigihangete üldeeskirjade raamistikus; |
| --- | --- |

16.

toetab komisjoni kavatsust innustada valitsust kasutama uuendusliku riigihanke võimalusi kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, kuid märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad selgeid suuniseid uuenduslike riigihangete läbiviimiseks riigihangete üldeeskirjade raamistikus;

Valmistumine tulevikuks

| 17. | märgib, et komitee toetab täielikult vananemist käsitlevate interdistsiplinaarsete teadusuuringute märkimisväärset tugevdamist teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis; |
| --- | --- |

17.

märgib, et komitee toetab täielikult vananemist käsitlevate interdistsiplinaarsete teadusuuringute märkimisväärset tugevdamist teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis;

| 18. | leiab, et tegevuskava rõhuasetus ühistele teadusuuringutele, vahendite ühendamisele ja ühistele kavadele kajastab hästi komitee varasemaid üleskutseid vananemist käsitlevate riiklike teadusprogrammide paremale koordineerimisele Euroopa tasandil, tehes seda piirkondade koostöö kaudu tugevdatud ERA-NET kava raames; |
| --- | --- |

18.

leiab, et tegevuskava rõhuasetus ühistele teadusuuringutele, vahendite ühendamisele ja ühistele kavadele kajastab hästi komitee varasemaid üleskutseid vananemist käsitlevate riiklike teadusprogrammide paremale koordineerimisele Euroopa tasandil, tehes seda piirkondade koostöö kaudu tugevdatud ERA-NET kava raames;

| 19. | rõhutab, et eakatele inimestele mõeldud info- ja sidetehnoloogialahenduste valdkonnas on teadus- ja arendustegevuse edu eeltingimus teadlaste, eri suurusega ettevõtete, kolmanda sektori, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning eelkõige eakate inimeste endi tihe koostöö; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et eakatele inimestele mõeldud info- ja sidetehnoloogialahenduste valdkonnas on teadus- ja arendustegevuse edu eeltingimus teadlaste, eri suurusega ettevõtete, kolmanda sektori, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning eelkõige eakate inimeste endi tihe koostöö;

| 20. | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad luua uuendusliku teaduskeskkonna ning uurida uusi võimalusi avaliku ja erasektori institutsiooniliseks koostööks ning piirkondade piiriüleseks koostööks. Lisaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeeringutele on selleks vaja ka liikmesriikide ja Euroopa Liidu rahalist toetust; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad luua uuendusliku teaduskeskkonna ning uurida uusi võimalusi avaliku ja erasektori institutsiooniliseks koostööks ning piirkondade piiriüleseks koostööks. Lisaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeeringutele on selleks vaja ka liikmesriikide ja Euroopa Liidu rahalist toetust;

Regioonide Komitee peamised seisukohad

| 21. | arvab, et suurte piirkondadevaheliste erinevuste kohta on vaja rohkem teavet, et oleks võimalik teha õiged järeldused ning tagada piisavalt tõhusad meetmed; |
| --- | --- |

21.

arvab, et suurte piirkondadevaheliste erinevuste kohta on vaja rohkem teavet, et oleks võimalik teha õiged järeldused ning tagada piisavalt tõhusad meetmed;

| 22. | märgib, et kõnealuses teatises analüüsitakse info- ja sidetehnoloogiapõhist õpet (e-õpe) kitsalt, lähtudes vaid tööelu arendamise vaatenurgast. Tegevuskava rakendamise ettevalmistamisel tuleb arvestada, et paljudes riikides osaleb juba praegu suur hulk pensionäre kohalike ja piirkondlike omavalitsuste korraldatavatel täiskasvanute koolitustel ning et tehnoloogia abil õppimine on oluliselt aidanud eakatel inimestel jääda loovaks ja sotsiaalselt aktiivseks; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kõnealuses teatises analüüsitakse info- ja sidetehnoloogiapõhist õpet (e-õpe) kitsalt, lähtudes vaid tööelu arendamise vaatenurgast. Tegevuskava rakendamise ettevalmistamisel tuleb arvestada, et paljudes riikides osaleb juba praegu suur hulk pensionäre kohalike ja piirkondlike omavalitsuste korraldatavatel täiskasvanute koolitustel ning et tehnoloogia abil õppimine on oluliselt aidanud eakatel inimestel jääda loovaks ja sotsiaalselt aktiivseks;

| 23. | soovitab, et eakatele inimestele suunatud info- ja sidetehnoloogia teenustele tuleks algatuses „Piirkonnad majandusmuutustes” anda suurem roll; |
| --- | --- |

23.

soovitab, et eakatele inimestele suunatud info- ja sidetehnoloogia teenustele tuleks algatuses „Piirkonnad majandusmuutustes” anda suurem roll;

| 24. | kutsub üles andma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele keskse rolli eakatele inimestele suunatud tehnoloogiat puudutavate riiklike ja ELi teadusprogrammide ja -tegevuste kavandamises, sest rahvastiku vananemise mõjud tulevad kõige enam esile kohalikul tasandil ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on nende lahenduste põhilised kasutajad; |
| --- | --- |

24.

kutsub üles andma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele keskse rolli eakatele inimestele suunatud tehnoloogiat puudutavate riiklike ja ELi teadusprogrammide ja -tegevuste kavandamises, sest rahvastiku vananemise mõjud tulevad kõige enam esile kohalikul tasandil ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on nende lahenduste põhilised kasutajad;

| 25. | leiab, et iseseisvat elu ja tervise kaugkontrolli edendavas tegevuskavas nimetatud projektide valimisel on äärmiselt oluline võtta arvesse ka järgmiseid kriteeriume:






  — | iseseisva elu toetamine ei tohi viia suurema üksilduseni; |
| --- | --- | --- |

25.

leiab, et iseseisvat elu ja tervise kaugkontrolli edendavas tegevuskavas nimetatud projektide valimisel on äärmiselt oluline võtta arvesse ka järgmiseid kriteeriume:

—

iseseisva elu toetamine ei tohi viia suurema üksilduseni;

| — | tehnoloogiat tuleks kohandada vastavalt eakate inimeste vajadustele, mitte vastupidi; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiat tuleks kohandada vastavalt eakate inimeste vajadustele, mitte vastupidi;

| — | teenuste väljatöötamisel tuleb austada eakate inimeste eraelu ja väärikust; |
| --- | --- |

—

teenuste väljatöötamisel tuleb austada eakate inimeste eraelu ja väärikust;

| — | projektide abil peab olema võimalik tõsta teenuste tootlikkust ning anda sotsiaal- ja tervishoiutöötajatele rohkem aega nende ülesannete täitmiseks, milleks neid on koolitatud; |
| --- | --- |

—

projektide abil peab olema võimalik tõsta teenuste tootlikkust ning anda sotsiaal- ja tervishoiutöötajatele rohkem aega nende ülesannete täitmiseks, milleks neid on koolitatud;

| 26. | nõustub komisjoni väitega, et elektroonilise side regulatiivses raamistikus kehtestatud puudeid käsitlevate sätete erinev kohaldamine liikmesriikides takistab sideteenuste kasutamist ja killustab Euroopa tehnoloogiaturgu. Samas rõhutab komitee, et puudega inimesi ei tohi jätta sõltuma ainult elektroonilistest teenustest. Selle asemel peab tehnoloogia rakendamine keskenduma sellele, et teenused oleksid kättesaadavad paljude erinevate kanalite abil; |
| --- | --- |

26.

nõustub komisjoni väitega, et elektroonilise side regulatiivses raamistikus kehtestatud puudeid käsitlevate sätete erinev kohaldamine liikmesriikides takistab sideteenuste kasutamist ja killustab Euroopa tehnoloogiaturgu. Samas rõhutab komitee, et puudega inimesi ei tohi jätta sõltuma ainult elektroonilistest teenustest. Selle asemel peab tehnoloogia rakendamine keskenduma sellele, et teenused oleksid kättesaadavad paljude erinevate kanalite abil;

| 27. | meenutab, et info- ja sidetehnoloogia areng pakub võimaluse sobitada kokku eakate inimeste info- ja sideteenuste vajaduse ning noorte vajaduse saada tööd, mis aitaks kaasa põlvkondadevahelisele dialoogile; |
| --- | --- |

27.

meenutab, et info- ja sidetehnoloogia areng pakub võimaluse sobitada kokku eakate inimeste info- ja sideteenuste vajaduse ning noorte vajaduse saada tööd, mis aitaks kaasa põlvkondadevahelisele dialoogile;

| 28. | meenutab ka, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid sõltumata ELi finants- või muudest programmidest või neile lisaks:






  — | välja töötama ka enda lahendused ja katseprojektid eakatele inimestele suunatud info- ja sidetehnoloogia arendamiseks, käivitamiseks ja kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

28.

meenutab ka, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid sõltumata ELi finants- või muudest programmidest või neile lisaks:

—

välja töötama ka enda lahendused ja katseprojektid eakatele inimestele suunatud info- ja sidetehnoloogia arendamiseks, käivitamiseks ja kasutamiseks;

| — | kasutama teisi olemasolevaid vahendeid, nagu vabatahtlikud suunised, et aidata muuta kodusid iseseisva elu jaoks sobivaks; |
| --- | --- |

—

kasutama teisi olemasolevaid vahendeid, nagu vabatahtlikud suunised, et aidata muuta kodusid iseseisva elu jaoks sobivaks;

| — | muul viisil edendama laiaulatuslikku koostööd sotsiaal-, tervishoiu- ja eluasemeteenuste vallas kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

muul viisil edendama laiaulatuslikku koostööd sotsiaal-, tervishoiu- ja eluasemeteenuste vallas kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 29. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles levitama asjakohast teavet, koostama strateegiaid vananemise mõjude ja uutes tingimustes teenuste osutamise korraldamise kohta ning suurendama eri sidusrühmade kohalikku partnerlust, nagu on tegevuskavas ette nähtud; |
| --- | --- |

29.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles levitama asjakohast teavet, koostama strateegiaid vananemise mõjude ja uutes tingimustes teenuste osutamise korraldamise kohta ning suurendama eri sidusrühmade kohalikku partnerlust, nagu on tegevuskavas ette nähtud;

| 30. | kutsub Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama laialdaselt info- ja sidetehnoloogia võimalusi, et vastata vananeva ühiskonna väljakutsetele ja seeläbi parandada eakate inimeste elukvaliteeti, tagada nende kaasamine kohaliku kogukonna ellu ning edendada kohalikku ja piirkondlikku konkurentsivõimet isiklikele vajadustele kohandatud teenuste osutamise teel. |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama laialdaselt info- ja sidetehnoloogia võimalusi, et vastata vananeva ühiskonna väljakutsetele ja seeläbi parandada eakate inimeste elukvaliteeti, tagada nende kaasamine kohaliku kogukonna ellu ning edendada kohalikku ja piirkondlikku konkurentsivõimet isiklikele vajadustele kohandatud teenuste osutamise teel.

Brüssel, 28. november 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin ja CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 fin, CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---