# Официален вестник C 49/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 49 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5122 февруари 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 49

Издание на български език

Информация и известия

Година 5122 февруари 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2008/C 049/01 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2007-2010 г. | 1 |
| 2008/C 049/02 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2007-2011 г. | 5 |
| 2008/C 049/03 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2007-2010 г. | 8 |
| 2008/C 049/04 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2007-2011 г. | 12 |
| 2008/C 049/05 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода 2007-2010 г. | 16 |
| 2008/C 049/06 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Унгария за периода 2007-2011 г. | 20 |
| 2008/C 049/07 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство за периода 2007/2008-2012/2013 г. | 25 |
| 2008/C 049/08 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2007-2011 г. | 29 |
| 2008/C 049/09 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2007-2012 г. | 34 |
| 2008/C 049/10 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Румъния за периода 2007-2010 г. | 39 |
| 2008/C 049/11 | Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Словакия за периода 2007-2010 г. | 44 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2008/C 049/01

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2007-2010 г.

1

2008/C 049/02

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2007-2011 г.

5

2008/C 049/03

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2007-2010 г.

8

2008/C 049/04

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2007-2011 г.

12

2008/C 049/05

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода 2007-2010 г.

16

2008/C 049/06

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Унгария за периода 2007-2011 г.

20

2008/C 049/07

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство за периода 2007/2008-2012/2013 г.

25

2008/C 049/08

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2007-2011 г.

29

2008/C 049/09

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2007-2012 г.

34

2008/C 049/10

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Румъния за периода 2007-2010 г.

39

2008/C 049/11

Становище на Съвета от 12 февруари 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Словакия за периода 2007-2010 г.

44

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2008/C 049/12 | Обменен курс на еврото | 48 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2008/C 049/12

Обменен курс на еврото

48

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2007-2010 г.

(2008/C 49/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода от 2007 г. до 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода от 2007 г. до 2010 г.

| (2) | След края на забавянето на растежа през 2001-2003 г. Люксембург отново е в период на висок растеж. Реалният БВП се увеличаваше средно годишно с 5,25 %, а вътрешната заетост — с над 3 % през 2004-2007 г. В този контекст Люксембург отново успя да постигне бюджетен излишък. Растежът би трябвало да остане висок през обхванатия от програмата период, макар че се предвижда да намалее слабо през следващите години. Все пак, въпреки настоящото добро състояние на икономиката и особено на публичните финанси, проблемът със застаряването на населението в Люксембург ще бъде особено тежък и следователно дългосрочната устойчивост е сериозно предизвикателство. |
| --- | --- |

(2)

След края на забавянето на растежа през 2001-2003 г. Люксембург отново е в период на висок растеж. Реалният БВП се увеличаваше средно годишно с 5,25 %, а вътрешната заетост — с над 3 % през 2004-2007 г. В този контекст Люксембург отново успя да постигне бюджетен излишък. Растежът би трябвало да остане висок през обхванатия от програмата период, макар че се предвижда да намалее слабо през следващите години. Все пак, въпреки настоящото добро състояние на икономиката и особено на публичните финанси, проблемът със застаряването на населението в Люксембург ще бъде особено тежък и следователно дългосрочната устойчивост е сериозно предизвикателство.

| (3) | Програмата съдържа два различни сценария за макроикономическите и бюджетните прогнози: един „главен“ сценарий и един „вариант“. „Главният“ сценарий е представен в програмата като базовия сценарий, на който се основават бюджетните прогнози. Оценяван при наличната понастоящем информация (2), той изглежда базиран на реалистични предвиждания за растежа. Той предвижда, че растежът на реалния БВП ще намалее от 6 % през 2007 г. до 4,5 % средно през периода 2008-2010 г. Предвижданията на програмата относно инфлацията през 2008 г. изглеждат занижени, като се има предвид ускореното нарастване на потребителските цени в края на 2007 г. и неотдавнашното увеличение на цените на енергията. Повишението на разходите за труд в Люксембург значително надхвърли средното за ЕС от първите години на новия век насам и програмата предвижда това повишение да запази високия си темп през обхванатия период, което може постепенно да намали конкурентоспособността на страната. |
| --- | --- |

(3)

Програмата съдържа два различни сценария за макроикономическите и бюджетните прогнози: един „главен“ сценарий и един „вариант“. „Главният“ сценарий е представен в програмата като базовия сценарий, на който се основават бюджетните прогнози. Оценяван при наличната понастоящем информация (2), той изглежда базиран на реалистични предвиждания за растежа. Той предвижда, че растежът на реалния БВП ще намалее от 6 % през 2007 г. до 4,5 % средно през периода 2008-2010 г. Предвижданията на програмата относно инфлацията през 2008 г. изглеждат занижени, като се има предвид ускореното нарастване на потребителските цени в края на 2007 г. и неотдавнашното увеличение на цените на енергията. Повишението на разходите за труд в Люксембург значително надхвърли средното за ЕС от първите години на новия век насам и програмата предвижда това повишение да запази високия си темп през обхванатия период, което може постепенно да намали конкурентоспособността на страната.

| (4) | Излишъкът на бюджета на публичната администрация за 2007 г. се оценява на 1,2 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента и на 1,0 % от БВП в актуализираната програма за стабилност от 2007 г., като се има предвид, че предишната актуализация бе поставила за цел дефицит от 0,9 % от БВП. Основната причина за това голямо разминаване с поставената цел е същественото преразглеждане на данните за публичните финанси през последните години, което доведе до подобряване на салдата на държавния бюджет от 2005 г. насам. Тази промяна означава, че през последните години Люксембург постоянно е бил на равнището на средносрочната си цел за състоянието на бюджета, която отговаря на структурен дефицит (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки) от 0,75 % от БВП. Този резултат е много по-добър от планирания в актуализираната програма от 2006 г. с оглед на постигането на средносрочната цел от 2007 г. нататък. Въпреки че подобрението на салдото на бюджета на публичната администрация през 2007 г. достигна едва половината от планираното при актуализацията от 2006 г., а по-добрият спрямо прогнозите резултат се дължи почти изцяло на същественото преразглеждане на данните за публичните финанси, по този начин при изпълнението на бюджета за 2007 г. бяха постигнати целите, препоръчани в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно актуализираната програма от 2006 г. (3) Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета е съобразено също и с насоките за бюджетната политика, приети от Еврогрупата през април 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

Излишъкът на бюджета на публичната администрация за 2007 г. се оценява на 1,2 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента и на 1,0 % от БВП в актуализираната програма за стабилност от 2007 г., като се има предвид, че предишната актуализация бе поставила за цел дефицит от 0,9 % от БВП. Основната причина за това голямо разминаване с поставената цел е същественото преразглеждане на данните за публичните финанси през последните години, което доведе до подобряване на салдата на държавния бюджет от 2005 г. насам. Тази промяна означава, че през последните години Люксембург постоянно е бил на равнището на средносрочната си цел за състоянието на бюджета, която отговаря на структурен дефицит (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки) от 0,75 % от БВП. Този резултат е много по-добър от планирания в актуализираната програма от 2006 г. с оглед на постигането на средносрочната цел от 2007 г. нататък. Въпреки че подобрението на салдото на бюджета на публичната администрация през 2007 г. достигна едва половината от планираното при актуализацията от 2006 г., а по-добрият спрямо прогнозите резултат се дължи почти изцяло на същественото преразглеждане на данните за публичните финанси, по този начин при изпълнението на бюджета за 2007 г. бяха постигнати целите, препоръчани в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно актуализираната програма от 2006 г. (3) Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета е съобразено също и с насоките за бюджетната политика, приети от Еврогрупата през април 2007 г.

| (5) | Предвид преразгледаните данни настоящата програма вече не е насочена към бюджетна консолидация, за разлика от предишната. Сега главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е да се поддържа номинален излишък от около 1 % от БВП средно и да се запази съответствието със средносрочната цел с подходящ марж през целия програмен период. Предвижда се общото номинално салдо да намалее от 1,0 % от БВП през 2007 г. на 0,8 % през 2008 г. в резултат на намалението на данъка върху личните доходи, а след това постепенно да нараства. Първичният излишък би следвал сходна тенденция. Планира се увеличението на излишъка от 2007 г. до 2010 г. да бъде постигнато чрез намаление на съотношението на разходите спрямо БВП с 0,9 процентни пункта, което ще компенсира и ще надхвърли намалението на съотношението на приходите спрямо БВП с 0,7 процентни пункта. С изключение на 2008 г., за която прогнозите отразяват предвидените в бюджета мерки, тези данни представляват по-скоро предвиждания на основата на допускане, че няма да има промени в политиката, отколкото цели, отразяващи прилагането на политически мерки. |
| --- | --- |

(5)

Предвид преразгледаните данни настоящата програма вече не е насочена към бюджетна консолидация, за разлика от предишната. Сега главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е да се поддържа номинален излишък от около 1 % от БВП средно и да се запази съответствието със средносрочната цел с подходящ марж през целия програмен период. Предвижда се общото номинално салдо да намалее от 1,0 % от БВП през 2007 г. на 0,8 % през 2008 г. в резултат на намалението на данъка върху личните доходи, а след това постепенно да нараства. Първичният излишък би следвал сходна тенденция. Планира се увеличението на излишъка от 2007 г. до 2010 г. да бъде постигнато чрез намаление на съотношението на разходите спрямо БВП с 0,9 процентни пункта, което ще компенсира и ще надхвърли намалението на съотношението на приходите спрямо БВП с 0,7 процентни пункта. С изключение на 2008 г., за която прогнозите отразяват предвидените в бюджета мерки, тези данни представляват по-скоро предвиждания на основата на допускане, че няма да има промени в политиката, отколкото цели, отразяващи прилагането на политически мерки.

| (6) | Рисковете пред предвижданията за бюджета изглеждат до голяма степен балансирани. Те са основани на реалистичен макроикономически сценарий и изглеждат постижими. В действителност резултатите биха могли да бъдат малко по-добри от предвидените в програмата, по-специално благодарение на предпазливостта на предвижданията за приходите и на положителния опит на страната по отношение на състоянието на бюджета. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете пред предвижданията за бюджета изглеждат до голяма степен балансирани. Те са основани на реалистичен макроикономически сценарий и изглеждат постижими. В действителност резултатите биха могли да бъдат малко по-добри от предвидените в програмата, по-специално благодарение на предпазливостта на предвижданията за приходите и на положителния опит на страната по отношение на състоянието на бюджета.

| (7) | Предвид настоящата оценка на риска бюджетната позиция в програмата изглежда подходяща за постигането в широки граници на средносрочната цел през целия период на програмата, както е предвидено в нея. Планираната в програмата фискална политика е съобразена с Пакта за стабилност и растеж през целия период. Съветът отбелязва, че тя е съобразена също и с приетите от Еврогрупата през април 2007 г. насоки. |
| --- | --- |

(7)

Предвид настоящата оценка на риска бюджетната позиция в програмата изглежда подходяща за постигането в широки граници на средносрочната цел през целия период на програмата, както е предвидено в нея. Планираната в програмата фискална политика е съобразена с Пакта за стабилност и растеж през целия период. Съветът отбелязва, че тя е съобразена също и с приетите от Еврогрупата през април 2007 г. насоки.

| (8) | Люксембург изглежда изложен на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочният ефект на застаряването на населението върху бюджета е сред най-големите в ЕС, като особено влияние оказва предвижданото значително увеличение на разходите за пенсии. Бюджетната позиция през 2007 г. съгласно програмата, която е по-добра от началната позиция в предишната програма, ниското съотношение на дълга, значителните активи, натрупани в сферата на социалното осигуряване, и структурният първичен излишък допринасят за смекчаване на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Все пак това не е достатъчно, за да покрие голямото увеличение на свързаните с възрастта разходи. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план и, както признават властите, прилагането на мерки за ограничаване на значителното увеличение на свързаните с възрастта разходи, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Люксембург изглежда изложен на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочният ефект на застаряването на населението върху бюджета е сред най-големите в ЕС, като особено влияние оказва предвижданото значително увеличение на разходите за пенсии. Бюджетната позиция през 2007 г. съгласно програмата, която е по-добра от началната позиция в предишната програма, ниското съотношение на дълга, значителните активи, натрупани в сферата на социалното осигуряване, и структурният първичен излишък допринасят за смекчаване на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Все пак това не е достатъчно, за да покрие голямото увеличение на свързаните с възрастта разходи. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план и, както признават властите, прилагането на мерки за ограничаване на значителното увеличение на свързаните с възрастта разходи, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност изглежда до известна степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. По-конкретно, мерките в програмата за стабилност съответстват на националната програма за реформи от 2005 г. и на доклада за прилагането й от октомври 2007 г., например предвижданото увеличение на разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и новите инвестиционни проекти за железопътна и шосейна инфраструктура. Влиянието върху бюджета на онези реформи от националната програма, които имат пряк бюджетен ефект, са отразени в бюджетните прогнози на програмата за стабилност. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност изглежда до известна степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. По-конкретно, мерките в програмата за стабилност съответстват на националната програма за реформи от 2005 г. и на доклада за прилагането й от октомври 2007 г., например предвижданото увеличение на разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и новите инвестиционни проекти за железопътна и шосейна инфраструктура. Влиянието върху бюджета на онези реформи от националната програма, които имат пряк бюджетен ефект, са отразени в бюджетните прогнози на програмата за стабилност.

| (10) | Бюджетната стратегия на програмата отчасти съответства на специфичните за държавата общи насоки на икономическата политика, включени в интегралните насоки, както и на насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в контекста на Лисабонската стратегия. По-специално, към днешна дата не е започната реформа на пенсионната система с цел повишаване на стабилността на публичните финанси. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия на програмата отчасти съответства на специфичните за държавата общи насоки на икономическата политика, включени в интегралните насоки, както и на насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в контекста на Лисабонската стратегия. По-специално, към днешна дата не е започната реформа на пенсионната система с цел повишаване на стабилността на публичните финанси.

| (11) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(11)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Цялостното заключение е, че публичните финанси са се върнали към състояние на бюджетен излишък в условията на висок растеж на БВП и заетостта. Изнесените наскоро преразгледани данни показват, че влошаването на публичните финанси е било значително по-ограничено, отколкото се смяташе по-рано. Ето защо се оказва, че Люксембург през цялото време е отговарял на средносрочната си цел, а салдото на бюджета на публичната администрация в програмата е по–високо най-малко с 1 % от БВП всяка година в сравнение с предишната програма. Въпреки че намаленията на данъците ще доведат до слабо снижаване на излишъка през 2008 г., програмата има за цел поддържането на излишък от 1 % от БВП средно през целия период. Макроикономическият сценарий и бюджетните цели в програмата изглеждат реалистични, а бюджетните резултати биха могли да бъдат дори малко по-добри от планираните. Все пак през следващите десетилетия Люксембург ще трябва да понесе особено тежкото бреме на застаряването на населението, а към днешна дата не са взети никакви коригиращи мерки. Това обяснява защо се счита, че страната е изложена на среден риск по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси въпреки стабилното настоящо състояние на бюджета.

С оглед на тази оценка и предвид прогнозираното много голямо увеличение на свързаните с възрастта разходи през следващите десетилетия Люксембург се приканва да повиши дългосрочната стабилност на публичните си финанси чрез прилагане на мерки за структурна реформа, по-специално в пенсионната система.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| СОМ ноември 2007 г. | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| СОМ ноември 2007 г. | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| СОМ ноември 2007 г. (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| СОМ ноември 2007 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| СОМ ноември 2007 г. | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| СОМ ноември 2007 г. | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| СОМ ноември 2007 г. | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

СОМ ноември 2007 г.

6,1

5,2

4,7

4,5

н.д.

ПС ноември 2006 г.

5,5

4,0

5,0

4,0

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г.

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

СОМ ноември 2007 г.

3,0

2,5

2,8

2,3

н.д.

ПС ноември 2006 г.

2,9

1,4

2,0

2,0

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

СОМ ноември 2007 г. (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

СОМ ноември 2007 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

СОМ ноември 2007 г.

0,7

1,2

1,0

1,4

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

СОМ ноември 2007 г.

0,9

1,3

1,2

1,5

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

СОМ ноември 2007 г.

0,8

1,2

1,2

1,7

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

СОМ ноември 2007 г.

0,8

1,2

1,2

1,7

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

СОМ ноември 2007 г.

6,6

6,6

6,0

5,4

н.д.

ПС ноември 2006 г.

7,5

8,2

8,5

8,5

н.д.

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозите на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  ОВ С 70, 27.3.2007 г., стр. 24.

(4)  По-конкретно, липсват данни за салдата по сектори освен за салдото на публичната администрация.

(5)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(6)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % и 4,9 % за периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. За периода 2007-2010 г. в последната програма и в прогнозите на службите на Комисията от есента няма еднократни и други временни мерки.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/5

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2007-2011 г.

(2008/C 49/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след като се консултира с Икономическия и финансов комитет,

ДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2007-2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2007-2011 г.

| (2) | Макроикономическите резултати на Финландия през последните години са силни и балансирани, с растеж, който значително превишава предишните предвиждания. Настоящият цикличен подем на икономическата активност бе подходящо използван за натрупване на бюджетни излишъци и за подготовка за последиците от застаряването на населението, което значително намалява рисковете пред стабилността на публичните финанси. Въпреки това се предвижда неизбежните демографски изменения да ограничат икономическия растеж още в края на програмния период и да доведат до по-малък бюджетен излишък, което подчертава необходимостта от постоянен контрол над публичните разходи. |
| --- | --- |

(2)

Макроикономическите резултати на Финландия през последните години са силни и балансирани, с растеж, който значително превишава предишните предвиждания. Настоящият цикличен подем на икономическата активност бе подходящо използван за натрупване на бюджетни излишъци и за подготовка за последиците от застаряването на населението, което значително намалява рисковете пред стабилността на публичните финанси. Въпреки това се предвижда неизбежните демографски изменения да ограничат икономическия растеж още в края на програмния период и да доведат до по-малък бюджетен излишък, което подчертава необходимостта от постоянен контрол над публичните разходи.

| (3) | Според предвижданията на макроикономическия план, залегнал в програмата, реалният растеж на БВП ще бъде умерен през програмния период, като все пак ще остане над 3 % през 2008-2009 г. и ще спадне до малко над 2 % през 2011 г. Ако се съди по наличните към настоящия момент данни (2), този план изглежда базиран на реалистични предвиждания за растежа, които са дори предпазливи за 2010 г. и 2011 г. Прогнозите на програмата относно инфлацията също изглеждат реалистични. |
| --- | --- |

(3)

Според предвижданията на макроикономическия план, залегнал в програмата, реалният растеж на БВП ще бъде умерен през програмния период, като все пак ще остане над 3 % през 2008-2009 г. и ще спадне до малко над 2 % през 2011 г. Ако се съди по наличните към настоящия момент данни (2), този план изглежда базиран на реалистични предвиждания за растежа, които са дори предпазливи за 2010 г. и 2011 г. Прогнозите на програмата относно инфлацията също изглеждат реалистични.

| (4) | За 2007 г. бюджетният излишък се оценява на 4,5 % от БВП в настоящата актуализирана програма, което като цяло съответства на прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г., при целеви излишък от 2,8 % от БВП, определен при предишната актуализация на програмата за стабилност. Това се дължи на пренесения ефект от по-високите от очакваното резултати през 2006 г. и на изненадващо по-високия растеж през 2007 г., които доведоха до увеличаване на бюджетните приходи, докато разходите като цяло бяха ограничени в рамките на планираните по-рано равнища. Изпълнението на бюджета за 2007 г. като цяло бе съобразено със становището на Съвета относно предишната програма (3). Съветът също така отбелязва, че бюджетът за 2007 г. в общи линии спазва насоките за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. бюджетният излишък се оценява на 4,5 % от БВП в настоящата актуализирана програма, което като цяло съответства на прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г., при целеви излишък от 2,8 % от БВП, определен при предишната актуализация на програмата за стабилност. Това се дължи на пренесения ефект от по-високите от очакваното резултати през 2006 г. и на изненадващо по-високия растеж през 2007 г., които доведоха до увеличаване на бюджетните приходи, докато разходите като цяло бяха ограничени в рамките на планираните по-рано равнища. Изпълнението на бюджета за 2007 г. като цяло бе съобразено със становището на Съвета относно предишната програма (3). Съветът също така отбелязва, че бюджетът за 2007 г. в общи линии спазва насоките за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.

| (5) | Главната цел на програмата е осигуряването на стабилност на публичните финанси в условията на застаряване на населението. Както и в предишната програма, средносрочната цел на Финландия за състоянието на бюджета се състои в постигането на общ бюджетен излишък в размер на 2 % от БВП в структурно изражение, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Планира се общият номинален баланс и първичното салдо да намаляват с всяка изминала година, макар и спрямо високото базово равнище през 2007 г. Програмата планира да се поддържат структурни излишъци над средносрочната цел през целия програмен период. В сравнение с предишната, новата актуализирана програма предвижда структурните излишъци (изчислени съгласно общоприетата методология) да бъдат с 1,5 процентни пункта по-високи през 2007 г., но до 2010 г. и двете програми предвиждат еднакво структурно салдо. По-рязкото преминаване към излишък в най-новата актуализирана програма се обяснява с дела на разходите, който намалява само пределно, докато делът на приходите спада в по-голяма степен. Това отразява въвеждането на обявените намаления на данъците, както и предпазливо планираните приходи в условията на растеж на БВП. По-слабо изразеният спад на дела на разходите в сравнение с предишната програма отразява относително голямото нарастване на многогодишните бюджетни тавани за централната администрация, като основното увеличение на разходите е предвидено за 2008 г., първата година от мандата на новото правителство. |
| --- | --- |

(5)

Главната цел на програмата е осигуряването на стабилност на публичните финанси в условията на застаряване на населението. Както и в предишната програма, средносрочната цел на Финландия за състоянието на бюджета се състои в постигането на общ бюджетен излишък в размер на 2 % от БВП в структурно изражение, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Планира се общият номинален баланс и първичното салдо да намаляват с всяка изминала година, макар и спрямо високото базово равнище през 2007 г. Програмата планира да се поддържат структурни излишъци над средносрочната цел през целия програмен период. В сравнение с предишната, новата актуализирана програма предвижда структурните излишъци (изчислени съгласно общоприетата методология) да бъдат с 1,5 процентни пункта по-високи през 2007 г., но до 2010 г. и двете програми предвиждат еднакво структурно салдо. По-рязкото преминаване към излишък в най-новата актуализирана програма се обяснява с дела на разходите, който намалява само пределно, докато делът на приходите спада в по-голяма степен. Това отразява въвеждането на обявените намаления на данъците, както и предпазливо планираните приходи в условията на растеж на БВП. По-слабо изразеният спад на дела на разходите в сравнение с предишната програма отразява относително голямото нарастване на многогодишните бюджетни тавани за централната администрация, като основното увеличение на разходите е предвидено за 2008 г., първата година от мандата на новото правителство.

| (6) | Рисковете пред предвижданията за бюджета изглеждат до голяма степен балансирани. През 2008 г. бюджетните резултати биха могли да бъдат по-добри от предвидените, като се имат предвид предпазливите прогнози за приходите от данъци през посочената година. Известен риск би могъл да възникне поради бързото нарастване на заплатите в публичния сектор, което оказва натиск към увеличаване на разходите. От друга страна, предпазливите предвиждания за растежа през последните години от периода, съчетани с консервативните прогнози за приходите, уравновесяват отрицателния риск. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете пред предвижданията за бюджета изглеждат до голяма степен балансирани. През 2008 г. бюджетните резултати биха могли да бъдат по-добри от предвидените, като се имат предвид предпазливите прогнози за приходите от данъци през посочената година. Известен риск би могъл да възникне поради бързото нарастване на заплатите в публичния сектор, което оказва натиск към увеличаване на разходите. От друга страна, предпазливите предвиждания за растежа през последните години от периода, съчетани с консервативните прогнози за приходите, уравновесяват отрицателния риск.

| (7) | С оглед настоящата оценка на риска бюджетната позиция в програмата дава възможност в широки граници за постигането на средносрочната цел в рамките на периода на програмата, както е предвидено в нея. Това съответства на Пакта за стабилност и растеж. Все пак през 2008 г. се планира фискална експанзия, за която свидетелства намалението на структурния излишък с 0,5 процентни пункта от БВП съгласно прогнозите на службите на Комисията от есента и с 1 процентен пункт съгласно програмата. Въпреки че икономическите условия се очаква да преминат от висока конюнктура към неутрална през 2008 г., има вероятност благоприятните икономически условия от предходните години да останат и през 2008 г. Следователно има риск фискалната политика, заложена в програмата, да се окаже до известна степен проциклична през 2008 г. Все пак потенциалното проциклично стимулиране на икономиката вероятно ще бъде ограничено, а фискалната политика ще заеме общо взето неутрална позиция още през следващата година. Ще продължи поддържането на значителен бюджетен излишък. |
| --- | --- |

(7)

С оглед настоящата оценка на риска бюджетната позиция в програмата дава възможност в широки граници за постигането на средносрочната цел в рамките на периода на програмата, както е предвидено в нея. Това съответства на Пакта за стабилност и растеж. Все пак през 2008 г. се планира фискална експанзия, за която свидетелства намалението на структурния излишък с 0,5 процентни пункта от БВП съгласно прогнозите на службите на Комисията от есента и с 1 процентен пункт съгласно програмата. Въпреки че икономическите условия се очаква да преминат от висока конюнктура към неутрална през 2008 г., има вероятност благоприятните икономически условия от предходните години да останат и през 2008 г. Следователно има риск фискалната политика, заложена в програмата, да се окаже до известна степен проциклична през 2008 г. Все пак потенциалното проциклично стимулиране на икономиката вероятно ще бъде ограничено, а фискалната политика ще заеме общо взето неутрална позиция още през следващата година. Ще продължи поддържането на значителен бюджетен излишък.

| (8) | Финландия изглежда е изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Въпреки че дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, проведените пенсионни реформи допринесоха за ограничаването на предвижданото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2007 г. съгласно оценката на програмата, характеризиращо се с голям структурен излишък, допринася съществено за смекчаването на дългосрочния ефект на застаряването върху бюджета, а значителните активи, натрупани от публичните пенсионни фондове, ще помогнат за финансирането на част от увеличението на разходите за пенсии. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на риска пред устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Финландия изглежда е изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Въпреки че дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, проведените пенсионни реформи допринесоха за ограничаването на предвижданото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2007 г. съгласно оценката на програмата, характеризиращо се с голям структурен излишък, допринася съществено за смекчаването на дългосрочния ефект на застаряването върху бюджета, а значителните активи, натрупани от публичните пенсионни фондове, ще помогнат за финансирането на част от увеличението на разходите за пенсии. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на риска пред устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност изглежда съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. По-специално определените в горепосочения доклад мерки за ограничаване на рисковете, създадени от застаряването на населението, са неделима част от стратегията на програмата за стабилност. Предвижда се стриктното прилагане на мерките за повишаване на производителността в сектора на публичните услуги, за да бъде удържан натискът към увеличение на разходите. В същото време многогодишните тавани на разходите на централната администрация, които са в основата на предвижданията на програмата за стабилност, ще осигурят твърдо ограничение пред разходите за мерките на националната програма за реформи. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност изглежда съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. По-специално определените в горепосочения доклад мерки за ограничаване на рисковете, създадени от застаряването на населението, са неделима част от стратегията на програмата за стабилност. Предвижда се стриктното прилагане на мерките за повишаване на производителността в сектора на публичните услуги, за да бъде удържан натискът към увеличение на разходите. В същото време многогодишните тавани на разходите на централната администрация, които са в основата на предвижданията на програмата за стабилност, ще осигурят твърдо ограничение пред разходите за мерките на националната програма за реформи.

| (10) | Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия.

| (11) | Относно посочените в кодексa на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(11)

Относно посочените в кодексa на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Общият извод е, че програмата предвижда постоянни високи излишъци, макар и намаляващи през програмния период. Въпреки че рисковете пред постигането на бюджетните цели са като цяло уравновесени, фискалните прогнози на програмата за 2008 г. изглеждат до известна степен предпазливи. Средносрочната бюджетна позиция е стабилна и би трябвало да ограничи рисковете пред дългосрочната устойчвост. Продължаването на рестрикциите на разходите ще остане ключов фактор за ограничаване на риска от процикличност на фискалната политика през 2008 г. и за приспособяването към тенденцията на намаляване на растежа и съответно по-ниския растеж на данъчните приходи през програмния период.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| СОМ ноември 2007 г. | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP) (8)

  (%) | ПС ноември 2007 г. | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| СОМ ноември 2007 г. (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| СОМ ноември 2007 г. | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| СОМ ноември 2007 г. | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| СОМ ноември 2007 г. | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

СОМ ноември 2007 г.

5,0

4,3

3,4

2,8

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP) (8)

(%)

ПС ноември 2007 г.

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

СОМ ноември 2007 г.

1,3

1,5

2,4

2,1

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

СОМ ноември 2007 г. (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

СОМ ноември 2007 г.

5,9

5,3

5,2

5,1

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

СОМ ноември 2007 г.

3,8

4,6

4,2

4,0

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

СОМ ноември 2007 г.

5,3

6,0

5,6

5,3

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

СОМ ноември 2007 г.

4,1

4,4

3,9

4,0

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

СОМ ноември 2007 г.

4,1

4,4

3,9

4,0

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

СОМ ноември 2007 г.

39,2

35,7

32,4

29,8

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

н.д.

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозите на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  OВ С 71, 28.3.2007 г., стр. 1.

(4)  По-конкретно не са предоставени прогнози за последните години от външни специалисти, а предвижданията за инфлацията са на базата на индекса на потребителските цени (CPI) вместо на базата на хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP). В таблиците няма отделни данни за „еднократните и другите временни мерки“ (в текста също не се споменава никъде за тях).

(5)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, от програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(6)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % и 3,2 % през периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. В последната актуализирана програма и в прогнозите на службите на Комисията от есента не са идентифицирани еднократни мерки.

(8)  Последната програма съдържа прогнози за инфлацията на базата на националния индекс на потребителските цени (СРI) вместо на базата на хармонизирания индекс на потребителските цени (НIСР). През 2007 г. инфлацията, измерена на базата на CPI, бе видимо по-висока от измерената на базата на НIСР. Финландските власти са посочили, че съответните прогнози за инфлацията на базата на НIСР, са съответно 1,3 %, 1,6 % и 2,3 % за периода 2006-2008 г. и че през останалите години не би имало разлика между двете прогнози.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/8

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2007-2010 г.

(2008/C 49/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2007-2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2007-2010 г.

| (2) | След 2006 г. растежът на БВП на Нидерландия отново значително надхвърля потенциалния растеж. Като цяло настоящият подем се оценява като редовен цикличен подем и не се възприема погрешно като по-висок потенциален растеж, както беше при относително дългия период на висок растеж в края на 90-те години. Освен това сега растежът се основава в по-голяма степен както на вътрешни, така и на външни източници. Все пак, предвид добрата изходна позиция, напрежението на пазара на труда може да доведе до натиск за повишаване на заплатите и цените твърде рано. |
| --- | --- |

(2)

След 2006 г. растежът на БВП на Нидерландия отново значително надхвърля потенциалния растеж. Като цяло настоящият подем се оценява като редовен цикличен подем и не се възприема погрешно като по-висок потенциален растеж, както беше при относително дългия период на висок растеж в края на 90-те години. Освен това сега растежът се основава в по-голяма степен както на вътрешни, така и на външни източници. Все пак, предвид добрата изходна позиция, напрежението на пазара на труда може да доведе до натиск за повишаване на заплатите и цените твърде рано.

| (3) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда растежът на реалния БВП да спадне от 2,75 % през 2007 г. на 2,5 % през 2008 г. и 1,75 % за остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната сега информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични предвиждания за растеж до 2008 г. и на предпазливи предвиждания за следващите години. Предвид факта, че вече има признаци на прегряване на трудовия пазар на Нидерландия, което се очаква да упражни натиск за увеличаване на заплатите, прогнозираната в програмата инфлация от 2 % от 2009 г. изглежда занижена. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда растежът на реалния БВП да спадне от 2,75 % през 2007 г. на 2,5 % през 2008 г. и 1,75 % за остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната сега информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични предвиждания за растеж до 2008 г. и на предпазливи предвиждания за следващите години. Предвид факта, че вече има признаци на прегряване на трудовия пазар на Нидерландия, което се очаква да упражни натиск за увеличаване на заплатите, прогнозираната в програмата инфлация от 2 % от 2009 г. изглежда занижена.

| (4) | За 2007 г. общият бюджетен дефицит се оценява на 0,4 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. и според предвижданията в програмата (въпреки че в последната се споменава и най-новата официална оценка в размер на 0,2 % от БВП, а производството може да се окаже дори по-добро според най-новите данни). Предишната актуализирана програма за стабилност имаше за цел постигането на излишък от 0,2 % от БВП. Главните фактори, които допринасят за това влошаване, са надвишените разходи (особено в здравеопазването) и по-ниските постъпления от газ, докато данъчните постъпления се оказаха по-високи от очакванията. Въпреки че през 2007 г. бюджетната политика продължи да спазва средносрочната си цел, тя не бе съобразена със становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната актуализирана програма (3), в което Нидерландия бе приканена да поддържа силна структурна позиция през 2007 г. (и след това), за да избегне по този начин проциклични фискални политики при благоприятна икономическа конюнктура. Съветът отбелязва, че бюджетната политика на Нидерландия не бе съобразена и с насоките за бюджетната политика за 2007 г., приети от Еврогрупата през април 2007 г., тъй като превишаването на разходите не бе избегнато, а непредвидените извънредни постъпления бяха само частично използвани за намаляване на бюджетния дефицит и държавния дълг. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. общият бюджетен дефицит се оценява на 0,4 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. и според предвижданията в програмата (въпреки че в последната се споменава и най-новата официална оценка в размер на 0,2 % от БВП, а производството може да се окаже дори по-добро според най-новите данни). Предишната актуализирана програма за стабилност имаше за цел постигането на излишък от 0,2 % от БВП. Главните фактори, които допринасят за това влошаване, са надвишените разходи (особено в здравеопазването) и по-ниските постъпления от газ, докато данъчните постъпления се оказаха по-високи от очакванията. Въпреки че през 2007 г. бюджетната политика продължи да спазва средносрочната си цел, тя не бе съобразена със становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната актуализирана програма (3), в което Нидерландия бе приканена да поддържа силна структурна позиция през 2007 г. (и след това), за да избегне по този начин проциклични фискални политики при благоприятна икономическа конюнктура. Съветът отбелязва, че бюджетната политика на Нидерландия не бе съобразена и с насоките за бюджетната политика за 2007 г., приети от Еврогрупата през април 2007 г., тъй като превишаването на разходите не бе избегнато, а непредвидените извънредни постъпления бяха само частично използвани за намаляване на бюджетния дефицит и държавния дълг.

| (5) | Основната цел на бюджетната стратегия на програмата е постигането на структурен излишък, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл излишък, без еднократни и други временни мерки, в размер от 1 % от БВП в края на мандата на правителството през 2011 г. Поради тази причина Нидерландия планира през програмния период изцяло да спазва средносрочната цел за състоянието на бюджета, която се състои в постигането на структурен дефицит между 0,5 и 1 % от БВП. След значителното влошаване през 2007 г. програмата предвижда връщане към малки, като цяло стабилни излишъци на общия номинален баланс. Първичното салдо следва сходна тенденция, стабилизирайки се на 2,75 % от БВП през 2008-2010 г. Предишната актуализирана програма за стабилност предвиждаше забавяне на растежа през 2008 г., а не през 2009 г. и имаше за цел постигането на балансиран бюджет на публичната администрация до 2008 г. и излишък от почти 1 % от БВП през 2009 г. В настоящата актуализирана програма корекциите през програмния период са изцяло на базата на приходите, като се предвижда да бъдат отразени напълно още през 2008 г. Тези корекции са дължат основно на увеличените приходи от газ, на увеличението на социалноосигурителните вноски, което не е точно определено, и на благоприятните перспективи за икономическия растеж. Планира се публичните разходи да бъдат управлявани с помощта на бюджетни тавани в реално изражение, определени за целия мандат на правителството в проектобюджета за 2008 г. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на бюджетната стратегия на програмата е постигането на структурен излишък, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл излишък, без еднократни и други временни мерки, в размер от 1 % от БВП в края на мандата на правителството през 2011 г. Поради тази причина Нидерландия планира през програмния период изцяло да спазва средносрочната цел за състоянието на бюджета, която се състои в постигането на структурен дефицит между 0,5 и 1 % от БВП. След значителното влошаване през 2007 г. програмата предвижда връщане към малки, като цяло стабилни излишъци на общия номинален баланс. Първичното салдо следва сходна тенденция, стабилизирайки се на 2,75 % от БВП през 2008-2010 г. Предишната актуализирана програма за стабилност предвиждаше забавяне на растежа през 2008 г., а не през 2009 г. и имаше за цел постигането на балансиран бюджет на публичната администрация до 2008 г. и излишък от почти 1 % от БВП през 2009 г. В настоящата актуализирана програма корекциите през програмния период са изцяло на базата на приходите, като се предвижда да бъдат отразени напълно още през 2008 г. Тези корекции са дължат основно на увеличените приходи от газ, на увеличението на социалноосигурителните вноски, което не е точно определено, и на благоприятните перспективи за икономическия растеж. Планира се публичните разходи да бъдат управлявани с помощта на бюджетни тавани в реално изражение, определени за целия мандат на правителството в проектобюджета за 2008 г.

| (6) | Рисковете пред прогнозите за бюджета в програмата изглеждат като цяло уравновесени до 2008 г., но резултатите от 2009 г. нататък биха могли да бъдат по-добри от очакваните, тъй като икономическият растеж може да бъде по-висок от предвидения в програмата. От друга страна детайлите на планираните мерки все още се нуждаят от по-пълно уточняване. Ако икономическият растеж се окаже по-висок от предвидения в програмата, това би следвало да намери отражение в по-добър бюджетен резултат от 2009 г. нататък, за да бъде избегната проциклична позиция на фискалната политика. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете пред прогнозите за бюджета в програмата изглеждат като цяло уравновесени до 2008 г., но резултатите от 2009 г. нататък биха могли да бъдат по-добри от очакваните, тъй като икономическият растеж може да бъде по-висок от предвидения в програмата. От друга страна детайлите на планираните мерки все още се нуждаят от по-пълно уточняване. Ако икономическият растеж се окаже по-висок от предвидения в програмата, това би следвало да намери отражение в по-добър бюджетен резултат от 2009 г. нататък, за да бъде избегната проциклична позиция на фискалната политика.

| (7) | Предвид настоящата оценка на риска, бюджетната политика в програмата изглежда до голяма степен достатъчна за постигане на средносрочната цел през целия програмен период, както е предвидено в програмата. Планираната в програмата фискална политика е съобразена с Пакта за стабилност и растеж през целия период. Съветът отбелязва също така, че бюджетът за 2008 г. съответства на приетите от Еврогрупата през април 2007 г. насоки за бюджетната политика. |
| --- | --- |

(7)

Предвид настоящата оценка на риска, бюджетната политика в програмата изглежда до голяма степен достатъчна за постигане на средносрочната цел през целия програмен период, както е предвидено в програмата. Планираната в програмата фискална политика е съобразена с Пакта за стабилност и растеж през целия период. Съветът отбелязва също така, че бюджетът за 2008 г. съответства на приетите от Еврогрупата през април 2007 г. насоки за бюджетната политика.

| (8) | Нидерландия изглежда изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочният ефект на застаряването на населението е по-висок от средното за ЕС, като за това допринася относително голямото увеличение на пенсионните разходи като дял от БВП през следващите десетилетия. Все пак предвижданото бъдещо увеличение на данъчните приходи като дял от БВП, дължащо се на отложеното облагане на пенсиите от частни пенсионни фондове, частично ще компенсира нарастването на публичните разходи в дългосрочен план. Състоянието на бюджета през 2007 г. според оценката в програмата, което е по-лошо от началното състояние в предишната програма, допринася за смекчаване на предвиждания дългосрочен ефект от застаряването на населението, но не е достатъчно, за да покрие значителното увеличение на свързаните с възрастта разходи, особено с оглед на влошаването на структурното първично салдо през 2007 г. в сравнение с 2006 г. Осигуряването на по-високи първични излишъци в средносрочен план, както е предвидено в програмата, и/или провеждането на мерки за реформа, които ограничават предвижданото увеличение на свързаните с възрастта разходи, биха допринесли за намаляване на рисковете пред стабилността на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Нидерландия изглежда изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочният ефект на застаряването на населението е по-висок от средното за ЕС, като за това допринася относително голямото увеличение на пенсионните разходи като дял от БВП през следващите десетилетия. Все пак предвижданото бъдещо увеличение на данъчните приходи като дял от БВП, дължащо се на отложеното облагане на пенсиите от частни пенсионни фондове, частично ще компенсира нарастването на публичните разходи в дългосрочен план. Състоянието на бюджета през 2007 г. според оценката в програмата, което е по-лошо от началното състояние в предишната програма, допринася за смекчаване на предвиждания дългосрочен ефект от застаряването на населението, но не е достатъчно, за да покрие значителното увеличение на свързаните с възрастта разходи, особено с оглед на влошаването на структурното първично салдо през 2007 г. в сравнение с 2006 г. Осигуряването на по-високи първични излишъци в средносрочен план, както е предвидено в програмата, и/или провеждането на мерки за реформа, които ограничават предвижданото увеличение на свързаните с възрастта разходи, биха допринесли за намаляване на рисковете пред стабилността на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност изглежда до голяма степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. В частност, макар програмата да не прави качествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи, и двата документа разглеждат подходящи подгрупи от мерки, включени в „стратегията от шест стълба“ на правителството, която определя политиката на правителството през настоящия му мандат. Като отделят подчертано внимание на мерките с пряк бюджетен ефект, и двата документа споменават постепенното премахване възможността за прехвърляне на общия данъчен кредит за период от 15 години, започвайки от 2009 г. В допълнение към това в програмата за стабилност се говори за планове за намаляване на вноските за осигуряване срещу безработица от работниците и работодателите през 2009 г., което ще бъде финансирано чрез увеличение на ставката на ДДС през същата година. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност изглежда до голяма степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. В частност, макар програмата да не прави качествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи, и двата документа разглеждат подходящи подгрупи от мерки, включени в „стратегията от шест стълба“ на правителството, която определя политиката на правителството през настоящия му мандат. Като отделят подчертано внимание на мерките с пряк бюджетен ефект, и двата документа споменават постепенното премахване възможността за прехвърляне на общия данъчен кредит за период от 15 години, започвайки от 2009 г. В допълнение към това в програмата за стабилност се говори за планове за намаляване на вноските за осигуряване срещу безработица от работниците и работодателите през 2009 г., което ще бъде финансирано чрез увеличение на ставката на ДДС през същата година.

| (10) | Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия.

| (11) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни. |
| --- | --- |

(11)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни.

Цялостното заключение е, че програмата има за цел постигането и поддържането на стабилен като цяло излишък, осигурявайки по този начин стабилно състояние на бюджета през периода. Макар че фискалната политика бе проциклична при благоприятната икономическа конюнктура през 2007 г., предвидената в програмата бюджетна позиция от 2008 г. нататък е съобразена с Пакта за стабилност и растеж. Рисковете пред постигането на бюджетните цели изглеждат като цяло уравновесени през 2008 г. От 2009 г. нататък, ако икономическият растеж се окаже по-висок от предвидения според предпазливите икономически прогнози на програмата, това би следвало да се отрази чрез по-добри от планираните бюджетни резултати. По отношение на дългосрочната стабилност на публичните финанси Нидерландия изглежда изложена на среден риск.

С оглед на оценката и в контекста на очакваното увеличение на свързаните с възрастта разходи и на неотдавнашното влошаване на структурния баланс Нидерландия се приканва да подобри дългосрочната стабилност на публичните финанси чрез консолидацията на бюджета съгласно програмата.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| СОМ ноември 2007 г. | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (4)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| СОМ ноември 2007 г. (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| СОМ ноември 2007 г. | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| СОМ ноември 2007 г. | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | н.д. |
| Структурно салдо (6)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

СОМ ноември 2007 г.

3,0

2,7

2,6

2,5

н.д.

ПС ноември 2006 г.

3,25

3

1,75

1,75

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г.

1,7

1,5

2,25

2

2

СОМ ноември 2007 г.

1,7

1,6

2,3

2,7

н.д.

ПС ноември 2006 г.

1,5

1,75

1,75

1,75

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (4)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

СОМ ноември 2007 г. (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 0,5

0,6

0,6

0,3

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

СОМ ноември 2007 г.

7,3

6,6

7,2

7,9

н.д.

ПС ноември 2006 г.

6,9

6,7

7,1

7,5

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

СОМ ноември 2007 г.

0,6

– 0,4

0,5

1,3

н.д.

ПС ноември 2006 г.

0,1

0,2

0,3

0,9

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

СОМ ноември 2007 г.

2,8

1,8

2,7

3,3

н.д.

ПС ноември 2006 г.

2,4

2,4

2,4

2,9

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

СОМ ноември 2007 г.

1,1

– 0,2

0,5

1,1

н.д.

ПС ноември 2006 г.

0,4

– 0,1

0,0

0,7

н.д.

Структурно салдо (6)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

СОМ ноември 2007 г.

1,1

– 0,2

0,5

0,7

н.д.

ПС ноември 2006 г.

0,4

– 0,1

0,0

0,4

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

47,9

46,8

45

43

41,2

СОМ ноември 2007 г.

47,9

46,8

44,8

41,7

н.д.

ПС ноември 2006 г.

50,2

47,9

46,3

44,2

н.д.

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозите на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  OВ C 70, 27.3.2007 г., стp. 21.

(4)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(5)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % и 2,2 % през периода 2006-2009 г.

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Според последната програма и прогнозите на службите на Комисията от есента еднократните и другите временни мерки ще възлизат на 0,3 % от БВП през 2009 г., водейки до намаляване на дефицита.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/12

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2007-2011 г.

(2008/C 49/04)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Германия за периода от 2007 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Германия за периода от 2007 г. до 2011 г.

| (2) | Икономическият растеж в Германия е значително по-висок през 2006 г. и 2007 г. в сравнение с първата половина на десетилетието. Продължителното ограничаване на заплатите, както и структурните реформи спомогнаха за възвръщане на конкурентоспособността и за стимулиране на ръста на работните места. Подчертаното подобрение на пазара на труда поддържа прогнозата за стабилно възстановяване на вътрешното търсене, което да помогне за компенсиране на очаквания по-нисък принос за растежа на нетното външно търсене.
  Скоростта на бюджетна консолидация бе забележителна. Салдото на консолидирания държавен бюджет от дефицит от почти 3,5 % от БВП през 2005 г. се подобри до малък излишък през 2007 г. По подобен начин структурният дефицит бе намален с 2,5 процентни пункта от БВП между 2005 г. и 2007 г. Контролът върху държавните разходи беше ключът към консолидацията, със спад от почти 47 % от БВП през 2005 г. до под 44 % през 2007 г. Това се дължи на мерките за консолидация, приети през 2005 г., но също и на факта, че неочаквано високите данъчни приходи не бяха изразходвани, а използвани за ограничаване на дефицита. |
| --- | --- |

(2)

Икономическият растеж в Германия е значително по-висок през 2006 г. и 2007 г. в сравнение с първата половина на десетилетието. Продължителното ограничаване на заплатите, както и структурните реформи спомогнаха за възвръщане на конкурентоспособността и за стимулиране на ръста на работните места. Подчертаното подобрение на пазара на труда поддържа прогнозата за стабилно възстановяване на вътрешното търсене, което да помогне за компенсиране на очаквания по-нисък принос за растежа на нетното външно търсене.

Скоростта на бюджетна консолидация бе забележителна. Салдото на консолидирания държавен бюджет от дефицит от почти 3,5 % от БВП през 2005 г. се подобри до малък излишък през 2007 г. По подобен начин структурният дефицит бе намален с 2,5 процентни пункта от БВП между 2005 г. и 2007 г. Контролът върху държавните разходи беше ключът към консолидацията, със спад от почти 47 % от БВП през 2005 г. до под 44 % през 2007 г. Това се дължи на мерките за консолидация, приети през 2005 г., но също и на факта, че неочаквано високите данъчни приходи не бяха изразходвани, а използвани за ограничаване на дефицита.

| (3) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда ръстът на реалния БВП да спаднe от 2,4 % през 2007 г. до 2 % през 2008 г. и до 1,5 % средно за остатъка от периода на програмата. Според наличната до момента информация (2) този сценарий за растеж изглежда правдоподобен до 2008 г. и предпазлив след това. Растежът на БВП ще остане под потенциалния до 2009-2001 г., като същевременно се предвижда постоянно увеличаване на работните места. Прогнозира се увеличенията на заплатите да останат ниски и следователно да не се стигне до инфлационен натиск. Тенденцията за подобрение на конкурентоспособността на цените, наблюдавана през последното десетилетие, е към своя край. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда ръстът на реалния БВП да спаднe от 2,4 % през 2007 г. до 2 % през 2008 г. и до 1,5 % средно за остатъка от периода на програмата. Според наличната до момента информация (2) този сценарий за растеж изглежда правдоподобен до 2008 г. и предпазлив след това. Растежът на БВП ще остане под потенциалния до 2009-2001 г., като същевременно се предвижда постоянно увеличаване на работните места. Прогнозира се увеличенията на заплатите да останат ниски и следователно да не се стигне до инфлационен натиск. Тенденцията за подобрение на конкурентоспособността на цените, наблюдавана през последното десетилетие, е към своя край.

| (4) | За 2007 г. в актуализираната програма се прогнозира балансиран бюджет, като цяло в съответствие с прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г., които предвиждат излишък от 0,1 % от БВП спрямо целта от дефицит от 1,5 % от БВП, заложен в предходната актуализация на програмата за стабилност. Подчертаното бюджетно подобрение спрямо целта е резултат от базисния ефект, дължащ се на по-ниския от прогнозирания дефицит за 2006 г., по-силен цикличен ефект и по-затегната бюджетна позиция. Изпълнението на бюджета през 2007 г. съответстваше на политиката, препоръчана от Съвета в неговото становище от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност (3). Съветът отбелязва, че понеже неочакваните данъчни приходи бяха използвани изцяло за намаляване на дефицита, изпълнението на бюджета също съответстваше на насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. в актуализираната програма се прогнозира балансиран бюджет, като цяло в съответствие с прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г., които предвиждат излишък от 0,1 % от БВП спрямо целта от дефицит от 1,5 % от БВП, заложен в предходната актуализация на програмата за стабилност. Подчертаното бюджетно подобрение спрямо целта е резултат от базисния ефект, дължащ се на по-ниския от прогнозирания дефицит за 2006 г., по-силен цикличен ефект и по-затегната бюджетна позиция. Изпълнението на бюджета през 2007 г. съответстваше на политиката, препоръчана от Съвета в неговото становище от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност (3). Съветът отбелязва, че понеже неочакваните данъчни приходи бяха използвани изцяло за намаляване на дефицита, изпълнението на бюджета също съответстваше на насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика.

| (5) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е да осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси. За постигането на тази цел програмата предлага да се продължи бюджетната консолидация и да се подобрят условията за растеж и трудова заетост. Средносрочната бюджетна цел, която е в състояние на равновесие в структурно отношение (т.е. салдото, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и другите временни мерки), бе постигната като цяло през 2007 г. В програмата се планира структурното равновесие да бъде донякъде отслабено през 2008 г. и след това да се подобри, като в крайна сметка отново се постигне средносрочната бюджетна цел през 2010 г. и структурен излишък през 2011 г. (изчислен в съответствие с общопризнатата методология). Предходната програма не предвиждаше постигане на средносрочната бюджетна цел в рамките на периода на програмата. Освен това се предполага, че икономическите условия ще благоприятстват реализирането на малък излишък в публичните финанси. Подобрението на първичното салдо следва същата схема, с излишък, достигащ до 3,5 % от БВП през 2011 г. Предвидената консолидация е основана изцяло върху разходите. Тя ще компенсира повече от достатъчно намаляването на приходите, дължащо се главно на реформата на корпоративното данъчно облагане и намаляването на осигуровките за безработица през 2008 г. В действителност съотношението на разходите ще спадне с 2,5 процентни пункта до 41,5 % от БВП през 2011 г., което се планира да бъде постигнато най-вече чрез ограничения в социалните разходи. Предвижда се брутния държавен дълг, който се очаква да спадне до 65 % от БВП през 2007 г., което е все още над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, да намалее с още 7,5 процентни пункта през периода на програмата. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е да осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси. За постигането на тази цел програмата предлага да се продължи бюджетната консолидация и да се подобрят условията за растеж и трудова заетост. Средносрочната бюджетна цел, която е в състояние на равновесие в структурно отношение (т.е. салдото, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и другите временни мерки), бе постигната като цяло през 2007 г. В програмата се планира структурното равновесие да бъде донякъде отслабено през 2008 г. и след това да се подобри, като в крайна сметка отново се постигне средносрочната бюджетна цел през 2010 г. и структурен излишък през 2011 г. (изчислен в съответствие с общопризнатата методология). Предходната програма не предвиждаше постигане на средносрочната бюджетна цел в рамките на периода на програмата. Освен това се предполага, че икономическите условия ще благоприятстват реализирането на малък излишък в публичните финанси. Подобрението на първичното салдо следва същата схема, с излишък, достигащ до 3,5 % от БВП през 2011 г. Предвидената консолидация е основана изцяло върху разходите. Тя ще компенсира повече от достатъчно намаляването на приходите, дължащо се главно на реформата на корпоративното данъчно облагане и намаляването на осигуровките за безработица през 2008 г. В действителност съотношението на разходите ще спадне с 2,5 процентни пункта до 41,5 % от БВП през 2011 г., което се планира да бъде постигнато най-вече чрез ограничения в социалните разходи. Предвижда се брутния държавен дълг, който се очаква да спадне до 65 % от БВП през 2007 г., което е все още над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, да намалее с още 7,5 процентни пункта през периода на програмата.

| (6) | Рисковете за бюджетните предвиждания в програмата изглеждат балансирани. Макроикономическите прогнози са реалистични за 2008 г. и предпазливи след това. Също така през последните две години действителната бюджетна ситуация се оказа по-добра от предвидената. В програмата изглежда се приема, че структурните подобрения като резултат от реформите на пазара на труда ще продължат през целия период на програмата. Не са планирани по-нататъшни реформи, така че предвидените бюджетни резултати изискват траен ангажимент за поддържане на строг контрол върху разходите. По сходен начин рисковете за планираното развитие на съотношението на дълга изглеждат балансирани. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете за бюджетните предвиждания в програмата изглеждат балансирани. Макроикономическите прогнози са реалистични за 2008 г. и предпазливи след това. Също така през последните две години действителната бюджетна ситуация се оказа по-добра от предвидената. В програмата изглежда се приема, че структурните подобрения като резултат от реформите на пазара на труда ще продължат през целия период на програмата. Не са планирани по-нататъшни реформи, така че предвидените бюджетни резултати изискват траен ангажимент за поддържане на строг контрол върху разходите. По сходен начин рисковете за планираното развитие на съотношението на дълга изглеждат балансирани.

| (7) | Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетната позиция в програмата изглежда достатъчна за повторното постигане на средносрочната бюджетна цел до 2010 г., както е заложено в програмата. През целия период на програмата ще се поддържа достатъчен предпазен марж против нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. Все пак, планираното данъчно облекчение с около 0,5 % от БВП предполага също така отклонение от средносрочната бюджетна цел само през 2008 г. Ето защо бюджетната политика, отразена в програмата, може да не е в пълно съответствие с Пакта за стабилност и растеж. Съветът отбелязва, че бюджетните планове за 2008 г. остават съобразени с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика. В заключение, предвид гореспоменатите рискове спрямо прогнозите за дълга, съотношението на дълга изглежда ще намалее достатъчно в посока към референтната стойност през периода на програмата. |
| --- | --- |

(7)

Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетната позиция в програмата изглежда достатъчна за повторното постигане на средносрочната бюджетна цел до 2010 г., както е заложено в програмата. През целия период на програмата ще се поддържа достатъчен предпазен марж против нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. Все пак, планираното данъчно облекчение с около 0,5 % от БВП предполага също така отклонение от средносрочната бюджетна цел само през 2008 г. Ето защо бюджетната политика, отразена в програмата, може да не е в пълно съответствие с Пакта за стабилност и растеж. Съветът отбелязва, че бюджетните планове за 2008 г. остават съобразени с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика. В заключение, предвид гореспоменатите рискове спрямо прогнозите за дълга, съотношението на дълга изглежда ще намалее достатъчно в посока към референтната стойност през периода на програмата.

| (8) | Германия изглежда е изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочните последствия за бюджета от застаряването на населението са близки до средните за ЕС, с пенсионни разходи, показващи до известна степен по-ограничено нарастване отколкото в много други страни, като резултат от вече гласуваните пенсионни реформи. Неотдавнашната пенсионна реформа (2007 г.) постепенно ще увеличи легалната възраст за пенсиониране на 67 години от 2012 г. нататък, което трябва допълнително да намали очакваното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението. Бюджетната позиция през 2007 г., както е оценена в програмата и която е по-добра от началната позиция в предишната програма, допринася за компенсиране на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Все пак това не е достатъчно, за да покрие напълно бъдещия натиск върху разходите. Поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план и намаляването на съотношението на дълга под референтната стойност от Договора ще допринесат за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Германия изглежда е изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочните последствия за бюджета от застаряването на населението са близки до средните за ЕС, с пенсионни разходи, показващи до известна степен по-ограничено нарастване отколкото в много други страни, като резултат от вече гласуваните пенсионни реформи. Неотдавнашната пенсионна реформа (2007 г.) постепенно ще увеличи легалната възраст за пенсиониране на 67 години от 2012 г. нататък, което трябва допълнително да намали очакваното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението. Бюджетната позиция през 2007 г., както е оценена в програмата и която е по-добра от началната позиция в предишната програма, допринася за компенсиране на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Все пак това не е достатъчно, за да покрие напълно бъдещия натиск върху разходите. Поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план и намаляването на съотношението на дълга под референтната стойност от Договора ще допринесат за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност не определя прякото въздействие върху бюджета на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от есента на 2007 г., но бюджетните стратегии, очертани в двата документа, изглеждат съвместими. Основните мерки с директни последствия за бюджета, представени в доклада за изпълнението на националната програма за реформи, са цитирани в програмата за стабилност, например реформата на корпоративното данъчно облагане, увеличаването на легалната възраст за пенсиониране, намаляването на социалните осигуровки, детските заведения и втория етап на реформата на федералната система с преразглеждане на фискалните взаимоотношения между равнищата на управление с оглед осигуряване на бюджетната дисциплина. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност не определя прякото въздействие върху бюджета на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от есента на 2007 г., но бюджетните стратегии, очертани в двата документа, изглеждат съвместими. Основните мерки с директни последствия за бюджета, представени в доклада за изпълнението на националната програма за реформи, са цитирани в програмата за стабилност, например реформата на корпоративното данъчно облагане, увеличаването на легалната възраст за пенсиониране, намаляването на социалните осигуровки, детските заведения и втория етап на реформата на федералната система с преразглеждане на фискалните взаимоотношения между равнищата на управление с оглед осигуряване на бюджетната дисциплина.

| (10) | Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки и в насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки и в насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия.

| (11) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(11)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Цялостното заключение е, че възползвайки се от продължаващия силен растеж, Германия е оползотворила неочакваните приходи за намаляване на дефицита и следователно като цяло е постигнала своята средносрочна бюджетна цел през 2007 г., доста по-рано от предвиденото в предходната програма, за което тя заслужава поздравления. Все пак през 2008 г. публичните финанси могат да изпаднат отново в структурен дефицит. Бюджетната стратегия прогнозира постепенно завръщане към средносрочната бюджетна цел след това, основано на устойчиво ограничаване на разходите. Рисковете, свързани с бюджетните прогнози са неутрални; докато основният макроикономически сценарий след 2008 г. е предпазлив, предвидените бюджетни резултати изискват траен ангажимент за поддържане на строг контрол върху разходите. Германия е изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси.

Предвид горната оценка, Германия се приканва да:

| i) | запази благоприятните резултати, постигнати през 2007 г., чрез запазване на строг контрол върху разходите в съответствие с целите на програмата и използване на непредвидените извънредни приходи за намаляване на дълга; |
| --- | --- |

i)

запази благоприятните резултати, постигнати през 2007 г., чрез запазване на строг контрол върху разходите в съответствие с целите на програмата и използване на непредвидените извънредни приходи за намаляване на дълга;

| ii) | подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като продължи да изпълнява гласуваните икономически реформи за насърчаване на растежа и заетостта и да укрепва постигнатата бюджетна консолидация със засилване на бюджетните институции, по-специално чрез текущата ревизия на федералните бюджетни взаимоотношения. |
| --- | --- |

ii)

подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като продължи да изпълнява гласуваните икономически реформи за насърчаване на растежа и заетостта и да укрепва постигнатата бюджетна консолидация със засилване на бюджетните институции, по-специално чрез текущата ревизия на федералните бюджетни взаимоотношения.

Съветът отбелязва също така, че тези действия ще бъдат в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2007 г. | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС декември 2007 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2007 г. | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| СОМ ноември 2007 г. (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| СОМ ноември 2007 г. | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2006 г. | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2007 г.

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

СОМ ноември 2007 г.

2,9

2,5

2,1

2,2

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС декември 2007 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

СОМ ноември 2007 г.

1,8

2,2

2

1,8

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2007 г.

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

СОМ ноември 2007 г. (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

СОМ ноември 2007 г.

5,2

5,8

5,8

6,1

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

СОМ ноември 2007 г.

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

СОМ ноември 2007 г.

1,2

2,8

2,6

2,8

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

0,5

1

1

1,5

2

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

СОМ ноември 2007 г.

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

СОМ ноември 2007 г.

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

СОМ ноември 2007 г.

67,5

64,7

62,6

60,3

н.д.

н.д.

ПС ноември 2006 г.

68

67

66,5

65,5

64,5

н.д.

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от есента на 2007 г. Последните показатели все пак сочат малко по-нисък растеж през 2008 г.

(3)  OВ C 70, 27.3.2007 г., стp. 5.

(4)  По-специално в програмата не се предоставени данни за инфлацията според хармонизирания индекс на потребителските цени и за общите социални трансфери и не всички базови предположения, използвани за макроикономическия сценарий, са изяснени.

(5)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, от програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(6)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 1,2 %, 1,6 %, 1,8 % и 1,9 % през периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,1 % от БВП през 2008 г. и 2009 г.; всички повишават дефицита според последната програма; очаква се да бъдат в размер на 0,1 % от БВП през 2007 г. и 2009 г. и всички водят до увеличаване на дефицита според прогнозата на службите на Комисията от есента.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/16

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода 2007-2010 г.

(2008/C 49/05)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода от 2007 г. до 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Швеция за периода от 2007 г. до 2010 г.

| (2) | Шведската икономика отбелязва добри резултати през последните години. През 2007 г. тя навлезе във фаза на по-голяма зрялост, което се изразява в стабилно вътрешно търсене, стимулирано от високия растеж на инвестициите и потреблението. В този контекст публичните финанси на Швеция също бяха в добро състояние и се отличаваха с постоянни значителни общи излишъци в държавния бюджет.
  За доброто състояние на публичните финанси допринасяха ориентираната към стабилност макроикономическа рамка, достатъчният икономически растеж и националната бюджетна рамка, основана на определени правила. Въпреки че се предвижда икономическата активност постепенно да забави растежа си през следващите години, очаква се фундаменталните икономически показатели и фискалната среда да останат благоприятни. В този контекст е важно възможността за предприемане на различни действия, осигурена от доброто състояние на публичните финанси, да не бъде използвана за постоянно увеличение на публичните разходи. По-конкретно, ако местните органи на управление увеличават разходите в благоприятна икономическа обстановка, това би могло да доведе до постоянно по-високи разходи в бъдеще, които биха нарушили плановете за постепенно умерено намаляване на съотношението на разходите спрямо БВП и стратегията за намаляване на данъците, целяща повишаването на стимулите за труда. |
| --- | --- |

(2)

Шведската икономика отбелязва добри резултати през последните години. През 2007 г. тя навлезе във фаза на по-голяма зрялост, което се изразява в стабилно вътрешно търсене, стимулирано от високия растеж на инвестициите и потреблението. В този контекст публичните финанси на Швеция също бяха в добро състояние и се отличаваха с постоянни значителни общи излишъци в държавния бюджет.

За доброто състояние на публичните финанси допринасяха ориентираната към стабилност макроикономическа рамка, достатъчният икономически растеж и националната бюджетна рамка, основана на определени правила. Въпреки че се предвижда икономическата активност постепенно да забави растежа си през следващите години, очаква се фундаменталните икономически показатели и фискалната среда да останат благоприятни. В този контекст е важно възможността за предприемане на различни действия, осигурена от доброто състояние на публичните финанси, да не бъде използвана за постоянно увеличение на публичните разходи. По-конкретно, ако местните органи на управление увеличават разходите в благоприятна икономическа обстановка, това би могло да доведе до постоянно по-високи разходи в бъдеще, които биха нарушили плановете за постепенно умерено намаляване на съотношението на разходите спрямо БВП и стратегията за намаляване на данъците, целяща повишаването на стимулите за труда.

| (3) | Програмата съдържа три различни сценария за макроикономическите и бюджетните прогнози: „базов“ сценарий, сценарий „при нисък растеж“ и сценарий „при висок растеж“. „Базовият“ сценарий служи за основа при оценката на бюджетните прогнози, при все че при наличната понастоящем информация (2) той изглежда разработен на основата на донякъде оптимистични предвиждания за растежа. Според него растежът на реалния БВП ще спадне от 3,2 % през 2007 г. на 2,6 % средно за остатъка от програмния период. Предвижданията на програмата по отношение на инфлацията, според които се очаква тя да надхвърли целевото равнище от 2 %, определено от шведската централна банка Riksbank, също изглеждат реалистични. Очаква се по-високият растеж на заплатите и по-ниският растеж на производителността в сравнение с последните години да доведат до повишаване на разходите за труд на единица продукция, което би могло да усили инфлационния натиск. |
| --- | --- |

(3)

Програмата съдържа три различни сценария за макроикономическите и бюджетните прогнози: „базов“ сценарий, сценарий „при нисък растеж“ и сценарий „при висок растеж“. „Базовият“ сценарий служи за основа при оценката на бюджетните прогнози, при все че при наличната понастоящем информация (2) той изглежда разработен на основата на донякъде оптимистични предвиждания за растежа. Според него растежът на реалния БВП ще спадне от 3,2 % през 2007 г. на 2,6 % средно за остатъка от програмния период. Предвижданията на програмата по отношение на инфлацията, според които се очаква тя да надхвърли целевото равнище от 2 %, определено от шведската централна банка Riksbank, също изглеждат реалистични. Очаква се по-високият растеж на заплатите и по-ниският растеж на производителността в сравнение с последните години да доведат до повишаване на разходите за труд на единица продукция, което би могло да усили инфлационния натиск.

| (4) | За 2007 г. бюджетният излишък се изчислява на 3 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. при целеви излишък от 1,2 % от БВП, определен при предишната актуализация на програмата за сближаване. Постигнатото салдо, което е по-добро от заложената цел, се дължи по-специално на базисния ефект (отразяващ по-високия обществен продукт през 2006 г. в сравнение с предходната програма) и на по-силния от очакваното трудов пазар през 2007 г., който оказа по-благоприятно от очакваното влияние върху приходите и в по-малка степен върху разходите.
  В съответствие с негласната покана в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализирана програма за сближаване (3) структурният баланс се очаква да се подобри значително през 2007 г., показвайки, антициклична фискална позиция през 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. бюджетният излишък се изчислява на 3 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. при целеви излишък от 1,2 % от БВП, определен при предишната актуализация на програмата за сближаване. Постигнатото салдо, което е по-добро от заложената цел, се дължи по-специално на базисния ефект (отразяващ по-високия обществен продукт през 2006 г. в сравнение с предходната програма) и на по-силния от очакваното трудов пазар през 2007 г., който оказа по-благоприятно от очакваното влияние върху приходите и в по-малка степен върху разходите.

В съответствие с негласната покана в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализирана програма за сближаване (3) структурният баланс се очаква да се подобри значително през 2007 г., показвайки, антициклична фискална позиция през 2007 г.

| (5) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е постигането на номинален бюджетен излишък от 1 % от БВП средно за икономическия цикъл, подкрепена от многогодишните горни граници на разходите за централните органи на управление и изискването за балансиран бюджет за местните органи. Тази цел за размера на излишъка съответства на средносрочната цел на Швеция за бюджетен структурен излишък от 1 % от БВП (т.е. излишък, актуализиран спрямо фазата на цикъла, без еднократни и временни мерки), която се очаква да бъде спазена и надхвърлена през програмния период. Средносрочната цел бе преразгледана и намалена от 2 % при предишната актуализация в отговор на прилагането на решението на Евростат от март 2004 г. за отчитането на пенсионните фондове от втория стълб извън бюджетния сектор от април 2007 г. (4). Това преразглеждане е чисто техническо и новата цел потвърждава желаното състояние на бюджета. Общият бюджетен излишък се предвижда да намалее слабо до 2,8 % от БВП през 2008 г. в сравнение с 3,0 % през 2007 г. След това се очаква постепенното му нарастване до 3,6 % през 2010 г. Отслабването през 2008 г. отразява значителните намаления на данъците върху доходите на малките и средните данъкоплатци чрез по-голям кредит, свързан със заемането на дадено работно място, които са само частично финансирани чрез други мерки за увеличаване на приходите и намаляване на разходите. За останалата част от програмния период прогнозите се основават на допускане, че няма да има промяна в политиката, според което делът и на приходите, и на разходите е с тенденция на постепенно намаляване. Предвид факта, че през 2006 г. и 2007 г. резултатите надхвърлиха очакванията, прогнозите са за много по-големи излишъци спрямо предвижданията на предишната актуализирана програма при сходен макроикономически контекст. Първичното и структурното салдо показват тенденция, която е сходна с тенденцията на общия фискален баланс. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е постигането на номинален бюджетен излишък от 1 % от БВП средно за икономическия цикъл, подкрепена от многогодишните горни граници на разходите за централните органи на управление и изискването за балансиран бюджет за местните органи. Тази цел за размера на излишъка съответства на средносрочната цел на Швеция за бюджетен структурен излишък от 1 % от БВП (т.е. излишък, актуализиран спрямо фазата на цикъла, без еднократни и временни мерки), която се очаква да бъде спазена и надхвърлена през програмния период. Средносрочната цел бе преразгледана и намалена от 2 % при предишната актуализация в отговор на прилагането на решението на Евростат от март 2004 г. за отчитането на пенсионните фондове от втория стълб извън бюджетния сектор от април 2007 г. (4). Това преразглеждане е чисто техническо и новата цел потвърждава желаното състояние на бюджета. Общият бюджетен излишък се предвижда да намалее слабо до 2,8 % от БВП през 2008 г. в сравнение с 3,0 % през 2007 г. След това се очаква постепенното му нарастване до 3,6 % през 2010 г. Отслабването през 2008 г. отразява значителните намаления на данъците върху доходите на малките и средните данъкоплатци чрез по-голям кредит, свързан със заемането на дадено работно място, които са само частично финансирани чрез други мерки за увеличаване на приходите и намаляване на разходите. За останалата част от програмния период прогнозите се основават на допускане, че няма да има промяна в политиката, според което делът и на приходите, и на разходите е с тенденция на постепенно намаляване. Предвид факта, че през 2006 г. и 2007 г. резултатите надхвърлиха очакванията, прогнозите са за много по-големи излишъци спрямо предвижданията на предишната актуализирана програма при сходен макроикономически контекст. Първичното и структурното салдо показват тенденция, която е сходна с тенденцията на общия фискален баланс.

| (6) | Рисковете в предвижданията за бюджета изглеждат до голяма степен балансирани. Въпреки че в програмата се предвижда растежът на БВП постепенно да намалява през програмния период (5), структурата на растежа остава благоприятна от гледна точка на публичните финанси, особено като се има предвид стабилното нарастване на потреблението. Освен това прогнозите за бюджета са подкрепени от надеждни статистически данни, отчасти благодарение на споменатите по-горе горни граници на разходите, а предвижданията за данъчните приходи изглеждат реално изпълними. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете в предвижданията за бюджета изглеждат до голяма степен балансирани. Въпреки че в програмата се предвижда растежът на БВП постепенно да намалява през програмния период (5), структурата на растежа остава благоприятна от гледна точка на публичните финанси, особено като се има предвид стабилното нарастване на потреблението. Освен това прогнозите за бюджета са подкрепени от надеждни статистически данни, отчасти благодарение на споменатите по-горе горни граници на разходите, а предвижданията за данъчните приходи изглеждат реално изпълними.

| (7) | С оглед настоящата оценка на риска бюджетната позиция в програмата дава възможност в широки граници за постигането на средносрочната цел в рамките на периода на програмата, както е предвидено в нея. Известното отслабване на бюджетната позиция през 2008 г. е съпроводено от продължаване на структурните реформи, целящи насърчаване на участието на работната ръка на трудовия пазар чрез намаляване на данъчното бреме и увеличаване по този начин на потенциала за растеж на икономиката. Най-новата информация, сочеща изгледи за по-нисък растеж, означава, че рискът от проциклична фискална политика би бил много ограничен. Освен това влошаването на бюджетната позиция през 2008 г. би било временно, тъй като не се очаква то да продължи през следващите години. |
| --- | --- |

(7)

С оглед настоящата оценка на риска бюджетната позиция в програмата дава възможност в широки граници за постигането на средносрочната цел в рамките на периода на програмата, както е предвидено в нея. Известното отслабване на бюджетната позиция през 2008 г. е съпроводено от продължаване на структурните реформи, целящи насърчаване на участието на работната ръка на трудовия пазар чрез намаляване на данъчното бреме и увеличаване по този начин на потенциала за растеж на икономиката. Най-новата информация, сочеща изгледи за по-нисък растеж, означава, че рискът от проциклична фискална политика би бил много ограничен. Освен това влошаването на бюджетната позиция през 2008 г. би било временно, тъй като не се очаква то да продължи през следващите години.

| (8) | Швеция изглежда е изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета на Швеция е по-ниско от средното в ЕС, като прогнозата е, че разходите за пенсии като дял от БВП ще останат стабилни в дългосрочен план благодарение на влиянието на приетата през 1998 г. реформа на пенсионната система, която води до намаляване на разходите. Състоянието на бюджета през 2007 г., който се очаква да бъде с висок първичен излишък според предвижданията в програмата, допринася за намаляването на брутния дълг. Поддържането на доброто състояние на държавните финанси с постоянни излишъци, както предвижда програмата, би допринесло за ограничаване на риска пред устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Швеция изглежда е изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета на Швеция е по-ниско от средното в ЕС, като прогнозата е, че разходите за пенсии като дял от БВП ще останат стабилни в дългосрочен план благодарение на влиянието на приетата през 1998 г. реформа на пенсионната система, която води до намаляване на разходите. Състоянието на бюджета през 2007 г., който се очаква да бъде с висок първичен излишък според предвижданията в програмата, допринася за намаляването на брутния дълг. Поддържането на доброто състояние на държавните финанси с постоянни излишъци, както предвижда програмата, би допринесло за ограничаване на риска пред устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване е изцяло съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. По-специално и двата горепосочени документа съдържат фискални мерки, целящи увеличаването на стимулите за работа и на предлагането на труд. В контекста на мерките с пряко въздействие върху бюджета през 2008 г. данъците върху доходите трябва да се намалят допълнително, а системите на здравното осигуряване и на осигуряването за безработица трябва да бъдат реформирани, за да интегрират по-добре хората, които понастоящем са извън трудовия пазар. Актуализираната програма за сближаване описва също така в качествено отношение общото влияние на националната програма за реформи в рамките на средносрочната бюджетна стратегия, особено що се отнася до повишаването на предлагането на труд при запазване на доброто състояние на публичните финанси и до увеличаването на потенциала за растеж на икономиката. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване е изцяло съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. По-специално и двата горепосочени документа съдържат фискални мерки, целящи увеличаването на стимулите за работа и на предлагането на труд. В контекста на мерките с пряко въздействие върху бюджета през 2008 г. данъците върху доходите трябва да се намалят допълнително, а системите на здравното осигуряване и на осигуряването за безработица трябва да бъдат реформирани, за да интегрират по-добре хората, които понастоящем са извън трудовия пазар. Актуализираната програма за сближаване описва също така в качествено отношение общото влияние на националната програма за реформи в рамките на средносрочната бюджетна стратегия, особено що се отнася до повишаването на предлагането на труд при запазване на доброто състояние на публичните финанси и до увеличаването на потенциала за растеж на икономиката.

| (10) | По отношение на посочените в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (6). |
| --- | --- |

(10)

По отношение на посочените в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (6).

Цялостното заключение е, че средносрочната бюджетна позиция е добра, с високи общи бюджетни излишъци, и Швеция е изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. При положение, че растежът на БВП през 2008 г. вероятно ще се окаже по-нисък от предвидения, рискът от проциклична фискална политика би бил много ограничен. Освен това влошаването на структурното състояние на бюджета през 2008 г. е съпроводено отпродължаващи структурни реформи, целящи насърчаването на участието на работната сила на трудовия пазар и следователно увеличаване на потенциала за растеж, и не се очаква да се разпростре в следващите години.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (7)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| СОМ ноември 2007 г. (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| СОМ ноември 2007 г. | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| СОМ ноември 2007 г. | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| СОМ ноември 2007 г. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | н.д. |
| Структурно салдо (9)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| СОМ ноември 2007 г. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

СОМ ноември 2007 г.

4,2

3,4

3,1

2,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

4

3,3

3,1

2,7

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г.

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

СОМ ноември 2007 г.

1,5

1,6

2

2

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,9

2,2

1,5

1,9

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (7)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

СОМ ноември 2007 г. (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

0

0,3

0,3

0,3

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

СОМ ноември 2007 г.

6,3

7

6,9

7,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

6,1

7,5

7,4

7,5

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

2,5

3

2,8

3,1

3,6

СОМ ноември 2007 г.

2,5

3

2,8

3

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,8

1,2

1,5

2

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

СОМ ноември 2007 г.

4,2

4,7

4,3

4,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,5

3

3,1

3,5

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

СОМ ноември 2007 г.

2,1

2,7

2,3

2,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,8

1

1,3

1,9

н.д.

Структурно салдо (9)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

СОМ ноември 2007 г.

2,1

2,7

2,3

2,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,8

1

1,3

1,9

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

47

39,7

34,8

29,8

24,5

СОМ ноември 2007 г.

47

41,1

35,7

30,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

47

42

37,9

33,5

н.д.

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозите на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г. По-новите показатели обаче сочат донякъде по-нисък растеж през 2008 г.

(3)  OВ C 72, 29.3.2007 г., стp. 17.

(4)  Вж. Информационен бюлетин на Евростат No 30/2004 от 2 март 2004 г. и No 117/2004 от 23 септември 2004 г.

(5)  Най-новите данни показват малко по-слаб растеж от предвидения в програмата, по-специално през 2008 г.

(6)  По-специално данни за разходите на публичната администрация според предназначението им, разпределение на данните за разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо и за приноса за потенциалния растеж на БВП, които правят оценката обективно по-трудна, не са предвидени.

(7)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл съгласно програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(8)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % и 2,7 % през периода 2006-2009 г.

(9)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,5 % от БВП през 2006 г., 0,4 % през 2007 г. и 0,3 % през 2008 г.; всички тези мерки имат за цел намаляване на дефицита според последната актуализирана програма и се очаква да бъдат в размер на 0,2 % от БВП през 2009 г.; в прогнозите на Комисията от есента мерките имат за цел намаляване на дефицита. В оценката си службите на Комисията не вземат предвид определените в програмата за 2006 г. и 2007 г. ефекти, тъй като те не се смятат за еднократни или други временни мерки.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/20

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Унгария за периода 2007-2011 г.

(2008/C 49/06)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Унгария за периода от 2007 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Унгария за периода от 2007 г. до 2011 г.

| (2) | През последните няколко години Унгария изостана в процеса на догонване в сравнение със своите съседи. Това бе съчетано с увеличаващо се отпускане при изпълнението на бюджета, което допринесе за значителни вътрешно и външно неравновесие и относително стегната монетарна политика. От средата на 2006 г. правителството взе всеобхватни мерки за консолидация на публичните финанси.
  Те създадоха тенденция за намаляване на бюджетния дефицит след върховата стойност от повече от 9 % от БВП през 2006 г. до около 6 % (и евентуално по-малко, според най-новите оценки) през 2007 г. и започнаха да водят до подобряване на външния баланс. В същото време нарастването на косвеното данъчно облагане и рязкото повишаване на регулираните цени временно подложиха на натиск инфлацията, която трябва да се забави отново през 2008 г. Продължаващата бюджетна консолидация, подкрепяна от подобреното управление на бюджета и усилените структурни реформи, трябва да стане основа на завръщане към силен и уравновесен растеж. Тя може също да допринесе за осигуряване на по-голяма свобода на действие по отношение на монетарната политика и понижаване на рисковата премия. |
| --- | --- |

(2)

През последните няколко години Унгария изостана в процеса на догонване в сравнение със своите съседи. Това бе съчетано с увеличаващо се отпускане при изпълнението на бюджета, което допринесе за значителни вътрешно и външно неравновесие и относително стегната монетарна политика. От средата на 2006 г. правителството взе всеобхватни мерки за консолидация на публичните финанси.

Те създадоха тенденция за намаляване на бюджетния дефицит след върховата стойност от повече от 9 % от БВП през 2006 г. до около 6 % (и евентуално по-малко, според най-новите оценки) през 2007 г. и започнаха да водят до подобряване на външния баланс. В същото време нарастването на косвеното данъчно облагане и рязкото повишаване на регулираните цени временно подложиха на натиск инфлацията, която трябва да се забави отново през 2008 г. Продължаващата бюджетна консолидация, подкрепяна от подобреното управление на бюджета и усилените структурни реформи, трябва да стане основа на завръщане към силен и уравновесен растеж. Тя може също да допринесе за осигуряване на по-голяма свобода на действие по отношение на монетарната политика и понижаване на рисковата премия.

| (3) | Основният макроикономически сценарий предвижда реалното нарастване на БВП да се забави под своята дългосрочна средна стойност през 2007 г. и 2008 г. и да се върне към 4 % и повече от 2009 г. нататък. В светлината на наличната в момента информация (2) прогнозите за растежа изглеждат реалистични за 2007 г. и 2008 г., но доста оптимистични за годините след това. По-специално от 2009 г. нататък програмата планира доста бързо възстановяване и оттам благоприятно развитие на търсенето на вътрешния пазар, паралелно със само леко намаление на приноса на нетния износ. Предвижданият силен растеж след 2008 г. зависи от донякъде оптимистичното предположение за увеличаване на производителността на труда и на планираното ускоряване в частното потребление и покачване след спад в инвестициите. Планираното подобрение на външния баланс е реалистично при условие, че бюджетната консолидация продължи както е предвидено. Въпреки че предвиденото намаление на инфлацията от 7,9 % през 2007 г. до около 3 % през следващите години е напълно реалистично, по-високите от прогнозираните заплати и устойчивият натиск от страна на цените на основните стоки могат да изложат на риск инфлационната крива, заложена в програмата и следователно могат допълнително да отдалечат номиналното сближаване. На този фон по-нататъшното изпълнение на структурните реформи играе важна роля. |
| --- | --- |

(3)

Основният макроикономически сценарий предвижда реалното нарастване на БВП да се забави под своята дългосрочна средна стойност през 2007 г. и 2008 г. и да се върне към 4 % и повече от 2009 г. нататък. В светлината на наличната в момента информация (2) прогнозите за растежа изглеждат реалистични за 2007 г. и 2008 г., но доста оптимистични за годините след това. По-специално от 2009 г. нататък програмата планира доста бързо възстановяване и оттам благоприятно развитие на търсенето на вътрешния пазар, паралелно със само леко намаление на приноса на нетния износ. Предвижданият силен растеж след 2008 г. зависи от донякъде оптимистичното предположение за увеличаване на производителността на труда и на планираното ускоряване в частното потребление и покачване след спад в инвестициите. Планираното подобрение на външния баланс е реалистично при условие, че бюджетната консолидация продължи както е предвидено. Въпреки че предвиденото намаление на инфлацията от 7,9 % през 2007 г. до около 3 % през следващите години е напълно реалистично, по-високите от прогнозираните заплати и устойчивият натиск от страна на цените на основните стоки могат да изложат на риск инфлационната крива, заложена в програмата и следователно могат допълнително да отдалечат номиналното сближаване. На този фон по-нататъшното изпълнение на структурните реформи играе важна роля.

| (4) | За 2007 г. общият бюджетен дефицит се изчислява на 6,4 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. спрямо целта от 6,8 % от БВП, заложена в предходната актуализация на програмата за сближаване. Програмата предвижда дори по-нисък дефицит от 6,2 % от БВП за 2007 г., която цел, в светлината на най-новата информация за изпълнението на бюджета, изглежда, че дори ще бъде надмината. В средата на януари правителството обяви още по-нисък прогнозен дефицит от 5,7 % от БВП. Преизпълнението при постигането на целевия дефицит за 2007 г. се дължи главно на благоприятния базисен ефект от 2006 г., както и на по-високите от очакваните приходи като резултат от увеличаване на данъците и изпълнение на мерките срещу укриването на данъци. Намаляването на дефицита би било дори още по-голямо, ако част от допълнителното пространство за маневриране не беше използвано за увеличаване на разходите над планираното. Като цяло изпълнението на бюджета през 2007 г. съответстваше до голяма степен на поканата за стриктно изпълнение на бюджета за 2007 г. (3) в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. общият бюджетен дефицит се изчислява на 6,4 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. спрямо целта от 6,8 % от БВП, заложена в предходната актуализация на програмата за сближаване. Програмата предвижда дори по-нисък дефицит от 6,2 % от БВП за 2007 г., която цел, в светлината на най-новата информация за изпълнението на бюджета, изглежда, че дори ще бъде надмината. В средата на януари правителството обяви още по-нисък прогнозен дефицит от 5,7 % от БВП. Преизпълнението при постигането на целевия дефицит за 2007 г. се дължи главно на благоприятния базисен ефект от 2006 г., както и на по-високите от очакваните приходи като резултат от увеличаване на данъците и изпълнение на мерките срещу укриването на данъци. Намаляването на дефицита би било дори още по-голямо, ако част от допълнителното пространство за маневриране не беше използвано за увеличаване на разходите над планираното. Като цяло изпълнението на бюджета през 2007 г. съответстваше до голяма степен на поканата за стриктно изпълнение на бюджета за 2007 г. (3) в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване.

| (5) | Основната цел на актуализацията е да се коригира прекомерния дефицит през 2009 г. (намалявайки го от 6,2 % от БВП през 2007 г. до 3,2 % от БВП през 2009 г. (4)) в съответствие с предходната актуализация на фона на доста подобен макроикономически сценарий и да се продължи намаляването му до 2,2 % от БВП през 2011 г. Тъй като се планира лихвените разходи постепенно да намаляват след 2008 г., първичното салдо ще се подобри по-малко от дефицит от 2,2 % от БВП през 2007 г. до излишък от 1,1 % от БВП през 2011 г. Актуализацията потвърждава средносрочната цел за бюджетното състояние за дефицит от 0,5 % от БВП в структурно отношение (т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл салдо и без еднократните и другите временни мерки), която не се очаква да бъде постигната през периода на програмата.
  Планира се консолидацията на бюджета да бъде осъществена чрез намаляване на съотношението разходи към БВП след спадане с 1,5 процентни пункта през 2007 г. със спадане с 6 процентни пункта през периода на програмата; това ще компенсира с повече от необходимото намаляването през 2008 г. на съотношението приходи към БВП с около 2 процентни пункта (водено основно от намаляване на данъчната тежест, дължащо се на слабото данъчно съдържание в растежа на БВП). След изтичане на замразяването на разходите през 2009 г. намаляването на съотношението на разходите ще бъде постигнато чрез постепенно въвеждане на структурните реформи в областите на публичната администрация, образованието, здравеопазването и пенсионната система, както и по-нататъшното орязване на субсидирането на цените. Планира се брутният държавен дълг, оценен на 65 % от БВП през 2007 г., т.е. над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, да бъде намален с 3,6 процентни пункта през периода на програмата. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на актуализацията е да се коригира прекомерния дефицит през 2009 г. (намалявайки го от 6,2 % от БВП през 2007 г. до 3,2 % от БВП през 2009 г. (4)) в съответствие с предходната актуализация на фона на доста подобен макроикономически сценарий и да се продължи намаляването му до 2,2 % от БВП през 2011 г. Тъй като се планира лихвените разходи постепенно да намаляват след 2008 г., първичното салдо ще се подобри по-малко от дефицит от 2,2 % от БВП през 2007 г. до излишък от 1,1 % от БВП през 2011 г. Актуализацията потвърждава средносрочната цел за бюджетното състояние за дефицит от 0,5 % от БВП в структурно отношение (т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл салдо и без еднократните и другите временни мерки), която не се очаква да бъде постигната през периода на програмата.

Планира се консолидацията на бюджета да бъде осъществена чрез намаляване на съотношението разходи към БВП след спадане с 1,5 процентни пункта през 2007 г. със спадане с 6 процентни пункта през периода на програмата; това ще компенсира с повече от необходимото намаляването през 2008 г. на съотношението приходи към БВП с около 2 процентни пункта (водено основно от намаляване на данъчната тежест, дължащо се на слабото данъчно съдържание в растежа на БВП). След изтичане на замразяването на разходите през 2009 г. намаляването на съотношението на разходите ще бъде постигнато чрез постепенно въвеждане на структурните реформи в областите на публичната администрация, образованието, здравеопазването и пенсионната система, както и по-нататъшното орязване на субсидирането на цените. Планира се брутният държавен дълг, оценен на 65 % от БВП през 2007 г., т.е. над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, да бъде намален с 3,6 процентни пункта през периода на програмата.

| (6) | Рисковете за бюджетните прогнози в програмата изглеждат като цяло добре балансирани през 2008 г., което се дължи на очакваните по-добри резултати през 2007 г. от предвидените в програмата и на факта, че бюджетните резерви могат да компенсират възможни отклонения в разходната част. От 2009 г. нататък бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвидените. Рисковете пред динамиката на дефицита, произтичащи от макроикономическите перспективи, изглеждат добре балансирани през 2008 г. Съществува риск от 2009 г. нарастването на БВП да е по-слабо от очакваното, което би довело до по-голям дефицит. Появяват се някои знаци за отпускане в прилагането на мерките спрямо разходите, тъй като от средата на 2007 г. разходите догонваха по-високите от предвидените приходи и замразяването на номиналната стойност на заплатите в публичния сектор (предвидено да остане в сила до 2009 г.) няма да бъде спазено през 2008 г. (тъй като заплатите в публичния сектор нараснаха, отчасти поради по-високата от очакванията инфлация). Допълнителни рискове в областта на разходите може да се появят, ако планираното преструктуриране на твърде задлъжнялата национална железопътна компания не доведе до намаляване на свързаните с нея държавни разходи (5). По-нататъшните планове и следващите стъпки на структурните реформи на публичната администрация, здравеопазването, пенсионната и образователната системи, системата за субсидиране на цените играят ключова роля в намаляване на разходите. Независимо от това е необходимо те да бъдат напълно определени и приети.
  Предложението за важна реформа за подобряване на бюджетното управление, внесено в парламента през ноември 2007 г., трябва да помогне за повишаване на правдоподобността на бюджетната стратегия и за намаляване на бюджетните рискове; все пак за приемането му ще е нужно квалифицирано мнозинство и ефективността му за обратна промяна на скорошния модел на бюджетни отклонения подлежи на проверка. Дори и ако последните бюджетни резултати бяха по-добри от планираните, от 2009 г. нататък съществува риск от отпускане на бюджета в сравнение с планираното, както бе доказано от предишния опит. Рисковете за целите на бюджета са приложими и за съотношението на дълга; следователно развитието му, предвиждано от 2009 г., може да бъде също по-малко благоприятно от планираното в програмата. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете за бюджетните прогнози в програмата изглеждат като цяло добре балансирани през 2008 г., което се дължи на очакваните по-добри резултати през 2007 г. от предвидените в програмата и на факта, че бюджетните резерви могат да компенсират възможни отклонения в разходната част. От 2009 г. нататък бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвидените. Рисковете пред динамиката на дефицита, произтичащи от макроикономическите перспективи, изглеждат добре балансирани през 2008 г. Съществува риск от 2009 г. нарастването на БВП да е по-слабо от очакваното, което би довело до по-голям дефицит. Появяват се някои знаци за отпускане в прилагането на мерките спрямо разходите, тъй като от средата на 2007 г. разходите догонваха по-високите от предвидените приходи и замразяването на номиналната стойност на заплатите в публичния сектор (предвидено да остане в сила до 2009 г.) няма да бъде спазено през 2008 г. (тъй като заплатите в публичния сектор нараснаха, отчасти поради по-високата от очакванията инфлация). Допълнителни рискове в областта на разходите може да се появят, ако планираното преструктуриране на твърде задлъжнялата национална железопътна компания не доведе до намаляване на свързаните с нея държавни разходи (5). По-нататъшните планове и следващите стъпки на структурните реформи на публичната администрация, здравеопазването, пенсионната и образователната системи, системата за субсидиране на цените играят ключова роля в намаляване на разходите. Независимо от това е необходимо те да бъдат напълно определени и приети.

Предложението за важна реформа за подобряване на бюджетното управление, внесено в парламента през ноември 2007 г., трябва да помогне за повишаване на правдоподобността на бюджетната стратегия и за намаляване на бюджетните рискове; все пак за приемането му ще е нужно квалифицирано мнозинство и ефективността му за обратна промяна на скорошния модел на бюджетни отклонения подлежи на проверка. Дори и ако последните бюджетни резултати бяха по-добри от планираните, от 2009 г. нататък съществува риск от отпускане на бюджета в сравнение с планираното, както бе доказано от предишния опит. Рисковете за целите на бюджета са приложими и за съотношението на дълга; следователно развитието му, предвиждано от 2009 г., може да бъде също по-малко благоприятно от планираното в програмата.

| (7) | Предвид тази оценка на риска бюджетът, предвиден в програмата, изглежда като цяло в съответствие с трайната корекция на прекомерния дефицит до 2009 г., както се препоръчва от Съвета, при условие че бюджетните мерки и стъпките на структурните реформи, обявени в програмата, са напълно и ефективно изпълнени. Дори ако бюджетните планове от 2009 г. включват предвидени резерви по отношение на разходната част, планираният за 2009 г. целеви дефицит от 3,2 % от БВП не предоставя адекватен марж срещу непредвидени неблагоприятни развития на бюджета. През периода на програмата не се предвижда предоставянето на достатъчен предпазен марж срещу нарушаването на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. През годините след корекцията на прекомерния дефицит, скоростта на сближаване със средносрочната бюджетна цел, определена от програмата, е неадекватна и не е достатъчно подкрепена от конкретни мерки. В заключение, предвид гореспоменатите рискове спрямо прогнозите за дълга, съотношението на дълга може да не намалее достатъчно към референтната стойност през периода на програмата. |
| --- | --- |

(7)

Предвид тази оценка на риска бюджетът, предвиден в програмата, изглежда като цяло в съответствие с трайната корекция на прекомерния дефицит до 2009 г., както се препоръчва от Съвета, при условие че бюджетните мерки и стъпките на структурните реформи, обявени в програмата, са напълно и ефективно изпълнени. Дори ако бюджетните планове от 2009 г. включват предвидени резерви по отношение на разходната част, планираният за 2009 г. целеви дефицит от 3,2 % от БВП не предоставя адекватен марж срещу непредвидени неблагоприятни развития на бюджета. През периода на програмата не се предвижда предоставянето на достатъчен предпазен марж срещу нарушаването на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. През годините след корекцията на прекомерния дефицит, скоростта на сближаване със средносрочната бюджетна цел, определена от програмата, е неадекватна и не е достатъчно подкрепена от конкретни мерки. В заключение, предвид гореспоменатите рискове спрямо прогнозите за дълга, съотношението на дълга може да не намалее достатъчно към референтната стойност през периода на програмата.

| (8) | Въпреки че последните реформи през 2006 г. и 2007 г. помогнаха за ограничаване на нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, Унгария изглежда изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочните бюджетни последствия от застаряването на населението за брутните публични разходи продължават да са над средните за ЕС. Пълната реализация на бюджетните спестявания, очаквани от планираното въвеждане на прякото данъчно облагане на пенсиите от 2013 г. зависи от това как ще се прилага това данъчно облагане.
  Освен това и не на последно място — очакваното според програмата бюджетно състояние през 2007 г., което е значително подобрено в сравнение с 2006 г., все още представлява риск за устойчивостта на публичните финанси, дори и преди да бъде взето под внимание дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета. В допълнение настоящото равнище на брутния дълг надхвърля референтната стойност от Договора. По-нататъшната консолидация на бюджета, планирана в програмата, би допринесла за намаляване на рисковете по отношение на устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Въпреки че последните реформи през 2006 г. и 2007 г. помогнаха за ограничаване на нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, Унгария изглежда изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочните бюджетни последствия от застаряването на населението за брутните публични разходи продължават да са над средните за ЕС. Пълната реализация на бюджетните спестявания, очаквани от планираното въвеждане на прякото данъчно облагане на пенсиите от 2013 г. зависи от това как ще се прилага това данъчно облагане.

Освен това и не на последно място — очакваното според програмата бюджетно състояние през 2007 г., което е значително подобрено в сравнение с 2006 г., все още представлява риск за устойчивостта на публичните финанси, дори и преди да бъде взето под внимание дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета. В допълнение настоящото равнище на брутния дълг надхвърля референтната стойност от Договора. По-нататъшната консолидация на бюджета, планирана в програмата, би допринесла за намаляване на рисковете по отношение на устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване изглежда съобразена до известна степен с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Съсредоточавайки се върху мерките с директно въздействие върху бюджета, двете програми включват вече приетите и планирани стъпки за модернизиране на институционалната система на целия публичен сектор, включително чрез усъвършенстване на капацитета на публичната администрация и системата за здравеопазване, както и различни мерки за спиране на ранното пенсиониране. Новата актуализация предоставя известна информация за директните последствия за бюджета от плановете за структурна реформа и неотдавна приетите мерки, очертани в доклада за изпълнението. Все пак не всички предвидени мерки са количествено определени в бюджетните прогнози на програмата за сближаване и освен това не са изложени подробно и систематично. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване изглежда съобразена до известна степен с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Съсредоточавайки се върху мерките с директно въздействие върху бюджета, двете програми включват вече приетите и планирани стъпки за модернизиране на институционалната система на целия публичен сектор, включително чрез усъвършенстване на капацитета на публичната администрация и системата за здравеопазване, както и различни мерки за спиране на ранното пенсиониране. Новата актуализация предоставя известна информация за директните последствия за бюджета от плановете за структурна реформа и неотдавна приетите мерки, очертани в доклада за изпълнението. Все пак не всички предвидени мерки са количествено определени в бюджетните прогнози на програмата за сближаване и освен това не са изложени подробно и систематично.

| (10) | Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на общите насоки на икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия.

| (11) | Относно посочените в кодексa на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (6). |
| --- | --- |

(11)

Относно посочените в кодексa на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (6).

Общото заключение е, че в програмата се планира да се продължи корекцията на високите дефицити от предходните години чрез необходими усилия за коригиране в началото на периода и се предвижда малък напредък спрямо средносрочната бюджетна цел след планираната корекция на прекомерния дефицит през 2009 г. Като резултат от мерките за консолидация и стъпките на структурните реформи, Унгария има добри шансове да преизпълни значително своя целеви дефицит за 2007 г. от 6,8 % от БВП и да увеличи напредъка към сближаването. Тя също така подобрява донякъде целта за 2008 г. (на 4 % от БВП) в сравнение с предходната програма и предвид очакваните по-добри резултати през 2007 г. трябва да е възможно и дори желателно да я преизпълни. Все пак по-ниските целеви дефицити са съчетани с по-големи от предвидените разходи за сметка на по-добри от очакваните приходи, на които не може да се разчита след 2008 г. Освен това от 2009 г. нататък постигането на бюджетните цели е обект на по-големи рискове, свързани главно с възможно надхвърляне на разходите в случай, че огласената програма за широкоспектърна реформа не бъде напълно изпълнена. Следователно трайността на планираните корекции зависи от укрепването на бюджетното управление, както и от завършването на структурните реформи, които са ключови не само за привличане на преки чуждестранни инвестиции, но и за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, за които в Унгария все така има висок риск. Постигането на тези цели е изключително важно и за ускоряване на икономическото догонване, и в крайна сметка за движение в посока към трайно сближаване.

Предвид горната оценка и препоръката съгласно член 104, параграф 7 от 10 октомври 2006 г. и поради нуждата за гарантиране на устойчиво сближаване, Унгария се приканва да:

| i) | стриктно да изпълни бюджета за 2008 г., да предприеме адекватни действия за корекция на прекомерния дефицит до 2009 г. както е планирано, а ако е необходимо и чрез допълнителни мерки; и да предназначи по-добрите от очакваните приходи за по-нататъшно намаляване на дефицита, и по този начин, предвид недостатъчния марж през 2009 г. спрямо рисковете, да допринесе за ускоряване на редуцирането на дълга към прага от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

стриктно да изпълни бюджета за 2008 г., да предприеме адекватни действия за корекция на прекомерния дефицит до 2009 г. както е планирано, а ако е необходимо и чрез допълнителни мерки; и да предназначи по-добрите от очакваните приходи за по-нататъшно намаляване на дефицита, и по този начин, предвид недостатъчния марж през 2009 г. спрямо рисковете, да допринесе за ускоряване на редуцирането на дълга към прага от 60 % от БВП;

| ii) | да осигури трайна умереност на разходите чрез продължаващо укрепване на фискалните правила и институции и чрез приемане и бързо прилагане на обявените оставащи мерки за модернизиране в областта на публичната администрация, здравеопазването и образователната система; |
| --- | --- |

ii)

да осигури трайна умереност на разходите чрез продължаващо укрепване на фискалните правила и институции и чрез приемане и бързо прилагане на обявените оставащи мерки за модернизиране в областта на публичната администрация, здравеопазването и образователната система;

| iii) | предвид равнището на дълга и увеличаването на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като осъществи бърз напредък за постигането на средносрочната бюджетна цел и продължи реформата на пенсионната система, както бе огласено след стъпките, вече предприети през 2006-2007 г. |
| --- | --- |

iii)

предвид равнището на дълга и увеличаването на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като осъществи бърз напредък за постигането на средносрочната бюджетна цел и продължи реформата на пенсионната система, както бе огласено след стъпките, вече предприети през 2006-2007 г.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени
  (HICP) (%) | ПС ноември 2007 г. | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (7)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| СОМ ноември 2007 г. (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | н.д. |
| Салдо на бюджета на публичната администрация
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | н.д. |
| Структурно салдо (9)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

СОМ ноември 2007 г.

3,9

2,0

2,6

3,4

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени

(HICP) (%)

ПС ноември 2007 г.

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

СОМ ноември 2007 г.

4,0

7,7

4,9

2,8

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (7)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

СОМ ноември 2007 г. (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

СОМ ноември 2007 г.

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

н.д.

Салдо на бюджета на публичната администрация

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

СОМ ноември 2007 г.

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

СОМ ноември 2007 г.

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

СОМ ноември 2007 г.

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

н.д.

Структурно салдо (9)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

СОМ ноември 2007 г.

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

СОМ ноември 2007 г.

65,6

66,1

66,3

65,9

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

н.д.

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г.

(3)  OВ C 71, 28.3.2007 г., стp. 23.

(4)  Целевият дефицит от 3,2 % от БВП през 2009 г. е все още над прага от 3 % от БВП, определен в Договора. Както и в предишните актуализации, в програмата се предполага, че Съветът и Комисията имат предвид 20 % от годишния натиск върху бюджета в резултат на пенсионната реформа (който е с прогнозна стойност от 0,3 % от БВП през тази година) при вземането на решение за прекратяване на процедурата за прекомерен дефицит за Унгария (в съответствие с Регламент (ЕО) No 1467/97 на Съвета както изменен, член 2, параграф 7, който гласи, че ако общият държавен дефицит „е намалявал значително и постоянно и е достигнал ниво близо до референтната стойност“, Съветът и Комисията следва да отчетат нетните разходи за пенсионната реформа, която включва стълб на пълно финансиране на линейно дегресивна база за преходен период от пет години, и да вземат предвид разпоредбите на кодекса на програмите за стабилност и за сближаване).

(5)  В действителност програмата не изглежда да включва поемане на дълговете на MÁV, държавната железопътна компания (около 1 % от БВП), нито някакви допълнителни финансови инжекции в MÁV; същото предположение бе направено изрично в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. Освен това нито програмата, нито прогнозата предвиждат приходи от приватизацията на подразделението за товарни превози на MÁV или пък последствия от планираната приватизация за секторната класификация на компанията.

(6)  По-специално, не са предоставени данни за номиналния ефективен обменен курс.

(7)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, от програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(8)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % и 3,0 % през периода 2006-2009 г.

(9)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,7 % от БВП през 2006 г. и 1,1 % през 2007 г.; всички повишават дефицита и се очаква да бъдат в размер на 0,1 % от БВП през 2008 г. и на 0,1 % от БВП през 2009 г.; всички намаляват дефицита според последната програма и се очаква да бъдат в размер на 0,3 % от БВП през 2006 г. и на 0,9 % през 2007 г.; всички повишават дефицита и се очаква да бъдат в размер на 0,1 % от БВП през 2008 г. и на 0,1 % от БВП през 2009 г.; според прогнозата на службите на Комисията от есента мерките имат за цел намаляване на дефицита.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/25

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство за периода 2007/2008-2012/2013 г.

(2008/C 49/07)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство, която обхваща периода от финансовата 2007-2008 г. до финансовата 2012-2013 г. (2). |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Обединеното кралство, която обхваща периода от финансовата 2007-2008 г. до финансовата 2012-2013 г. (2).

| (2) | Икономиката на Обединеното кралство показа силен и забележително стабилен растеж през последните десет години и през 2007 г. нарасна със степен по-голяма от потенциала, макар и с нарастващо неравновесие, включително ниски спестявания на домакинствата и голям външен дефицит. Благоприятните условия на растеж бяха все пак придружени от влошаване на консолидирания държавен дефицит през текущата финансова 2007-2008 г. След консолидиран държавен дефицит през 2006-2007 г. от 2,6 % от БВП, в програмата се предвижда дефицитът да достигне около 3 % от БВП през 2007-2008 г. без марж спрямо референтната стойност.
  При това има риск от по-нататъшно влошаване на икономическите перспективи вследствие на нестабилността на финансовия пазар и отслабването на жилищния пазар през втората половина на 2007 г. Това сочи към краткосрочно икономическо забавяне. В перспектива това може да ограничи ръста на доходите, което засилва нуждата от ограничаване на разходите, за да може Обединеното кралство да постигне подобрение на своя бюджетен баланс. Неотдавнашното относително бързо обезценяване на обменния курс също би могло да създаде инфлационен натиск. По-специални макроикономически рискове са свързани с по-рязко забавяне в дейността на жилищния пазар, което би могло да обезсърчи нарастването на потреблението на домакинствата и да доведе до по-голямо от очакваното отслабване на растежа и намаляване на предлагането на работни места в сектора на финансовите услуги. |
| --- | --- |

(2)

Икономиката на Обединеното кралство показа силен и забележително стабилен растеж през последните десет години и през 2007 г. нарасна със степен по-голяма от потенциала, макар и с нарастващо неравновесие, включително ниски спестявания на домакинствата и голям външен дефицит. Благоприятните условия на растеж бяха все пак придружени от влошаване на консолидирания държавен дефицит през текущата финансова 2007-2008 г. След консолидиран държавен дефицит през 2006-2007 г. от 2,6 % от БВП, в програмата се предвижда дефицитът да достигне около 3 % от БВП през 2007-2008 г. без марж спрямо референтната стойност.

При това има риск от по-нататъшно влошаване на икономическите перспективи вследствие на нестабилността на финансовия пазар и отслабването на жилищния пазар през втората половина на 2007 г. Това сочи към краткосрочно икономическо забавяне. В перспектива това може да ограничи ръста на доходите, което засилва нуждата от ограничаване на разходите, за да може Обединеното кралство да постигне подобрение на своя бюджетен баланс. Неотдавнашното относително бързо обезценяване на обменния курс също би могло да създаде инфлационен натиск. По-специални макроикономически рискове са свързани с по-рязко забавяне в дейността на жилищния пазар, което би могло да обезсърчи нарастването на потреблението на домакинствата и да доведе до по-голямо от очакваното отслабване на растежа и намаляване на предлагането на работни места в сектора на финансовите услуги.

| (3) | Програмата съдържа два макроикономически сценария: основен сценарий и алтернативен сценарий, основан на тенденция за растеж с четвърт процент по-нисък от този при основния сценарий. Прогнозите за публичните финанси се основават на алтернативния сценарий, който е проектиран да бъде по-предпазлив от основния сценарий. И двата сценария предполагат известно изменение към по-строги условия за отпускане на кредит в резултат от неотдавнашните сътресения на финансовите пазари. Алтернативният сценарий се счита за референтен сценарий при оценката на актуализираната програмата. Този сценарий предвижда забавяне на икономическия растеж от 3,0 % през 2007-2008 г. до 2,0 % през 2008-2009 г. През 2009-2010 г. програмата очаква растежът отново да набере скорост, покачвайки се до 2,75 %. Оценен според наличната понастоящем информация (3), включително спрямо увеличаващите се перспективи за значително спадане на жилищния пазар и продължаващите трудности на финансовия пазар, този сценарий изглежда основан на предположения за растеж, които са благоприятни до 2009-2010 г. и реалистични след това. Прогнозите на програмата относно инфлацията в краткосрочен план също изглеждат занижени, което се дължи най-вече на нейните предположения за цените на петрола през следващата година. Все пак краткосрочната перспектива за спадане на равнищата на дейност в сравнение с потенциала трябва да доведе до последващо забавяне на инфлацията, което трябва да запази стабилността на цените. |
| --- | --- |

(3)

Програмата съдържа два макроикономически сценария: основен сценарий и алтернативен сценарий, основан на тенденция за растеж с четвърт процент по-нисък от този при основния сценарий. Прогнозите за публичните финанси се основават на алтернативния сценарий, който е проектиран да бъде по-предпазлив от основния сценарий. И двата сценария предполагат известно изменение към по-строги условия за отпускане на кредит в резултат от неотдавнашните сътресения на финансовите пазари. Алтернативният сценарий се счита за референтен сценарий при оценката на актуализираната програмата. Този сценарий предвижда забавяне на икономическия растеж от 3,0 % през 2007-2008 г. до 2,0 % през 2008-2009 г. През 2009-2010 г. програмата очаква растежът отново да набере скорост, покачвайки се до 2,75 %. Оценен според наличната понастоящем информация (3), включително спрямо увеличаващите се перспективи за значително спадане на жилищния пазар и продължаващите трудности на финансовия пазар, този сценарий изглежда основан на предположения за растеж, които са благоприятни до 2009-2010 г. и реалистични след това. Прогнозите на програмата относно инфлацията в краткосрочен план също изглеждат занижени, което се дължи най-вече на нейните предположения за цените на петрола през следващата година. Все пак краткосрочната перспектива за спадане на равнищата на дейност в сравнение с потенциала трябва да доведе до последващо забавяне на инфлацията, което трябва да запази стабилността на цените.

| (4) | За 2007-2008 г. консолидираният държавен дефицит се изчислява на 3,0 % от БВП според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. спрямо прогнозата от 2,3 % от БВП, определена в предишната актуализация на програмата за сближаване. Структурният дефицит, определен като коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, изчислен в съответствие с общопризнатата методология, без еднократните и другите временни мерки, ще бъде по-висок с 0,5 % от БВП в сравнение с предишната финансова година. Влошаването на бюджетното състояние е резултат най-вече от по-ниските от очакваните постъпления от корпоративни данъци; все пак в сравнение с предходната програма трябва да се отбележи промяна в начина на осчетоводяване на национално равнище, водещо до по-голям дефицит от около 0,25 % от БВП годишно. Последната налична информация, включваща текущите данни относно бюджетните приходи на централната администрация, предполага реален риск дефицитът да бъде по-висок през 2007-2008 г., като надхвърли референтната стойност. В този контекст очакваното влошаване на публичните финанси противоречи на продължаването на консолидацията, препоръчана в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване (4). |
| --- | --- |

(4)

За 2007-2008 г. консолидираният държавен дефицит се изчислява на 3,0 % от БВП според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. спрямо прогнозата от 2,3 % от БВП, определена в предишната актуализация на програмата за сближаване. Структурният дефицит, определен като коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, изчислен в съответствие с общопризнатата методология, без еднократните и другите временни мерки, ще бъде по-висок с 0,5 % от БВП в сравнение с предишната финансова година. Влошаването на бюджетното състояние е резултат най-вече от по-ниските от очакваните постъпления от корпоративни данъци; все пак в сравнение с предходната програма трябва да се отбележи промяна в начина на осчетоводяване на национално равнище, водещо до по-голям дефицит от около 0,25 % от БВП годишно. Последната налична информация, включваща текущите данни относно бюджетните приходи на централната администрация, предполага реален риск дефицитът да бъде по-висок през 2007-2008 г., като надхвърли референтната стойност. В този контекст очакваното влошаване на публичните финанси противоречи на продължаването на консолидацията, препоръчана в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване (4).

| (5) | Актуализацията не определя количествена средносрочна бюджетна цел за бюджетното състояние. Програмата представя прогнози на основата на запазване на същата политика и предвижда постепенно намаление на консолидирания държавен дефицит. През 2008-2009 г. се очаква съотношението дефицит/БВП да бъде малко по-ниско от предходната година. През същата година се предвижда структурния дефицит да се подобри с около 0,3 процентни пункта. Очаква се първичният дефицит да се изостри допълнително, тъй като увеличението на първичните разходи се компенсира само частично от спада на лихвените плащания. Впоследствие в програмата се прогнозира намаляване на консолидирания държавен дефицит с 0,5 процентни пункта през 2009-2010 г. и средно с 0,25 процентни пункта годишно през следващите три финансови години. Първичното салдо се очаква да се подобри от дефицит от 0,9 % от БВП през 2008-2009 г. до нулев дефицит през 2010-2011 г. През периода на програмата се очаква увеличение на съотношението приходи/БВП и спад на съотношението на разходите да допринесат респективно за около три пети и две пети от корекцията. Увеличението на съотношението на приходите е равномерно разпределено през целия период на програмата с фискална тежест върху облагането на личните доходи и в по-малка степен с вече обявените мерки, водещи до по-високи приходи.
  В областта на разходите, размерът им, определен в глобалния преглед на разходите (ГПР) за 2007 г., предполага значително намаляване на средния годишен ръст на разходите между 2008-2009 г. и 2010-2011 г. в сравнение със средната годишна стойност през предходните 10 години. Ведомствата вече постигнаха положителен напредък към целите за ефикасност, поставени за периода на прегледа на разходите 04 (ПР04) (завършващ през 2007-2008 г.), и публикуваха резюме на предлаганите съкращения на разходи за периода на ГПР. Все пак през 2008-2009 г. продължава да се очаква общите разходи да нараснат по-бързо от номиналната стойност на БВП, допринасяйки за увеличение на съотношението на дефицита. В сравнение с предходната програма, въпреки че частично отразява промяната в начина на осчетоводяване на национално равнище, цитирана по-горе, в новата актуализация се прогнозират по-слаби бюджетни перспективи, особено през първите години от периода на програмата. Брутното съотношение на дълга би трябвало да остане под референтната стойност от 60 % от БВП, дори и ако прогнозата е за нарастване до 2010-2011 г. |
| --- | --- |

(5)

Актуализацията не определя количествена средносрочна бюджетна цел за бюджетното състояние. Програмата представя прогнози на основата на запазване на същата политика и предвижда постепенно намаление на консолидирания държавен дефицит. През 2008-2009 г. се очаква съотношението дефицит/БВП да бъде малко по-ниско от предходната година. През същата година се предвижда структурния дефицит да се подобри с около 0,3 процентни пункта. Очаква се първичният дефицит да се изостри допълнително, тъй като увеличението на първичните разходи се компенсира само частично от спада на лихвените плащания. Впоследствие в програмата се прогнозира намаляване на консолидирания държавен дефицит с 0,5 процентни пункта през 2009-2010 г. и средно с 0,25 процентни пункта годишно през следващите три финансови години. Първичното салдо се очаква да се подобри от дефицит от 0,9 % от БВП през 2008-2009 г. до нулев дефицит през 2010-2011 г. През периода на програмата се очаква увеличение на съотношението приходи/БВП и спад на съотношението на разходите да допринесат респективно за около три пети и две пети от корекцията. Увеличението на съотношението на приходите е равномерно разпределено през целия период на програмата с фискална тежест върху облагането на личните доходи и в по-малка степен с вече обявените мерки, водещи до по-високи приходи.

В областта на разходите, размерът им, определен в глобалния преглед на разходите (ГПР) за 2007 г., предполага значително намаляване на средния годишен ръст на разходите между 2008-2009 г. и 2010-2011 г. в сравнение със средната годишна стойност през предходните 10 години. Ведомствата вече постигнаха положителен напредък към целите за ефикасност, поставени за периода на прегледа на разходите 04 (ПР04) (завършващ през 2007-2008 г.), и публикуваха резюме на предлаганите съкращения на разходи за периода на ГПР. Все пак през 2008-2009 г. продължава да се очаква общите разходи да нараснат по-бързо от номиналната стойност на БВП, допринасяйки за увеличение на съотношението на дефицита. В сравнение с предходната програма, въпреки че частично отразява промяната в начина на осчетоводяване на национално равнище, цитирана по-горе, в новата актуализация се прогнозират по-слаби бюджетни перспективи, особено през първите години от периода на програмата. Брутното съотношение на дълга би трябвало да остане под референтната стойност от 60 % от БВП, дори и ако прогнозата е за нарастване до 2010-2011 г.

| (6) | Бюджетните резултати могат да бъдат по-лоши от предвидените в програмата, особено поради по-ниски данъчни приходи и възможното материализиране на пасиви като следствие от по-голямо и по-продължително понижаване на дейността във финансовия сектор. Разходите, свързани с високо облагане, особено потреблението на домакинствата, могат да бъдат занижени от продължителен период на коригиране на жилищния пазар. Надхвърляне на дефицита през 2007-2008 г. в резултат на приходите може да премине в по-висок дефицит през 2008-2009 г. Предвид рисковете, съпътстващи макроикономическите резултати през 2008 г., предвиждането на програмата за сближаване, че през 2009-2010 г. икономиката в Обединеното кралство бързо ще възвърне потенциала си за растеж, изглежда оптимистично и поради това води до риск, че дефицитът ще бъде по-висок от прогнозния. Междувременно рязкото забавяне на растежа на разходите, което се цели в последния ГПР, е придружено от цели за значително подобрение на ефикасността при предоставянето на публични услуги, което, ако не бъде постигнато, може да доведе до натиск за по-високи разходи, от предвидените в ГПР. В прогнозите за 2011-2012 г. и 2012-2013 г., последващи на периода на предстоящия ГПР, се предполага продължаващо леко нарастване на разходите, но те са отвъд детайлните планове на разходите за различните ведомства, съставени за предишните години. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетните резултати могат да бъдат по-лоши от предвидените в програмата, особено поради по-ниски данъчни приходи и възможното материализиране на пасиви като следствие от по-голямо и по-продължително понижаване на дейността във финансовия сектор. Разходите, свързани с високо облагане, особено потреблението на домакинствата, могат да бъдат занижени от продължителен период на коригиране на жилищния пазар. Надхвърляне на дефицита през 2007-2008 г. в резултат на приходите може да премине в по-висок дефицит през 2008-2009 г. Предвид рисковете, съпътстващи макроикономическите резултати през 2008 г., предвиждането на програмата за сближаване, че през 2009-2010 г. икономиката в Обединеното кралство бързо ще възвърне потенциала си за растеж, изглежда оптимистично и поради това води до риск, че дефицитът ще бъде по-висок от прогнозния. Междувременно рязкото забавяне на растежа на разходите, което се цели в последния ГПР, е придружено от цели за значително подобрение на ефикасността при предоставянето на публични услуги, което, ако не бъде постигнато, може да доведе до натиск за по-високи разходи, от предвидените в ГПР. В прогнозите за 2011-2012 г. и 2012-2013 г., последващи на периода на предстоящия ГПР, се предполага продължаващо леко нарастване на разходите, но те са отвъд детайлните планове на разходите за различните ведомства, съставени за предишните години.

| (7) | Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетът в програмата може да не е достатъчен, за да осигури ограничената консолидация, предвидена в програмата. Съществува реален риск дефицитът да бъде по-висок в краткосрочен план,нарушавайки референтната стойност.Малко вероятно е да бъде постигнато през периода на програмата равнище на дефицита, което да осигурява предпазен марж срещу нарушаване на прага на дефицит от 3 % от БВП при нормални икономически колебания (оценени на 1,5 % от БВП). Скоростта на бюджетна консолидация трябва да бъде увеличена за периода на програмата. |
| --- | --- |

(7)

Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетът в програмата може да не е достатъчен, за да осигури ограничената консолидация, предвидена в програмата. Съществува реален риск дефицитът да бъде по-висок в краткосрочен план,нарушавайки референтната стойност.Малко вероятно е да бъде постигнато през периода на програмата равнище на дефицита, което да осигурява предпазен марж срещу нарушаване на прага на дефицит от 3 % от БВП при нормални икономически колебания (оценени на 1,5 % от БВП). Скоростта на бюджетна консолидация трябва да бъде увеличена за периода на програмата.

| (8) | Като цяло за Обединеното кралство изглежда има средно голям риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочните бюджетни последствия от застаряването на населението са близки до средните за ЕС, като разходите за пенсии показват по-умерено нарастване от средното за ЕС, отчасти като резултат от факта, че Обединеното кралство разчита относително повече на частно пенсионно осигуряване, отколкото останалите държави в ЕС. Реформите през 2007 г., отговарящи на загрижеността, породена от потенциално недостатъчното бъдещо пенсионно осигуряване, вероятно ще включват по-високо нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението. Очакваното според програмата бюджетно състояние през 2007 г., което е значително по-лошо от изходната позиция на предишната програма, представлява риск за устойчивостта на публичните финанси, дори и преди да бъде взето под внимание дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета. Постигането на висок първичен бюджетен излишък ще допринесе за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Като цяло за Обединеното кралство изглежда има средно голям риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочните бюджетни последствия от застаряването на населението са близки до средните за ЕС, като разходите за пенсии показват по-умерено нарастване от средното за ЕС, отчасти като резултат от факта, че Обединеното кралство разчита относително повече на частно пенсионно осигуряване, отколкото останалите държави в ЕС. Реформите през 2007 г., отговарящи на загрижеността, породена от потенциално недостатъчното бъдещо пенсионно осигуряване, вероятно ще включват по-високо нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението. Очакваното според програмата бюджетно състояние през 2007 г., което е значително по-лошо от изходната позиция на предишната програма, представлява риск за устойчивостта на публичните финанси, дори и преди да бъде взето под внимание дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета. Постигането на висок първичен бюджетен излишък ще допринесе за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване изглежда в съответствие с доклада от септември 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. По-специално двете програми включват глобалния преглед на разходите за 2007 г., включително постепенното изпълнение на правителствените цели за увеличаване на ефикасността и съотношението качество цена при предоставянето на публични услуги. Прякото отражение върху бюджета на важни елементи на реформата, подчертани в доклада за изпълнението на националната програма за реформи, включително увеличаването на стойността и обхвата на държавното пенсионно осигуряване, както и неотдавнашните инициативи, целящи да се увеличи предлагането на жилища, да се насърчи научноизследователската и развойна и иновационната дейност и да се увеличат уменията на работната ръка, е било взето предвид в бюджетните прогнози на програмата за сближаване. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване изглежда в съответствие с доклада от септември 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. По-специално двете програми включват глобалния преглед на разходите за 2007 г., включително постепенното изпълнение на правителствените цели за увеличаване на ефикасността и съотношението качество цена при предоставянето на публични услуги. Прякото отражение върху бюджета на важни елементи на реформата, подчертани в доклада за изпълнението на националната програма за реформи, включително увеличаването на стойността и обхвата на държавното пенсионно осигуряване, както и неотдавнашните инициативи, целящи да се увеличи предлагането на жилища, да се насърчи научноизследователската и развойна и иновационната дейност и да се увеличат уменията на работната ръка, е било взето предвид в бюджетните прогнози на програмата за сближаване.

| (10) | Бюджетната стратегия на програмата съответства като цяло на общите насоки на икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия на програмата съответства като цяло на общите насоки на икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия.

| (11) | По отношение на изискванията за информация, определени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, програмата продължава да има съществени пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5), като не се наблюдава подобрение в отговор на предишната покана на Съвета по този повод. |
| --- | --- |

(11)

По отношение на изискванията за информация, определени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, програмата продължава да има съществени пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5), като не се наблюдава подобрение в отговор на предишната покана на Съвета по този повод.

Общото заключение е, че програмата потвърждава значително влошаване на бюджетното състояние на Обединеното кралство, което, в съчетание с вероятно по-слабия макроикономически контекст от очаквания, носи реален риск, че консолидираният държавен дефицит ще наруши референтната стойност за дефицит от 3 % от БВП в краткосрочен план. Докато програмата предвижда някои бюджетни ограничения след 2008-2009 г. чрез постепенно увеличаване на данъчните приходи и намаляване на предишния бърз растеж на текущите разходи, съществуват рискове за постигането на тази консолидация. Те произлизат основно от влошаването на макроикономическите перспективи и от рисковете за постигането на целите в областта на разходите.. Прогнозираната скорост на консолидация е сама по себе си скромна. Съотношението на дълга остава значително под референтната стойност от 60 процента от БВП, като се увеличава слабо, а започва да намалява едва от 2010-2011 г. Дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Обединеното кралство се е влошила в сравнение с предишната програма, главно поради влошаването на изходната позиция, въпреки че Обединеното кралство продължава да е изложено на среден риск.

Предвид горепосочената оценка Обединеното кралство се приканва:

| i) | да изпълни необходимите мерки дефицитът да не надхвърля референтната стойност от 3 процента от БВП; |
| --- | --- |

i)

да изпълни необходимите мерки дефицитът да не надхвърля референтната стойност от 3 процента от БВП;

| ii) | да увеличи скоростта на подобренията във фискалната област за периода на програмата, което ще отговори и на увеличените рискове за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

ii)

да увеличи скоростта на подобренията във фискалната област за периода на програмата, което ще отговори и на увеличените рискове за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

Обединеното кралство е отново приканено да подобри съответствието с изискванията за данни на кодекса на програмите за стабилност и за сближаване.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006/2007 г. | 2007/2008 г. | 2008/2009 г. | 2009/2010 г. | 2010/2011 г. | 2011/2012 г. | 2012/2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | 3 | 3 | 2 | 2,5 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| СОМ ноември 2007 г. (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | н.д. |
| Разлика между потенциалния и фактическия БВП (8)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| СОМ ноември 2007 г. (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | н.д. |
| Салдо на бюджета на публичната администрация (10)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | н.д. |
| Първично салдо (10)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)
   (10)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | н.д. |
| Структурно салдо (11)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | н.д. |
| Брутен държавен дълг (12)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| СОМ ноември 2007 г. | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията. |

2006/2007 г.

2007/2008 г.

2008/2009 г.

2009/2010 г.

2010/2011 г.

2011/2012 г.

2012/2013 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г. (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

СОМ ноември 2007 г.

3

3

2

2,5

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г. (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г. (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

СОМ ноември 2007 г. (7)

2,3

2,4

2,2

2

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г. (6)

2,5

2

2

2

2

2

н.д.

Разлика между потенциалния и фактическия БВП (8)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г. (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

СОМ ноември 2007 г. (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г. (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

н.д.

Салдо на бюджета на публичната администрация (10)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

СОМ ноември 2007 г.

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

н.д.

Първично салдо (10)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

СОМ ноември 2007 г.

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)
   (10)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

СОМ ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

н.д.

Структурно салдо (11)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

СОМ ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

н.д.

Брутен държавен дълг (12)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

СОМ ноември 2007 г.

42,6

43,3

44,5

45,2

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

н.д.

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Финансовата година в Обединеното кралство е от април до март.

(3)  Тази оценка взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи.

(4)  OВ C 72, 29.3.2007 г., стp. 20.

(5)  По-специално не са предоставени данните за прогнозите за заетостта, безработицата, инфлацията на работната заплата и детайлното описание на общите публични приходи и разходи според хармонизираните норми ESA 95.

(6)  Икономически предположения, служещи за основа на правителствените прогнози за публичните финанси. Икономическите предположения се основават на сценарий, който предполага тенденция за растеж с една четвърт процентен пункт по-ниска от неутралната гледна точка на правителството.

(7)  На основата на календарна година. Числата, поставени в колоната за 2006/2007 г. се отнасят за 2006 календарна година.

(8)  Разликата между потенциалния и фактическия БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл от програмите, както са изчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(9)  На базата на оценката за потенциален растеж — съответно 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % и 2,6 % през периода 2006-2009 г.

(10)  Стойностите на първичното салдо в програмите за сближаване, коригирани с използване на брутни, а не нетни, лихвени плащания.

(11)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл без еднократните и другите временни мерки. През периода на програмата няма еднократни и други временни мерки.

(12)  Стойностите на програмите за сближаване, основани на БВП, но без корекциите FISIM, които увеличават съотношението на дълга с около 0,8 процентни пункта в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (COM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/29

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2007-2011 г.

(2008/C 49/08)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Италия за периода от 2007 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Италия за периода от 2007 г. до 2011 г.

| (2) | Реалният ръст на БВП на Италия е под средното равнище за еврозоната след 90-те години, като според оценъчни данни потенциалният ръст от над 2 % в началото на 90-те години се е понижил до 1,5 % през последните 15 години. От друга страна, Италия отбеляза стабилен ръст на заетостта от началото на века, като процентът на безработица значително спадна, отразявайки въздействието на реформите на пазара на труда.
  Пред Италия все пак предстои дълъг път докато достигне средните нива на заетост в ЕС, като съчетаването на динамичен ръст на заетостта и бавно повишаване на БВП подчертава проблема на италианската производителност. Въпреки скорошното възстановяване на италианската икономика, средносрочните прогнози остават несигурни поради ограниченията от страна на множество структурни слабости. Последните включват в частност ограничена вътрешна конкуренция на пазара на услуги, за която се взимат мерки едва през последните години. Структурните слабости се изразиха в ниско нарастване на производителността, трайна загуба на външната конкурентоспособност, а отскоро — и в положителен инфлационен диференциал спрямо средното за еврозоната равнище. Съотношението на държавния дълг към БВП, което е над 100 %, както и все още относително високия, макар и намаляващ, бюджетен дефицит, водят до увеличаване на икономическата несигурност и високи разходи по обслужването на дълга и правят Италия уязвима откъм повишаване на лихвените равнища. Те възпрепятстват и едно оптимално използване на публичните средства и ограничават ефекта на фискалната политика върху ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори. Допълнителното сдържане на структурното съотношение на първичните разходи след стабилизирането му в последно време, както и засилване на потенциалния растеж чрез, между другото, подобряване качеството на публичните финанси, е ключово за бързото намаляване на съотношението на дълга и поемането на посока на устойчиво оздравяване на публичните финанси. |
| --- | --- |

(2)

Реалният ръст на БВП на Италия е под средното равнище за еврозоната след 90-те години, като според оценъчни данни потенциалният ръст от над 2 % в началото на 90-те години се е понижил до 1,5 % през последните 15 години. От друга страна, Италия отбеляза стабилен ръст на заетостта от началото на века, като процентът на безработица значително спадна, отразявайки въздействието на реформите на пазара на труда.

Пред Италия все пак предстои дълъг път докато достигне средните нива на заетост в ЕС, като съчетаването на динамичен ръст на заетостта и бавно повишаване на БВП подчертава проблема на италианската производителност. Въпреки скорошното възстановяване на италианската икономика, средносрочните прогнози остават несигурни поради ограниченията от страна на множество структурни слабости. Последните включват в частност ограничена вътрешна конкуренция на пазара на услуги, за която се взимат мерки едва през последните години. Структурните слабости се изразиха в ниско нарастване на производителността, трайна загуба на външната конкурентоспособност, а отскоро — и в положителен инфлационен диференциал спрямо средното за еврозоната равнище. Съотношението на държавния дълг към БВП, което е над 100 %, както и все още относително високия, макар и намаляващ, бюджетен дефицит, водят до увеличаване на икономическата несигурност и високи разходи по обслужването на дълга и правят Италия уязвима откъм повишаване на лихвените равнища. Те възпрепятстват и едно оптимално използване на публичните средства и ограничават ефекта на фискалната политика върху ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори. Допълнителното сдържане на структурното съотношение на първичните разходи след стабилизирането му в последно време, както и засилване на потенциалния растеж чрез, между другото, подобряване качеството на публичните финанси, е ключово за бързото намаляване на съотношението на дълга и поемането на посока на устойчиво оздравяване на публичните финанси.

| (3) | Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда растежът на реалния БВП да се забави от 1,9 % през 2007 г. до 1,5 % през 2008 г. Очаква се това забавяне да бъде последвано от леко, но постоянно ускоряване през оставащата част на периода на програмата, като през 2011 г. растежът достигне 1,8 %. Като се вземат предвид последните събития, очакванията в програмата за растеж през 2008 г. изглеждат доста оптимистични (2), тъй като реалният ръст на БВП за 2008 г. понастоящем се очаква да бъде доста по-нисък от предвидения в програмата, което може да даде отражение върху нивото на икономическата активност и след 2008 г. Предвижданията на програмата за инфлацията също изглеждат оптимистични за 2008 г. и реалистични през следващите години. Тези предвиждания за инфлацията, както и умереното нарастване на разходите за труд на единица продукция, изглеждат в съответствие с овладяване на загубата на конкурентоспособност на италианската икономика. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда растежът на реалния БВП да се забави от 1,9 % през 2007 г. до 1,5 % през 2008 г. Очаква се това забавяне да бъде последвано от леко, но постоянно ускоряване през оставащата част на периода на програмата, като през 2011 г. растежът достигне 1,8 %. Като се вземат предвид последните събития, очакванията в програмата за растеж през 2008 г. изглеждат доста оптимистични (2), тъй като реалният ръст на БВП за 2008 г. понастоящем се очаква да бъде доста по-нисък от предвидения в програмата, което може да даде отражение върху нивото на икономическата активност и след 2008 г. Предвижданията на програмата за инфлацията също изглеждат оптимистични за 2008 г. и реалистични през следващите години. Тези предвиждания за инфлацията, както и умереното нарастване на разходите за труд на единица продукция, изглеждат в съответствие с овладяване на загубата на конкурентоспособност на италианската икономика.

| (4) | Консолидираният държавен дефицит за 2007 г. се изчислява на 2,4 % от БВП в актуализацията от 2007 г. на програмата за стабилност, докато целевият му размер в нейната предходна актуализация беше 2,8 % от БВП. Бюджетният дефицит според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. се очакваше да бъде 2,3 % от БВП. Тези по-ниски прогнозни стойности за дефицита са резултат от по-високата с 1,8 процентни пункта стойност на номиналния БВП през 2007 г. спрямо програмата от 2006 г. и от ефективното прилагане на корективни мерки през 2006 г. и 2007 г., частично компенсиран от приетите през 2007 г. допълнителни разходи — основно социални плащания и капиталови разходи — в размер на приблизително 0,9 % от БВП. Въз основа на последните данни би могло да се очаква дефицитът за 2007 г. да се окаже значително по-нисък от заложения в есенната прогноза и следователно много под посочената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Изпълнението на бюджет 2007 г. е в съответствие с поканата за корекция на прекомерния дефицит, изразена в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност (3). Вероятният положителен бюджетен резултат през 2007 г. би могъл да бъде с още по-добри показатели, ако през тази година не бяха приети споменатите допълнителни разходи, поради което той не може да бъде считан за напълно съответстващ на поканата за възползване от по-добрите от очакваното фискални условия с оглед намаляване на дефицита. Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета за 2007 г. също не е напълно в съответствие с насоките за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

Консолидираният държавен дефицит за 2007 г. се изчислява на 2,4 % от БВП в актуализацията от 2007 г. на програмата за стабилност, докато целевият му размер в нейната предходна актуализация беше 2,8 % от БВП. Бюджетният дефицит според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. се очакваше да бъде 2,3 % от БВП. Тези по-ниски прогнозни стойности за дефицита са резултат от по-високата с 1,8 процентни пункта стойност на номиналния БВП през 2007 г. спрямо програмата от 2006 г. и от ефективното прилагане на корективни мерки през 2006 г. и 2007 г., частично компенсиран от приетите през 2007 г. допълнителни разходи — основно социални плащания и капиталови разходи — в размер на приблизително 0,9 % от БВП. Въз основа на последните данни би могло да се очаква дефицитът за 2007 г. да се окаже значително по-нисък от заложения в есенната прогноза и следователно много под посочената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Изпълнението на бюджет 2007 г. е в съответствие с поканата за корекция на прекомерния дефицит, изразена в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност (3). Вероятният положителен бюджетен резултат през 2007 г. би могъл да бъде с още по-добри показатели, ако през тази година не бяха приети споменатите допълнителни разходи, поради което той не може да бъде считан за напълно съответстващ на поканата за възползване от по-добрите от очакваното фискални условия с оглед намаляване на дефицита. Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета за 2007 г. също не е напълно в съответствие с насоките за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.

| (5) | Изложената в програмата бюджетна стратегия цели продължаване на консолидацията с оглед постигането на СБЦ за балансирана фискална позиция в структурно изражение, т.е. коригирана с отчитане на фазата на икономическия цикъл и без да се взимат предвид еднократните и другите временни мерки, което е планирано за 2011 г. В контекста на сходна икономическа перспектива с тази в предишната програма, целевите равнища на дефицита за периода 2008-2011 г. са в общи линии непроменени. От друга страна, прогнозираната за 2008 г. корекция е с около 0,5 процентни пункта от БВП по-ниска от предвидената в предишната актуализация, тъй като непромененото целево равнище е в условията на по-добра стартова позиция. Очаква се бюджетният дефицит да се намали едва с 0,2 процентни пункта от БВП през 2008 г., а след това с около 0,75 процентни пункта, като равновесие на фискалната позиция бъде постигнато през 2011 г. Елементите на корекцията са ясни само за 2008 г. когато намаляването на дефицита с 0,2 процентни пункта от БВП е планирано да бъде извършено главно по отношение на разходите.
  След 2008 г. в програмата се съдържа само общият размер на консолидационния пакет, който се изисква всяка година за постигане на бюджетните цели спрямо тренда в условията на непроменен законодателен сценарий, без да се конкретизират отделните му компоненти. Съотношението на брутния дълг към БВП, изчислено за 2007 г. на 105 %, т.е. много над посочената в Договора стойност от 60 % от БВП, е планирано да намалее с около 10 процентни пункта през периода на програмата. |
| --- | --- |

(5)

Изложената в програмата бюджетна стратегия цели продължаване на консолидацията с оглед постигането на СБЦ за балансирана фискална позиция в структурно изражение, т.е. коригирана с отчитане на фазата на икономическия цикъл и без да се взимат предвид еднократните и другите временни мерки, което е планирано за 2011 г. В контекста на сходна икономическа перспектива с тази в предишната програма, целевите равнища на дефицита за периода 2008-2011 г. са в общи линии непроменени. От друга страна, прогнозираната за 2008 г. корекция е с около 0,5 процентни пункта от БВП по-ниска от предвидената в предишната актуализация, тъй като непромененото целево равнище е в условията на по-добра стартова позиция. Очаква се бюджетният дефицит да се намали едва с 0,2 процентни пункта от БВП през 2008 г., а след това с около 0,75 процентни пункта, като равновесие на фискалната позиция бъде постигнато през 2011 г. Елементите на корекцията са ясни само за 2008 г. когато намаляването на дефицита с 0,2 процентни пункта от БВП е планирано да бъде извършено главно по отношение на разходите.

След 2008 г. в програмата се съдържа само общият размер на консолидационния пакет, който се изисква всяка година за постигане на бюджетните цели спрямо тренда в условията на непроменен законодателен сценарий, без да се конкретизират отделните му компоненти. Съотношението на брутния дълг към БВП, изчислено за 2007 г. на 105 %, т.е. много над посочената в Договора стойност от 60 % от БВП, е планирано да намалее с около 10 процентни пункта през периода на програмата.

| (6) | Рисковете пред прогнозите за дефицита, залегнали в програмата, са общо взето балансирани що се отнася до 2008 г., но след тази година бюджетните резултати могат да се окажат по-лоши от прогнозираните в програмата. Докато от една страна вероятно положителната фискална позиция за 2007 г. би могла да представлява благоприятна основа за 2008 г., в закона за бюджет 2008 се предвижда, че след като се гарантира постигането на бюджетната цел, разликата над очаквания постоянен приход може да се използва за финансиране на намаления на данъците. В контекста на последното развитие на икономическата конюнктура, дефицитът през 2008 г. също изглежда изложен на риск от значително по-нисък ръст на БВП. Постигането на целевото равнище за дефицита от 2,2 % от БВП за 2008 г. би могло да предполага влошаване както в номиналното, така и в структурното салдо за 2007 г. (4). От гледна точка на непромененото законодателство се предполага значително недооценяване на тенденцията на разходите. Това, както и факта, че не е предоставена информация относно структурата на необходимия оздравителен пакет в такъв случай предполага очевиден риск. В частност е необходимо да бъдат формулирани подходящи мерки за ограничаване на разходите. С оглед на тези рискове за бюджетните цели, изменението на съотношението на дълга от 2009 г. нататък може да бъде по-малко благоприятно от заложеното в програмата. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете пред прогнозите за дефицита, залегнали в програмата, са общо взето балансирани що се отнася до 2008 г., но след тази година бюджетните резултати могат да се окажат по-лоши от прогнозираните в програмата. Докато от една страна вероятно положителната фискална позиция за 2007 г. би могла да представлява благоприятна основа за 2008 г., в закона за бюджет 2008 се предвижда, че след като се гарантира постигането на бюджетната цел, разликата над очаквания постоянен приход може да се използва за финансиране на намаления на данъците. В контекста на последното развитие на икономическата конюнктура, дефицитът през 2008 г. също изглежда изложен на риск от значително по-нисък ръст на БВП. Постигането на целевото равнище за дефицита от 2,2 % от БВП за 2008 г. би могло да предполага влошаване както в номиналното, така и в структурното салдо за 2007 г. (4). От гледна точка на непромененото законодателство се предполага значително недооценяване на тенденцията на разходите. Това, както и факта, че не е предоставена информация относно структурата на необходимия оздравителен пакет в такъв случай предполага очевиден риск. В частност е необходимо да бъдат формулирани подходящи мерки за ограничаване на разходите. С оглед на тези рискове за бюджетните цели, изменението на съотношението на дълга от 2009 г. нататък може да бъде по-малко благоприятно от заложеното в програмата.

| (7) | Предвид оценката на риска, бюджетната ориентация на програмата е в съответствие с корекция на прекомерния дефицит до 2007 г., както препоръчва Съветът. Достатъчен предпазен марж срещу нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания обаче вероятно няма да бъде осигурен преди 2010 г. и предвиденото в програмата състояние на бюджета може да не бъде достатъчно за осигуряването на постигане на СБЦ до края на периода на програмата, както е предвидено в нея. През 2008 г. рисковете пред структурното салдо биха се влошили значително, освен ако не се задържи по-добрата от предвидената през 2007 г. първоначална позиция. За 2008 г. корекцията за постигане на поставената от програмата СБЦ е неподходяща и следва да бъде засилена, за да е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, в който се посочва, че за еврозоната и за държавите-членки на ВКМ II годишното подобрение на структурното салдо следва да бъде минимум 0,5 % от БВП. Освен това, Съветът отбелязва, че фискалната позиция през 2008 г. не е съгласувана с насоките за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г., които призоваха фискалната политика за 2008 г. да бъде внимателно изготвена с оглед ускоряването на корекцията към постигането на СБЦ. Предвиденият в програмата бюджет следва да бъде подплатен с мерки от 2009 г. нататък. В заключение, предвид рисковете пред гореспоменатите прогнозни стойности на дълга, през периода на програмата съотношението на дълга може да не намалее в достатъчна степен, за да се доближи до референтната стойност. |
| --- | --- |

(7)

Предвид оценката на риска, бюджетната ориентация на програмата е в съответствие с корекция на прекомерния дефицит до 2007 г., както препоръчва Съветът. Достатъчен предпазен марж срещу нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания обаче вероятно няма да бъде осигурен преди 2010 г. и предвиденото в програмата състояние на бюджета може да не бъде достатъчно за осигуряването на постигане на СБЦ до края на периода на програмата, както е предвидено в нея. През 2008 г. рисковете пред структурното салдо биха се влошили значително, освен ако не се задържи по-добрата от предвидената през 2007 г. първоначална позиция. За 2008 г. корекцията за постигане на поставената от програмата СБЦ е неподходяща и следва да бъде засилена, за да е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, в който се посочва, че за еврозоната и за държавите-членки на ВКМ II годишното подобрение на структурното салдо следва да бъде минимум 0,5 % от БВП. Освен това, Съветът отбелязва, че фискалната позиция през 2008 г. не е съгласувана с насоките за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г., които призоваха фискалната политика за 2008 г. да бъде внимателно изготвена с оглед ускоряването на корекцията към постигането на СБЦ. Предвиденият в програмата бюджет следва да бъде подплатен с мерки от 2009 г. нататък. В заключение, предвид рисковете пред гореспоменатите прогнозни стойности на дълга, през периода на програмата съотношението на дълга може да не намалее в достатъчна степен, за да се доближи до референтната стойност.

| (8) | За устойчивостта на публичните финанси на Италия рискът е среден. Дългосрочното въздействие на застаряването върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, като разходите за пенсии, благодарение на проведените реформи, се увеличават по-слабо в сравнение със средното за ЕС равнище. Все пак, делът на пенсионните разходи в БВП остава един от най-големите за ЕС, прогнозите се основават на предположението, че приетите неотдавна реформи ще бъдат изцяло приложени и по-специално, че преразглеждането на актюерските коефициенти се приложи от 2010 г., както бе предвидено от действащото законодателство и без отклонение от основния принцип на реформираната пенсионна система. Фискалната позиция през 2007 г., прогнозирана в програмата, която е по-добра от първоначалната позиция в предишната програма, допринася за компенсиране на дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета, но е все още недостатъчна за неутрализирането на бъдещ натиск върху разходите, дори и при отчитане на вероятно по-добрия бюджетен резултат. Освен това, нивото на брутния държавен дълг в момента е много над посочената в Договора стойност и намаляването му ще изисква генериране на големи първични излишъци, които да бъдат поддържани дълго време. |
| --- | --- |

(8)

За устойчивостта на публичните финанси на Италия рискът е среден. Дългосрочното въздействие на застаряването върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, като разходите за пенсии, благодарение на проведените реформи, се увеличават по-слабо в сравнение със средното за ЕС равнище. Все пак, делът на пенсионните разходи в БВП остава един от най-големите за ЕС, прогнозите се основават на предположението, че приетите неотдавна реформи ще бъдат изцяло приложени и по-специално, че преразглеждането на актюерските коефициенти се приложи от 2010 г., както бе предвидено от действащото законодателство и без отклонение от основния принцип на реформираната пенсионна система. Фискалната позиция през 2007 г., прогнозирана в програмата, която е по-добра от първоначалната позиция в предишната програма, допринася за компенсиране на дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета, но е все още недостатъчна за неутрализирането на бъдещ натиск върху разходите, дори и при отчитане на вероятно по-добрия бюджетен резултат. Освен това, нивото на брутния държавен дълг в момента е много над посочената в Договора стойност и намаляването му ще изисква генериране на големи първични излишъци, които да бъдат поддържани дълго време.

| (9) | Програмата за стабилност се счита за напълно съответстваща на доклада за прилагане на националната програма за реформи от октомври 2007 г. По-специално, динамиката на бюджета и представената в доклада фискална стратегия са в съответствие с описаните по-подробно в програмата за стабилност. Макар и не систематично, бюджетните прогнози в програмата експлицитно отчитат последиците за публичните финанси от предвидените в националната програма за реформи действия в рамките на структурната реформа с пряко въздействие върху прогнозния в програмата бюджет, в частност пакетът, включен в протоколното споразумение от 23 юли 2007 г. относно благосъстоянието, конкурентоспособността и пазара на труда, както и някои мерки в областта на научно-изследователската и развойна дейност. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност се счита за напълно съответстваща на доклада за прилагане на националната програма за реформи от октомври 2007 г. По-специално, динамиката на бюджета и представената в доклада фискална стратегия са в съответствие с описаните по-подробно в програмата за стабилност. Макар и не систематично, бюджетните прогнози в програмата експлицитно отчитат последиците за публичните финанси от предвидените в националната програма за реформи действия в рамките на структурната реформа с пряко въздействие върху прогнозния в програмата бюджет, в частност пакетът, включен в протоколното споразумение от 23 юли 2007 г. относно благосъстоянието, конкурентоспособността и пазара на труда, както и някои мерки в областта на научно-изследователската и развойна дейност.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата частично съответства на специфичните за страната общи насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на изготвяните в контекста на обновената Лисабонска стратегия бюджетни политики. Предвид благоприятните условия, свързани с бюджета и фазата на икономическия цикъл, Италия е трябвало да преследва по-амбициозна стратегия за консолидация. Насочените към подобряване на качеството на публичните финанси мерки, които бяха предприети, включват преподреждане на бюджета и преразглеждане на разходите. Остава да бъдат предприети и допълнителни мерки, които да преодолеят тенденцията на нарастване на първоначалните разходи и да подобрят тяхната ефективност и целенасоченост. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата частично съответства на специфичните за страната общи насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на изготвяните в контекста на обновената Лисабонска стратегия бюджетни политики. Предвид благоприятните условия, свързани с бюджета и фазата на икономическия цикъл, Италия е трябвало да преследва по-амбициозна стратегия за консолидация. Насочените към подобряване на качеството на публичните финанси мерки, които бяха предприети, включват преподреждане на бюджета и преразглеждане на разходите. Остава да бъдат предприети и допълнителни мерки, които да преодолеят тенденцията на нарастване на първоначалните разходи и да подобрят тяхната ефективност и целенасоченост.

| (11) | Относно изискванията за данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и сближаване, програмата има пропуски по отношение на задължителните и факултативните данни (5). |
| --- | --- |

(11)

Относно изискванията за данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и сближаване, програмата има пропуски по отношение на задължителните и факултативните данни (5).

Общото заключение е, че програмата съответства на корекция на прекомерния дефицит през 2007 г., което би трябвало да бъде постигнато с добър марж. Предвид благоприятните условия, свързани с бюджета и фазата на икономическия цикъл е вероятно бюджетният резултат през 2007 г. да надхвърли очакванията. Той би могъл да бъде с още по-добри показатели, ако през тази година не бяха приети допълнителни разходи. През 2008 г. рисковете пред структурното салдо биха се влошили значително, освен ако не се задържи по-добрата от предвидената през 2007 г. първоначална позиция. Планираната корекция в посока постигане на СБЦ е отложена за последните години от програмния период. В програмата не са предоставени данни за компонентите на стратегията за фискална консолидация след 2008 г., с което се възпрепятства адекватната й оценка. В частност е необходимо да бъдат формулирани подходящи мерки за ограничаване на разходните тенденции. Предвид тези рискове, СБЦ може и да не бъде постигната до 2011 г., както се предвижда в програмата, както и съотношението на дълга да не намалее значително към референтната стойност от 60 % от БВП в рамките на периода. По отношение на устойчивостта на публичните финанси, рискът пред Италия е среден, но тази оценка предполага цялостното прилагане на пенсионните реформи.

Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на препоръката съгласно член 104, параграф 7 от 28 юли 2005 г. Италия се приканва:

| i) | въз основа на положителния резултат през 2007 г. да засили бюджетната цел за 2008 г. с оглед осигуряването на амбициозна корекция; както и да изпълни впоследствие планираната фискална консолидация с конкретни мерки с оглед осигуряването на адекватен напредък към СБЦ с цел постигането й в рамките на периода на програмата, като ускори по този начин темпа на намаляване на дълга; |
| --- | --- |

i)

въз основа на положителния резултат през 2007 г. да засили бюджетната цел за 2008 г. с оглед осигуряването на амбициозна корекция; както и да изпълни впоследствие планираната фискална консолидация с конкретни мерки с оглед осигуряването на адекватен напредък към СБЦ с цел постигането й в рамките на периода на програмата, като ускори по този начин темпа на намаляване на дълга;

| ii) | предвид много високото равнище на държавен дълг, да приложи изцяло пенсионните реформи и най-вече планираната периодична актюерска корекция с цел да избегне увеличение в разходите, свързани със застаряването; както и |
| --- | --- |

ii)

предвид много високото равнище на държавен дълг, да приложи изцяло пенсионните реформи и най-вече планираната периодична актюерска корекция с цел да избегне увеличение в разходите, свързани със застаряването; както и

| iii) | да формулира бюджетната стратегия в рамките на една средносрочна перспектива, в съответствие с Пакта за стабилност и растеж и кодекса за поведение към него, да продължи усилията за подобряване на качеството на публичните финанси чрез наблягане на техния състав, увеличаване на прозрачността на бюджетния процес и ефективно да прилага механизмите за надзор и контрол на разходите. |
| --- | --- |

iii)

да формулира бюджетната стратегия в рамките на една средносрочна перспектива, в съответствие с Пакта за стабилност и растеж и кодекса за поведение към него, да продължи усилията за подобряване на качеството на публичните финанси чрез наблягане на техния състав, увеличаване на прозрачността на бюджетния процес и ефективно да прилага механизмите за надзор и контрол на разходите.

Съветът отбелязва също така, че такива действия биха били в съответствие с насоките за фискалната политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| СОМ ноември 2007 г. | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| СОМ ноември 2007 г. | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| СОМ ноември 2007 г. (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Нето предоставени /получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| СОМ ноември 2007 г. | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| СОМ ноември 2007 г. | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| СОМ ноември 2007 г. | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

СОМ ноември 2007 г.

1,9

1,9

1,4

1,6

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС ноември 2007 г.

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

СОМ ноември 2007 г.

2,2

1,9

2,0

1,9

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

СОМ ноември 2007 г. (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Нето предоставени /получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

СОМ ноември 2007 г.

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

СОМ ноември 2007 г.

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

СОМ ноември 2007 г.

0,1

2,5

2,4

2,5

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

СОМ ноември 2007 г.

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

СОМ ноември 2007 г.

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

СОМ ноември 2007 г.

106,8

104,3

102,9

101,2

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В оценката се отчита и прогнозата на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за прилагане на националната програма за реформи.

(3)  OВ C 70, 27.3.2007 г., стp. 17.

(4)  Това особено касае структурното салдо. Приетата на 31 декември 2007 г. мярка за прекратяване на задължението за данъчните власти авансово да изплащат на правителството известен дял от дължимите за следващата година данъци би могла да има неблагоприятно въздействие (0,3 % от БВП) върху номиналното салдо за 2007 г. От друга страна, поради еднократния си характер, то не би имало никакво въздействие върху структурното салдо за 2007 г.

(5)  По-конкретно, липсва разбивка на бюджета в съответствие с целевите равнища на дефицита за периода 2009-2011 г.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, както е изчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(7)  Основано на оценката за потенциален ръст със съответно 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % и 1,7 % през периода 2006-2009 г.

(8)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според последната актуализация и прогнозата на службите на Комисията от есента, еднократни и временни мерки са: 1,2 % от БВП през 2006 г., което води до увеличаване на дефицита; 0,2 % от БВП, водещо до намаляване на дефицита, както и 0,1 % от БВП годишно, водещо до намаляване на дефицита от 2008 г. нататък.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/34

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2007-2012 г.

(2008/C 49/09)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2007-2012 г., който надвишава с една година референтния период, за да съвпадне с правителствената програма. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2007-2012 г., който надвишава с една година референтния период, за да съвпадне с правителствената програма.

| (2) | Между 2001 г. и 2005 г., годишния реален БВП нарастваше средно с малко над 1,5 %. Това беше в съответствие със средното нарастване в еврозоната, като същевременно инфлацията беше малко по-ниска от средната в еврозоната. От 2006 г. насам, ръстът на БВП на Франция спадна под средния за еврозоната, с данни за структурни проблеми и свързано с тях влошаване на конкурентоспособността. Въпреки намаляването на безработицата след 2005 г., равнището й остава все още над средното за еврозоната, а заетостта и броят отработени часове са все още ниски.
  В този контекст, приетите мерки и планираните от правителството за следващите пет години широкообхватни реформи на трудовия и продуктовия пазар, при условие че бъдат напълно приложени на практика, биха увеличили потенциалния растеж и конкурентоспособност и биха подобрили дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Равнищата на правителствения дефицит и съотношението на дълга към БВП, макар и намаляващи, остават високи. Въпреки наскоро предприетите положителни стъпки за овладяване на разходите, най-вече в областта на социалната сигурност, равнището на съотношението на разходите към БВП на Франция е най-високото в еврозоната, а дефицитът й е съвсем близо до референтния праг от 3 % от БВП. Следователно плановете на Франция за прилагане на реформите за увеличаване на потенциалния растеж, подобряване на конкурентоспособността на френската икономика и подпомагане на продължаването на процеса на бюджетна консолидация, както и енергично ограничаване на разходите и подобряване на тяхната ефективност на всички правителствени равнища биха допринесли за постигането на ключовите предизвикателства за следващите години. |
| --- | --- |

(2)

Между 2001 г. и 2005 г., годишния реален БВП нарастваше средно с малко над 1,5 %. Това беше в съответствие със средното нарастване в еврозоната, като същевременно инфлацията беше малко по-ниска от средната в еврозоната. От 2006 г. насам, ръстът на БВП на Франция спадна под средния за еврозоната, с данни за структурни проблеми и свързано с тях влошаване на конкурентоспособността. Въпреки намаляването на безработицата след 2005 г., равнището й остава все още над средното за еврозоната, а заетостта и броят отработени часове са все още ниски.

В този контекст, приетите мерки и планираните от правителството за следващите пет години широкообхватни реформи на трудовия и продуктовия пазар, при условие че бъдат напълно приложени на практика, биха увеличили потенциалния растеж и конкурентоспособност и биха подобрили дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Равнищата на правителствения дефицит и съотношението на дълга към БВП, макар и намаляващи, остават високи. Въпреки наскоро предприетите положителни стъпки за овладяване на разходите, най-вече в областта на социалната сигурност, равнището на съотношението на разходите към БВП на Франция е най-високото в еврозоната, а дефицитът й е съвсем близо до референтния праг от 3 % от БВП. Следователно плановете на Франция за прилагане на реформите за увеличаване на потенциалния растеж, подобряване на конкурентоспособността на френската икономика и подпомагане на продължаването на процеса на бюджетна консолидация, както и енергично ограничаване на разходите и подобряване на тяхната ефективност на всички правителствени равнища биха допринесли за постигането на ключовите предизвикателства за следващите години.

| (3) | Програмата съдържа два различни сценария за макроикономическите и бюджетните предвиждания: сценарий при „малък“ растеж и сценарий при „висок“ растеж. Сценарият при „малък“ растеж се счита за референтен при оценяване на прогнозите по отношение на публичните финанси. Според него реалният БВП би нараснал от 2 % през 2007 г. до 2-2,5 % през 2008 г. и до 2,5 % през останалата част на програмния период, което е по-благоприятна оценка от тази на службите на Комисията за потенциален растеж от малко над 2 %. Обявените реформи на трудовия и продуктов пазар, целящи да стимулират растежа, постепенно ще допринесат за по-висок потенциален растеж, чиито размер и времеви период зависят от променливи фактори. Въз основа на текущата налична информация (2), дори този сценарий изглежда се основава на оптимистични предположения за растеж, особено за 2009 г. Следователно по-сдържан от предвидения в програмата растеж в средносрочен план представлява риск, също и поради оптимистичните до известна степен предположения по отношение на международния климат. |
| --- | --- |

(3)

Програмата съдържа два различни сценария за макроикономическите и бюджетните предвиждания: сценарий при „малък“ растеж и сценарий при „висок“ растеж. Сценарият при „малък“ растеж се счита за референтен при оценяване на прогнозите по отношение на публичните финанси. Според него реалният БВП би нараснал от 2 % през 2007 г. до 2-2,5 % през 2008 г. и до 2,5 % през останалата част на програмния период, което е по-благоприятна оценка от тази на службите на Комисията за потенциален растеж от малко над 2 %. Обявените реформи на трудовия и продуктов пазар, целящи да стимулират растежа, постепенно ще допринесат за по-висок потенциален растеж, чиито размер и времеви период зависят от променливи фактори. Въз основа на текущата налична информация (2), дори този сценарий изглежда се основава на оптимистични предположения за растеж, особено за 2009 г. Следователно по-сдържан от предвидения в програмата растеж в средносрочен план представлява риск, също и поради оптимистичните до известна степен предположения по отношение на международния климат.

| (4) | За 2007 г. общият държавен дефицит се изчислява на 2,6 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г., а посоченото в предишната актуализация на програмата за стабилност целево равнище е 2,5 % от БВП. В новата актуализация дефицитът се очаква да възлезе на 2,4 % от БВП. Непредвидените приходи, които се дължат частично на положителния базов ефект поради приходите през 2006 г., които бяха по-добри от очакваните, до голяма степен компенсират разходите от приетия през лятото фискален пакет, целящ поддържане на растежа (главно чрез намаления на данъците) и особено увеличаването на разходите, които се оказаха по-високи от предвидените в бюджета (главно в областта на общественото здравеопазване въпреки взетите коригиращи мерки за смекчаване на неспазването на националната цел за разходи за здравно застраховане (ONDAM) след откриването на пропуски от „Комитета за тревога“ през юни 2007 г.). Поради това, въпреки възможното постигане на заложената в предишната актуализация бюджетна цел, изпълнението на бюджета през 2007 г. може да се счита само за частично съответстващо на приканването, включено в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната актуализация на програмата за стабилност (3), да „се възползва от перспективите за силен растеж и от положителния първоначален ефект от това, че резултатите за 2006 г. са по-добри от очакваните, за да предвиди корекция в първата фаза в посока постигане на средносрочната цел ... с оглед постигането (й) през 2010 г., както е планирано, и по-конкретно бюджетът за 2007 г. да бъде изцяло и ефективно изпълнен и да бъдат използвани всички възможности за ускоряване на структурните промени“. Съветът също така отбелязва, че изпълнението на бюджета не изглежда съвместимо с всички насоки за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г., тъй като извънбюджетните приходи са частично използвани за намаление на данъци и за по-големи от предвидените в бюджета разходи. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. общият държавен дефицит се изчислява на 2,6 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г., а посоченото в предишната актуализация на програмата за стабилност целево равнище е 2,5 % от БВП. В новата актуализация дефицитът се очаква да възлезе на 2,4 % от БВП. Непредвидените приходи, които се дължат частично на положителния базов ефект поради приходите през 2006 г., които бяха по-добри от очакваните, до голяма степен компенсират разходите от приетия през лятото фискален пакет, целящ поддържане на растежа (главно чрез намаления на данъците) и особено увеличаването на разходите, които се оказаха по-високи от предвидените в бюджета (главно в областта на общественото здравеопазване въпреки взетите коригиращи мерки за смекчаване на неспазването на националната цел за разходи за здравно застраховане (ONDAM) след откриването на пропуски от „Комитета за тревога“ през юни 2007 г.). Поради това, въпреки възможното постигане на заложената в предишната актуализация бюджетна цел, изпълнението на бюджета през 2007 г. може да се счита само за частично съответстващо на приканването, включено в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната актуализация на програмата за стабилност (3), да „се възползва от перспективите за силен растеж и от положителния първоначален ефект от това, че резултатите за 2006 г. са по-добри от очакваните, за да предвиди корекция в първата фаза в посока постигане на средносрочната цел ... с оглед постигането (й) през 2010 г., както е планирано, и по-конкретно бюджетът за 2007 г. да бъде изцяло и ефективно изпълнен и да бъдат използвани всички възможности за ускоряване на структурните промени“. Съветът също така отбелязва, че изпълнението на бюджета не изглежда съвместимо с всички насоки за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г., тъй като извънбюджетните приходи са частично използвани за намаление на данъци и за по-големи от предвидените в бюджета разходи.

| (5) | Основната цел на бюджетната стратегия в актуализацията на програмата за стабилност е да овладее значително публичните разходи при условия, при които се предполага, че приетите и обявени структурни реформи ще засилят растежа с оглед постигането на средносрочната цел най-късно през 2012 г. при балансирана в структурно изражение (тоест коригирана с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без еднократните и други временни мерки) фискална позиция.
  Според референтния сценарий, номиналният дефицит би спаднал незначително от 2,4 % от БВП през 2007 г. до 2,3 % от БВП през 2008 г., като след тази дата се очаква по-бързото му намаляване с 0,6 процентни пункта годишно до достигане на балансирана фискална позиция през 2012 г. Същевременно първоначалният излишък би нараснал от 0,2 % от БВП през 2007 г. до 2,5 % от БВП през 2012 г. Въпреки по-благоприятните макроикономически прогнози за растежа и по-добрата първоначална фискална позиция, в програмата се отлага планираната в предходната актуализация корекция, където за целева година за постигане на средносрочната цел беше заложена 2010 г. Структурната корекция е много ограничена през първата година на програмата и се простира в рамките на по-дългосрочен период. Намаляването на дефицита е планирано да бъде изцяло основано на разходите. Съотношението на разходите е планирано да бъде намалено с близо 3 процентни пункта от БВП. Съотношението на приходите към БВП също се очаква леко да се намали през 2008 и 2009 г., като след това се стабилизира. Брутният държавен дълг, изчислен в актуализацията на 64,2 % от БВП за 2007, т.е. над посочената в Договора референтна стойност от 60 %, е прогнозиран да намалее с над 4 процентни пункта от БВП през периода на програмата, достигайки референтната стойност през 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на бюджетната стратегия в актуализацията на програмата за стабилност е да овладее значително публичните разходи при условия, при които се предполага, че приетите и обявени структурни реформи ще засилят растежа с оглед постигането на средносрочната цел най-късно през 2012 г. при балансирана в структурно изражение (тоест коригирана с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без еднократните и други временни мерки) фискална позиция.

Според референтния сценарий, номиналният дефицит би спаднал незначително от 2,4 % от БВП през 2007 г. до 2,3 % от БВП през 2008 г., като след тази дата се очаква по-бързото му намаляване с 0,6 процентни пункта годишно до достигане на балансирана фискална позиция през 2012 г. Същевременно първоначалният излишък би нараснал от 0,2 % от БВП през 2007 г. до 2,5 % от БВП през 2012 г. Въпреки по-благоприятните макроикономически прогнози за растежа и по-добрата първоначална фискална позиция, в програмата се отлага планираната в предходната актуализация корекция, където за целева година за постигане на средносрочната цел беше заложена 2010 г. Структурната корекция е много ограничена през първата година на програмата и се простира в рамките на по-дългосрочен период. Намаляването на дефицита е планирано да бъде изцяло основано на разходите. Съотношението на разходите е планирано да бъде намалено с близо 3 процентни пункта от БВП. Съотношението на приходите към БВП също се очаква леко да се намали през 2008 и 2009 г., като след това се стабилизира. Брутният държавен дълг, изчислен в актуализацията на 64,2 % от БВП за 2007, т.е. над посочената в Договора референтна стойност от 60 %, е прогнозиран да намалее с над 4 процентни пункта от БВП през периода на програмата, достигайки референтната стойност през 2012 г.

| (6) | Бюджетният резултат би могъл да бъде по-неблагоприятен от заложения в програмата. Макроикономическият сценарий, който се основава на благоприятен международен климат, изглежда оптимистичен през целия период на програмата. Това се дължи до известна степен на факта, че той се основава на прилагането на структурните реформи, включително вече широко възприетите реформи на специалните пенсионни режими, както и преразглеждането на трудовите договори, а и реформи, които подлежат на приемане. Структурните мерки следва да се прилагат решително, за да имат пълно въздействие върху потенциалния растеж. По отношение на разходите в краткосрочен план са налице някои конкретни мерки в подкрепа на ограничаването (например въвеждането на минимална такса за пациентите по отношение на някои разходи за здравеопазване, както и частичното попълване на постовете в публичната администрация, освободени от пенсиониращите се служители).
  В средносрочен план, когато се очаква по-широка консолидация, следва да има положителен ефект главно от „Общия преглед на публичните политики“, което следва да доведе до структурни реформи във всички области на публичните разходи, които обхващат периода 2009-2011 г. и предстои да бъдат одобрени през пролетта на 2008 г., но конкретните мерки все още не са напълно уточнени и следователно въздействието им върху бюджета не може да се определи с точност. Разширяването на държавното правило за покриване на социалните плащания, обхващащо вече и местните органи на власт, би могло да допринесе за ограничаване на разходите. Разходите на местните органи и разходите за социална сигурност продължават да крият риск за цялостните разходи на правителството. С оглед на тези рискове за бюджетните цели, съотношението на дълга би могло също да се окаже по-голямо от заложеното в програмата. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетният резултат би могъл да бъде по-неблагоприятен от заложения в програмата. Макроикономическият сценарий, който се основава на благоприятен международен климат, изглежда оптимистичен през целия период на програмата. Това се дължи до известна степен на факта, че той се основава на прилагането на структурните реформи, включително вече широко възприетите реформи на специалните пенсионни режими, както и преразглеждането на трудовите договори, а и реформи, които подлежат на приемане. Структурните мерки следва да се прилагат решително, за да имат пълно въздействие върху потенциалния растеж. По отношение на разходите в краткосрочен план са налице някои конкретни мерки в подкрепа на ограничаването (например въвеждането на минимална такса за пациентите по отношение на някои разходи за здравеопазване, както и частичното попълване на постовете в публичната администрация, освободени от пенсиониращите се служители).

В средносрочен план, когато се очаква по-широка консолидация, следва да има положителен ефект главно от „Общия преглед на публичните политики“, което следва да доведе до структурни реформи във всички области на публичните разходи, които обхващат периода 2009-2011 г. и предстои да бъдат одобрени през пролетта на 2008 г., но конкретните мерки все още не са напълно уточнени и следователно въздействието им върху бюджета не може да се определи с точност. Разширяването на държавното правило за покриване на социалните плащания, обхващащо вече и местните органи на власт, би могло да допринесе за ограничаване на разходите. Разходите на местните органи и разходите за социална сигурност продължават да крият риск за цялостните разходи на правителството. С оглед на тези рискове за бюджетните цели, съотношението на дълга би могло също да се окаже по-голямо от заложеното в програмата.

| (7) | Като се има предвид тази оценка на риска, както и фактът, че структурното салдо през 2008 г. почти не би се подобрило, а след това би се подобрявало с близо 0,5 процентни пункта от БВП средно годишно, бюджетът в програмата не е достатъчен, за да осигури постигането на средносрочната цел до 2010 г., както е предвидено в предходната програма, а може и да не е достатъчен за нейното постигане дори до 2012 г., както е заложено в програмата. Освен тона Съветът отбелязва, че бюджетът не съвместим с насоките, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г. Според програмата, достатъчен предпазен марж от нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания би бил постигнат през 2009 г. С оглед на рисковете за бюджетните цели, маржът може да бъде постигнат по-късно. Съдържащата се в програмата корекция не е в съответствие с изискваното в Пакта за стабилност и растеж минимално равнище от 0,5 % от БВП, по-специално поради неподходящата корекция през 2008 г. Съветът отбелязва, че това не е в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. Предвид рисковете пред гореспоменатите прогнозни стойности на дефицита, през периода на програмата съотношението на дълга може да не намалее в достатъчна степен, за да се доближи до референтната стойност. |
| --- | --- |

(7)

Като се има предвид тази оценка на риска, както и фактът, че структурното салдо през 2008 г. почти не би се подобрило, а след това би се подобрявало с близо 0,5 процентни пункта от БВП средно годишно, бюджетът в програмата не е достатъчен, за да осигури постигането на средносрочната цел до 2010 г., както е предвидено в предходната програма, а може и да не е достатъчен за нейното постигане дори до 2012 г., както е заложено в програмата. Освен тона Съветът отбелязва, че бюджетът не съвместим с насоките, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г. Според програмата, достатъчен предпазен марж от нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания би бил постигнат през 2009 г. С оглед на рисковете за бюджетните цели, маржът може да бъде постигнат по-късно. Съдържащата се в програмата корекция не е в съответствие с изискваното в Пакта за стабилност и растеж минимално равнище от 0,5 % от БВП, по-специално поради неподходящата корекция през 2008 г. Съветът отбелязва, че това не е в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. Предвид рисковете пред гореспоменатите прогнозни стойности на дефицита, през периода на програмата съотношението на дълга може да не намалее в достатъчна степен, за да се доближи до референтната стойност.

| (8) | За устойчивостта на публичните финанси на Франция рискът е среден. Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението във Франция е по-ниско от средното за ЕС, като в резултат от прилагането на пенсионните реформи разходите за пенсии ще се увеличават с по-ограничен темп. Посочената в програмата прогнозна фискална позиция през 2007 г., макар и подобрена в сравнение с предходната година, продължава да представлява риск за устойчивостта на публичните финанси, дори преди отчитане на дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението. Освен това, настоящото равнище на брутния дълг е над посочената в Договора референтна стойност. Напредъкът при бюджетната консолидация би допринесъл за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

За устойчивостта на публичните финанси на Франция рискът е среден. Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението във Франция е по-ниско от средното за ЕС, като в резултат от прилагането на пенсионните реформи разходите за пенсии ще се увеличават с по-ограничен темп. Посочената в програмата прогнозна фискална позиция през 2007 г., макар и подобрена в сравнение с предходната година, продължава да представлява риск за устойчивостта на публичните финанси, дори преди отчитане на дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението. Освен това, настоящото равнище на брутния дълг е над посочената в Договора референтна стойност. Напредъкът при бюджетната консолидация би допринесъл за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност съответства до известна степен на доклада за изпълнение на националната програма за реформи от октомври 2007 г. В частност и в двете програми е набелязано провеждането на широкообхватни правителствени реформи в областта на пазара на труда, публичната администрация и подобряването на конкурентния бизнес климат. До този момент правителството прие по-специално реформа на университетите, допълнителни стимули за корпоративната научна дейност, както и премахването на данъчното облагане върху извънредната работа, реформата на сектора на търговия на дребно (loi Galland), и се съгласи да реформира специалните пенсионни режими и одобри сливането на ANPE (агенцията по безработицата) и Unedic (фондът за обезщетения за безработица). Освен това текущите реформи покриват множество области като допълнителното реформиране на пенсионната система и пазара на труда, включително чрез преразглеждане на трудовите договори, както и модернизирането на френската икономика с отчитане на предложенията на комисията „Атали“. Докладът за прилагането обхваща по-широк кръг области, а програмата за стабилност от своя страна съдържа повече сведения за последните развития на обстановката. В нито една от програмите не се предоставят систематични сведения за преките бюджетни разходи (или спестени средства) в резултат на предвидените основни реформи, въпреки че последните са визирани като подкрепящи бюджетната консолидация на програмата за стабилност. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност съответства до известна степен на доклада за изпълнение на националната програма за реформи от октомври 2007 г. В частност и в двете програми е набелязано провеждането на широкообхватни правителствени реформи в областта на пазара на труда, публичната администрация и подобряването на конкурентния бизнес климат. До този момент правителството прие по-специално реформа на университетите, допълнителни стимули за корпоративната научна дейност, както и премахването на данъчното облагане върху извънредната работа, реформата на сектора на търговия на дребно (loi Galland), и се съгласи да реформира специалните пенсионни режими и одобри сливането на ANPE (агенцията по безработицата) и Unedic (фондът за обезщетения за безработица). Освен това текущите реформи покриват множество области като допълнителното реформиране на пенсионната система и пазара на труда, включително чрез преразглеждане на трудовите договори, както и модернизирането на френската икономика с отчитане на предложенията на комисията „Атали“. Докладът за прилагането обхваща по-широк кръг области, а програмата за стабилност от своя страна съдържа повече сведения за последните развития на обстановката. В нито една от програмите не се предоставят систематични сведения за преките бюджетни разходи (или спестени средства) в резултат на предвидените основни реформи, въпреки че последните са визирани като подкрепящи бюджетната консолидация на програмата за стабилност.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата съответства частично на специфичните за страната общи насоки на икономическата политика и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на изготвяните в контекста на обновената Лисабонска стратегия бюджетни политики. В частност, Франция вероятно няма да постигне своята средносрочна цел до 2010 г., а размерът на съотношението на държавния дълг остава незадоволително голям. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата съответства частично на специфичните за страната общи насоки на икономическата политика и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на изготвяните в контекста на обновената Лисабонска стратегия бюджетни политики. В частност, Франция вероятно няма да постигне своята средносрочна цел до 2010 г., а размерът на съотношението на държавния дълг остава незадоволително голям.

| (11) | По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване, програмата има някои пропуски в задължителните и незадължителни данни (4). |
| --- | --- |

(11)

По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване, програмата има някои пропуски в задължителните и незадължителни данни (4).

Общото заключение е, че през 2007 г. темпът на бюджетна консолидация и намаляването на дълга се е забавил, като през следващите години се очаква да е значително по-слаб от предвидения в предишната актуализация на програмата за стабилност, особено по отношение на 2008 г. Според по-реалистичния от двата представени от френските власти сценария, предвидената консолидация е отложена във времето, а постигането на средносрочната цел чрез основана на разходите корекция е отложено от 2010 г. за 2012 г. Дори при този набелязан път обаче съществуват значителни рискове. В допълнение към вече произвеждания върху публичните финанси ефект от приетите през лятото на 2007 г. намаления на данъците, френските власти приеха мерки за овладяване на нарастването на публичните разходи през 2008 г., особено в областта на социалното осигуряване, разшириха обхвата на приложение на правилата за държавните разходи и започнаха структурни реформи. Тези реформи ще бъдат ключови за увеличаването на потенциалния растеж, подобряването на конкурентоспособността и поддържането на процеса на бюджетна консолидация. Мерките в подкрепа на планираното амбициозно намаляване на съотношението на разходите през програмния период обаче се нуждаят от допълнително конкретизиране и прилагане. Целите на програмата също са изложени на рискове, произтичащи от макроикономическите предположения, които са благоприятни, и от предположенията за въздействието на структурните реформи върху растежа. С оглед на равнищата на дълга и дефицита, както и прогнозираното увеличаване на свързаните със застаряването на населението разходи, рискът за устойчивостта на публичните финанси на Франция изглежда среден.

Предвид горепосочената оценка Франция се приканва:

| i) | да ускори темпа на бюджетна консолидация и намаляване на дълга, включително чрез строго прилагане на бюджета за 2008 г., така че да осигури постигането на предпазния марж срещу превишаването на прага на дефицита от 3 % от БВП по-бързо от предвиденото, както и да се стреми да постигне средносрочната цел до 2010 г., ако фазите на икономическия цикъл позволяват това, с цел да допринесе съществено за подобряването на дългосрочната устойчивост на публичните финанси; |
| --- | --- |

i)

да ускори темпа на бюджетна консолидация и намаляване на дълга, включително чрез строго прилагане на бюджета за 2008 г., така че да осигури постигането на предпазния марж срещу превишаването на прага на дефицита от 3 % от БВП по-бързо от предвиденото, както и да се стреми да постигне средносрочната цел до 2010 г., ако фазите на икономическия цикъл позволяват това, с цел да допринесе съществено за подобряването на дългосрочната устойчивост на публичните финанси;

| ii) | да приложи ефективно съществуващите правила за разходите и да предприеме допълнителни стъпки с оглед гарантиране на съблюдаването на амбициозните многогодишни цели за намаление на разходите на общото правителство от всички подсектори, като по този начин се постигне намаление на съотношението между разходите и БВП; |
| --- | --- |

ii)

да приложи ефективно съществуващите правила за разходите и да предприеме допълнителни стъпки с оглед гарантиране на съблюдаването на амбициозните многогодишни цели за намаление на разходите на общото правителство от всички подсектори, като по този начин се постигне намаление на съотношението между разходите и БВП;

| iii) | да продължи и да ускори структурните реформи, така че да увеличи потенциалния растеж и да овладее нарастването на публичните разходи. |
| --- | --- |

iii)

да продължи и да ускори структурните реформи, така че да увеличи потенциалния растеж и да овладее нарастването на публичните разходи.

Съветът също отбелязва, че тези действия биха били в съответствие с насоките за фискална политика, приети от заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.

Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни предвиждания

| | 2006 г. (8) | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM ноември 2007 г. | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | н.д. | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| COM ноември 2007 г. | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | н.д. | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| COM ноември 2007 г. (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | н.д. | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | н.д. | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| COM ноември 2007 г. | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | н.д. | н.д. |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | н.д. | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | н.д. | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| COM ноември 2007 г. | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | н.д. | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г. (8)

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

COM ноември 2007 г.

2,0

1,9

2,0

1,8

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

н.д.

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС ноември 2007 г.

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

COM ноември 2007 г.

1,9

1,5

1,7

1,6

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

н.д.

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

COM ноември 2007 г. (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

н.д.

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

COM ноември 2007 г.

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

COM ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

н.д.

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

COM ноември 2007 г.

0,0

0,0

0,0

– 0,1

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

н.д.

н.д.

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

COM ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

н.д.

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

COM ноември 2007 г.

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

н.д.

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

COM ноември 2007 г.

64,2

64,3

64,1

64,1

н.д.

н.д.

н.д.

ПС декември 2006 г.

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

н.д.

н.д.

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, посочени в настоящия текст, се намират на следния уебсайт:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В оценката се отчитат най-вече прогнозите на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за прилагане на националната програма за реформи.

(3)  OВ C 70, 27.3.2007 г., стp. 13.

(4)  По-специално не са предоставени данни за кратко и дългосрочните лихвени равнища. Освен това в програмата не са предоставени и данни за 2006 г. с изключение на таблицата за хода на цикъла.

(5)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, както е изчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Основано на оценката за потенциален ръст със съответно 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % и 2,1 % през периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки съставляват 0,1 % от БВП през 2006 г. и 0 за останалата част от обхванатия период (2007-2012 г.) според последната актуализация. Според прогнозата на службите на Комисията от есента, те съставляват 0,3 % от БВП през 2006 г., 0,05 % от БВП през 2007 г. и 0,1 % от БВП през 2008 г.

(8)  Тъй като в последната актуализация не са предоставени данни за 2006 г. (с изключение на данните за хода на цикъла), данните са почерпени от прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/39

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Румъния за периода 2007-2010 г.

(2008/C 49/10)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Румъния за периода 2007-2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Румъния за периода 2007-2010 г.

| (2) | За периода 2003-2006 г., икономическият растеж на Румъния беше значителен със средна годишна стойност от 6,5 %. От друга страна, добре работещата икономика показва ясни признаци на прегряване с висок и нарастващ външнотърговски дефицит (с прогнозна стойност от близо 13 % от БВП през 2007 г.), като по-малка част от него се покрива от финансиране чрез преки чуждестранни инвестиции — въпреки устойчивите несвързани с приватизация инвестиции през 2007 г. — но все още смекчаван от по-големия дял средно и дългосрочен капиталов приток въз основа на известните до момента данни за 2007 г.
  Нарастващият недостиг на работна сила, значителното увеличаване на заплатите, което затруднява конкурентоспособността, както и бързото нарастване на кредитите на домакинствата, са все признаци за прегряване. Рязкото увеличаване на инфлацията след дълъг период на успешна дезинфлация бе предизвикано най-вече от сътресения в областта на предлагането, дължащи се на свързаното с природните условия слабо представяне на земеделския сектор през 2007 г. Това бе подсилено от съчетаното въздействие върху търсенето от доходите и растежа на кредита, нерестриктивната политика по отношение на бюджета и заплатите в публичния сектор и обезценяването на леята след август 2007 г. (след повишаването на стойността й през последните години). За Румъния ключов фактор за поддържането на бърз темп на приближаване към средната за ЕС 27 стойност на БВП на глава от населението ще бъде овладяването на нарастващото неравновесие във външния баланс. В тази връзка фискалната политика играе важна роля, като охлажда вътрешното търсене и подобрява качеството на публичните финанси, по-специално чрез пренасочване на вниманието към стимулиращи растежа инвестиции. |
| --- | --- |

(2)

За периода 2003-2006 г., икономическият растеж на Румъния беше значителен със средна годишна стойност от 6,5 %. От друга страна, добре работещата икономика показва ясни признаци на прегряване с висок и нарастващ външнотърговски дефицит (с прогнозна стойност от близо 13 % от БВП през 2007 г.), като по-малка част от него се покрива от финансиране чрез преки чуждестранни инвестиции — въпреки устойчивите несвързани с приватизация инвестиции през 2007 г. — но все още смекчаван от по-големия дял средно и дългосрочен капиталов приток въз основа на известните до момента данни за 2007 г.

Нарастващият недостиг на работна сила, значителното увеличаване на заплатите, което затруднява конкурентоспособността, както и бързото нарастване на кредитите на домакинствата, са все признаци за прегряване. Рязкото увеличаване на инфлацията след дълъг период на успешна дезинфлация бе предизвикано най-вече от сътресения в областта на предлагането, дължащи се на свързаното с природните условия слабо представяне на земеделския сектор през 2007 г. Това бе подсилено от съчетаното въздействие върху търсенето от доходите и растежа на кредита, нерестриктивната политика по отношение на бюджета и заплатите в публичния сектор и обезценяването на леята след август 2007 г. (след повишаването на стойността й през последните години). За Румъния ключов фактор за поддържането на бърз темп на приближаване към средната за ЕС 27 стойност на БВП на глава от населението ще бъде овладяването на нарастващото неравновесие във външния баланс. В тази връзка фискалната политика играе важна роля, като охлажда вътрешното търсене и подобрява качеството на публичните финанси, по-специално чрез пренасочване на вниманието към стимулиращи растежа инвестиции.

| (3) | Макроикономическият сценарий на програмата прогнозира нарастване на реалния БВП от 6,1 % през 2007 г. до 6,5 % през 2008 г. и успокояване от порядъка на 5,8 % през 2010 г. Оценката, направена въз основа на разполагаемата текуща информация (2), е че прогнозата за растежа през 2008 г. и 2009 г. е оптимистична. По-специално не е ясно как, в контекста на увеличаващи се разходи за единица труд и силен натиск от страна на търсенето, усилени от нерестриктивната фискална политика, ще бъде постигнато намаляване на отрицателното въздействие на нетния износ върху растежа. Размерът и бързото влошаване на външния баланс е причина за тревога, за което показател е и тенденцията на обезценяване на леята от средата на 2007 г. в контекст на общо ревалоризиране на риска на международните финансови пазари. Предвижданията на програмата за инфлацията също изглеждат в значителна степен подценени. Силният инфлационен натиск от страна на динамиката на заплатите (включително в бюджетната сфера), бързото нарастване на международните цени на стоките и храните, както и слабата лея (след дълъг период на силна лея), предполагат по-изразено забавяне на процеса на бърза дезинфлация. По такъв начин се очаква инфлационният диференциал (ХИПЦ) с ЕС-27 да се стабилизира или леко да се стесни в рамките на прогнозния период. В общи линии съчетанието на политики в програмата би могло и да не доведе до напредък към номинално сближаване. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий на програмата прогнозира нарастване на реалния БВП от 6,1 % през 2007 г. до 6,5 % през 2008 г. и успокояване от порядъка на 5,8 % през 2010 г. Оценката, направена въз основа на разполагаемата текуща информация (2), е че прогнозата за растежа през 2008 г. и 2009 г. е оптимистична. По-специално не е ясно как, в контекста на увеличаващи се разходи за единица труд и силен натиск от страна на търсенето, усилени от нерестриктивната фискална политика, ще бъде постигнато намаляване на отрицателното въздействие на нетния износ върху растежа. Размерът и бързото влошаване на външния баланс е причина за тревога, за което показател е и тенденцията на обезценяване на леята от средата на 2007 г. в контекст на общо ревалоризиране на риска на международните финансови пазари. Предвижданията на програмата за инфлацията също изглеждат в значителна степен подценени. Силният инфлационен натиск от страна на динамиката на заплатите (включително в бюджетната сфера), бързото нарастване на международните цени на стоките и храните, както и слабата лея (след дълъг период на силна лея), предполагат по-изразено забавяне на процеса на бърза дезинфлация. По такъв начин се очаква инфлационният диференциал (ХИПЦ) с ЕС-27 да се стабилизира или леко да се стесни в рамките на прогнозния период. В общи линии съчетанието на политики в програмата би могло и да не доведе до напредък към номинално сближаване.

| (4) | Според актуализираната програма, прогнозираният консолидиран държавен дефицит за 2007 г. е 2,9 % от БВП, с 0,2 процентни пункта по-висок от прогнозата на службите на Комисията от есента и целевото равнище, заложено в предишната програма. Положителният базов ефект поради по-добрия резултат по отношение на дефицита през 2006 г. беше контриран през 2007 г. от нарастване на разходите, надхвърлящо нарастването на приходите. Изпълнението на бюджет 2007 г. следователно не е в съответствие с отправената в становището на Съвета от 27 март 2007 г. относно предишната програма за сближаване покана към Румъния „да се възползва от благоприятната икономическа конюнктура, за да засили значително темпа на корекцията за постигане на средносрочната бюджетна цел, като се стреми към по-амбициозни бюджетни цели през 2007 г.“ (3). |
| --- | --- |

(4)

Според актуализираната програма, прогнозираният консолидиран държавен дефицит за 2007 г. е 2,9 % от БВП, с 0,2 процентни пункта по-висок от прогнозата на службите на Комисията от есента и целевото равнище, заложено в предишната програма. Положителният базов ефект поради по-добрия резултат по отношение на дефицита през 2006 г. беше контриран през 2007 г. от нарастване на разходите, надхвърлящо нарастването на приходите. Изпълнението на бюджет 2007 г. следователно не е в съответствие с отправената в становището на Съвета от 27 март 2007 г. относно предишната програма за сближаване покана към Румъния „да се възползва от благоприятната икономическа конюнктура, за да засили значително темпа на корекцията за постигане на средносрочната бюджетна цел, като се стреми към по-амбициозни бюджетни цели през 2007 г.“ (3).

| (5) | В актуализацията се потвърждава основната цел на предишната програма за постигане до 2011 г. (т.е. извън периода на програмата) на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) и структурен дефицит (т.е. коригиран с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) от 0,9 % от БВП. В програмата е заложено стабилизиране на номиналния дефицит на 2,9 % от БВП за периода 2007-2009 г. и намаляването му до 2,4 % от БВП през 2010 г. Първичното салдо следва подобен тренд. За периода 2007-2009 г. не е предвидено бюджетно усилие, като структурният дефицит се очаква да се стабилизира около 3,5 % от БВП; корекция от 0,75 % в посока постигане на СБЦ се предвижда едва през 2010 г. В сравнение с предишната програма за сближаване, в която беше заложена по-скоро постепенна отколкото отложена за края на периода корекция в посока постигане на СБЦ, бюджетните цели на програмата не са толкова амбициозни въпреки по-благоприятните прогнози за растежа през 2008-2009 г. Корекцията в актуализацията е в резултат на значително увеличаване на съотношението на приходите към БВП (с 3,5 процентни пункта, като тази стойност се основава главно на оптимистичните прогнози за приходите), изпреварващо пазарното увеличаване на съотношението на разходите към БВП (с около 3 процентни пункта).
  Най-голям принос за нарастването на приходите (1,4 процентни пункта от БВП) имат данъците поради прогнозирано увеличаване на преките данъци (очаква се подоходният данък да се увеличи в резултат на благоприятното изменение на средния доход, а броят работещи и корпоративните данъци, от своя страна, се очаква да бъдат положително повлияни от намаляването на вноските на трудещите се за социално осигуряване), но то се дължи и на мерки в областта на ДДС (по отношение на времето за събиране на някои постъпления от ДДС), които все пак се нуждаят от допълнително конкретизиране. Увеличаването със сходен размер на „други приходи“ отразява прогнозирано нарастване на средствата по европейските фондове. Вноските за социално осигуряване са обект на няколко мерки за реформа през 2008 г., чийто нетен ефект се очаква да е положителен (намаление на ставката с 6 процентни пункта, въвеждане на втория пенсионен стълб и разширяване на основата на пенсионните вноски чрез отменяне на горната граница от петкратния размер на средната заплата и чрез включване на бонусите в данъчната основа). По отношение на разходите, промяната се дължи до голяма степен на значително нарастване на публичните инвестиции в резултат на съществено увеличаване на усвояването на средства от европейските фондове, което изглежда амбициозно. Също така, социалните плащания (и най-вече пенсиите) се очаква да се увеличат значително. Това увеличение ще бъде едва частично компенсирано от резкия спад на компенсациите за трудещите се и на субсидиите (като в програмата липсва конкретизация за тях). |
| --- | --- |

(5)

В актуализацията се потвърждава основната цел на предишната програма за постигане до 2011 г. (т.е. извън периода на програмата) на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) и структурен дефицит (т.е. коригиран с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) от 0,9 % от БВП. В програмата е заложено стабилизиране на номиналния дефицит на 2,9 % от БВП за периода 2007-2009 г. и намаляването му до 2,4 % от БВП през 2010 г. Първичното салдо следва подобен тренд. За периода 2007-2009 г. не е предвидено бюджетно усилие, като структурният дефицит се очаква да се стабилизира около 3,5 % от БВП; корекция от 0,75 % в посока постигане на СБЦ се предвижда едва през 2010 г. В сравнение с предишната програма за сближаване, в която беше заложена по-скоро постепенна отколкото отложена за края на периода корекция в посока постигане на СБЦ, бюджетните цели на програмата не са толкова амбициозни въпреки по-благоприятните прогнози за растежа през 2008-2009 г. Корекцията в актуализацията е в резултат на значително увеличаване на съотношението на приходите към БВП (с 3,5 процентни пункта, като тази стойност се основава главно на оптимистичните прогнози за приходите), изпреварващо пазарното увеличаване на съотношението на разходите към БВП (с около 3 процентни пункта).

Най-голям принос за нарастването на приходите (1,4 процентни пункта от БВП) имат данъците поради прогнозирано увеличаване на преките данъци (очаква се подоходният данък да се увеличи в резултат на благоприятното изменение на средния доход, а броят работещи и корпоративните данъци, от своя страна, се очаква да бъдат положително повлияни от намаляването на вноските на трудещите се за социално осигуряване), но то се дължи и на мерки в областта на ДДС (по отношение на времето за събиране на някои постъпления от ДДС), които все пак се нуждаят от допълнително конкретизиране. Увеличаването със сходен размер на „други приходи“ отразява прогнозирано нарастване на средствата по европейските фондове. Вноските за социално осигуряване са обект на няколко мерки за реформа през 2008 г., чийто нетен ефект се очаква да е положителен (намаление на ставката с 6 процентни пункта, въвеждане на втория пенсионен стълб и разширяване на основата на пенсионните вноски чрез отменяне на горната граница от петкратния размер на средната заплата и чрез включване на бонусите в данъчната основа). По отношение на разходите, промяната се дължи до голяма степен на значително нарастване на публичните инвестиции в резултат на съществено увеличаване на усвояването на средства от европейските фондове, което изглежда амбициозно. Също така, социалните плащания (и най-вече пенсиите) се очаква да се увеличат значително. Това увеличение ще бъде едва частично компенсирано от резкия спад на компенсациите за трудещите се и на субсидиите (като в програмата липсва конкретизация за тях).

| (6) | Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. В частност, предвид благоприятната елестичност на данъците, заложена в програмата, както и последните данни за изпълнението на бюджета, съществува вероятност планираното за 2007 г. равнище на приходите да не бъде достигнато. Това би означавало неблагоприятен базов ефект за приходите през периода на програмата, което от своя страна би било знак за по-незадоволителен бюджетен резултат от предвидения за периода 2008-2010 г. Това би могло да бъде увеличено от благоприятните прогнози за растеж през 2008-2009 г. Нарастването най-вече на вноските за социално осигуряване и косвените данъци също би могло да е надценено. По отношение на разходите, програмата изглежда продължава тенденцията на пребюджетиране на инвестиционните разходи. Съществуват следователно рискове предназначените за инвестиции ресурси да бъдат поне частично пренасочени към текущи харчове, както се е случвало в миналото, особено към бюджетни позиции, които според програмата изглеждат с недостатъчен бюджет, като компенсациите за трудещите се, социалните плащания и субсидиите.
  Макар че в програмата се прогнозира по-предпазлива политика по отношение на заплатите в бюджетната сфера за периода 2008-2010 г., тази политика не е конкретизирана и, предвид случаите в миналото на надвишаване на предвидените средства за заплати в бюджетната сфера, тя не изглежда реалистична: през 2006 г. и 2007 г. например увеличаването на заплатите в бюджетната сфера надвиши с повече от два пъти първоначално планираното. Отчитайки това пренасочване на разходите, съотношението на разходите към БВП би могло да надвиши планираното, особено за 2009 г. и 2010 г. Допълнителни рискови фактори са слабостите в планирането и изпълнението на бюджета, натискът върху разходите през 2008 г. и 2009 г., когато се провеждат избори, както и несигурността по отношение на компенсациите от страна на публичната администрация за притежателите на национализирана по времето на комунистическия режим собственост в рамките на т.нар. „собственически фонд“. Освен това, „затягането“ на бюджета, предвидено за 2010 г., не е достатъчно подплатено с конкретни мерки. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. В частност, предвид благоприятната елестичност на данъците, заложена в програмата, както и последните данни за изпълнението на бюджета, съществува вероятност планираното за 2007 г. равнище на приходите да не бъде достигнато. Това би означавало неблагоприятен базов ефект за приходите през периода на програмата, което от своя страна би било знак за по-незадоволителен бюджетен резултат от предвидения за периода 2008-2010 г. Това би могло да бъде увеличено от благоприятните прогнози за растеж през 2008-2009 г. Нарастването най-вече на вноските за социално осигуряване и косвените данъци също би могло да е надценено. По отношение на разходите, програмата изглежда продължава тенденцията на пребюджетиране на инвестиционните разходи. Съществуват следователно рискове предназначените за инвестиции ресурси да бъдат поне частично пренасочени към текущи харчове, както се е случвало в миналото, особено към бюджетни позиции, които според програмата изглеждат с недостатъчен бюджет, като компенсациите за трудещите се, социалните плащания и субсидиите.

Макар че в програмата се прогнозира по-предпазлива политика по отношение на заплатите в бюджетната сфера за периода 2008-2010 г., тази политика не е конкретизирана и, предвид случаите в миналото на надвишаване на предвидените средства за заплати в бюджетната сфера, тя не изглежда реалистична: през 2006 г. и 2007 г. например увеличаването на заплатите в бюджетната сфера надвиши с повече от два пъти първоначално планираното. Отчитайки това пренасочване на разходите, съотношението на разходите към БВП би могло да надвиши планираното, особено за 2009 г. и 2010 г. Допълнителни рискови фактори са слабостите в планирането и изпълнението на бюджета, натискът върху разходите през 2008 г. и 2009 г., когато се провеждат избори, както и несигурността по отношение на компенсациите от страна на публичната администрация за притежателите на национализирана по времето на комунистическия режим собственост в рамките на т.нар. „собственически фонд“. Освен това, „затягането“ на бюджета, предвидено за 2010 г., не е достатъчно подплатено с конкретни мерки.

| (7) | С оглед на оценката на риска, бюджетните показатели в програмата изглеждат недостатъчни, за да осигурят постигането на средносрочната цел през 2011 г., както е предвидено в програмата. Съществува вероятност до края на периода на програмата да не бъде предоставен достатъчен предпазен марж (оценяван на 1,75 % от БВП) срещу надхвърляне на референтната стойност за дефицита от 3 % от БВП, което означава сериозен риск от надхвърляне на тази референтна стойност дори в по-краткосрочен план. След рязко влошаване на дефицита през 2007 г., корекция в посока постигане на СБЦ не би могла да се очаква преди 2010 г., въпреки че икономиката показва признаци на прегряване. Това не съответства на Пакта за стабилност и растеж. Състоянието на бюджета не спомага за справяне с откроените по-горе макроикономически дисбаланси, в частност високият и нарастващ външнотърговски дефицит и натискът от страна на вътрешното търсене, които излагат на риск макроикономическата и финансовата стабилност. |
| --- | --- |

(7)

С оглед на оценката на риска, бюджетните показатели в програмата изглеждат недостатъчни, за да осигурят постигането на средносрочната цел през 2011 г., както е предвидено в програмата. Съществува вероятност до края на периода на програмата да не бъде предоставен достатъчен предпазен марж (оценяван на 1,75 % от БВП) срещу надхвърляне на референтната стойност за дефицита от 3 % от БВП, което означава сериозен риск от надхвърляне на тази референтна стойност дори в по-краткосрочен план. След рязко влошаване на дефицита през 2007 г., корекция в посока постигане на СБЦ не би могла да се очаква преди 2010 г., въпреки че икономиката показва признаци на прегряване. Това не съответства на Пакта за стабилност и растеж. Състоянието на бюджета не спомага за справяне с откроените по-горе макроикономически дисбаланси, в частност високият и нарастващ външнотърговски дефицит и натискът от страна на вътрешното търсене, които излагат на риск макроикономическата и финансовата стабилност.

| (8) | При липсата на дългосрочни прогнози за свързаните със застаряването на населението разходи, основаващи се на изготвените от Комитета за икономически политики (EPC)/Комисия общи макроикономически предвиждания, не е възможно да се направи оценка на влиянието на застаряването на населението в Румъния, прилагайки сравнима и здрава основа, така като се прави понастоящем за другите държави-членки. Докато, предвид демографската структура, не може да бъде изключено едно значително въздействие на застаряването на населението върху бюджета, фискалната позиция за 2007 г. с голям структурен дефицит не е достатъчна за стабилизирането на дълга, дори преди да се разгледа дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета. Подобряването, следователно, на структурното състояние на бюджета в средносрочен план би допринесло за ограничаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

При липсата на дългосрочни прогнози за свързаните със застаряването на населението разходи, основаващи се на изготвените от Комитета за икономически политики (EPC)/Комисия общи макроикономически предвиждания, не е възможно да се направи оценка на влиянието на застаряването на населението в Румъния, прилагайки сравнима и здрава основа, така като се прави понастоящем за другите държави-членки. Докато, предвид демографската структура, не може да бъде изключено едно значително въздействие на застаряването на населението върху бюджета, фискалната позиция за 2007 г. с голям структурен дефицит не е достатъчна за стабилизирането на дълга, дори преди да се разгледа дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета. Подобряването, следователно, на структурното състояние на бюджета в средносрочен план би допринесло за ограничаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване изглежда съответстваща до известна степен на националната програма за реформи (НПР) от юли 2007 г. В нея по-специално се потвърждават основните приоритети на правителствената политика като подобряване на качеството и управлението на правителствените разходи, деловата среда и публичната администрация, както и основните реформи с пряко въздействие върху публичните финанси особено в областта на пазара на труда, пенсионното осигуряване, здравеопазването и образованието. Потвърждават се и разходните приоритети в областта на образованието, научните изследвания, здравеопазването, инфраструктурата, околната среда и селското стопанство. От друга страна, в програмата за сближаване не присъства систематична информация за преките бюджетни разходи, свързани с основните реформи, предвидени в НПР. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване изглежда съответстваща до известна степен на националната програма за реформи (НПР) от юли 2007 г. В нея по-специално се потвърждават основните приоритети на правителствената политика като подобряване на качеството и управлението на правителствените разходи, деловата среда и публичната администрация, както и основните реформи с пряко въздействие върху публичните финанси особено в областта на пазара на труда, пенсионното осигуряване, здравеопазването и образованието. Потвърждават се и разходните приоритети в областта на образованието, научните изследвания, здравеопазването, инфраструктурата, околната среда и селското стопанство. От друга страна, в програмата за сближаване не присъства систематична информация за преките бюджетни разходи, свързани с основните реформи, предвидени в НПР.

| (10) | По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване, макар да е налице известен напредък, програмата има някои пропуски в задължителните и незадължителни данни (4). |
| --- | --- |

(10)

По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и за сближаване, макар да е налице известен напредък, програмата има някои пропуски в задължителните и незадължителни данни (4).

Общото заключение е, че описаната в програмата бюджетна стратегия не съответства на предпазливата фискална политика, необходима за овладяването на нарастващия външен дефицит и инфлационен натиск, които излагат на риск макроикономическата и финансова стабилност, както и процеса на сближаване. В програмата не се предвижда намаляване на дефицита, което води до риск от прекомерен дефицит. Напредъкът в посока постигане на СБЦ е недостатъчен, като корекцията е изцяло отложена за последните години от програмния период, въпреки прогнозите за силен растеж. Предвид рисковете за бюджетните цели и съществената корекция, която би била необходима след периода на програмата, СБЦ най-вероятно няма да бъде достигната през 2011 г., както е планирано.

Предвид изложената по-горе оценка и необходимостта от осигуряване на устойчиво сближаване, Румъния се приканва:

| i) | да засили значително темпа на корекцията за постигане на средносрочната бюджетна цел, като се стреми към по-амбициозни бюджетни цели през 2008 г. и през следващите години с оглед овладяване на риска от прекомерен дефицит, насърчаване на макроикономическата стабилност, овладяване на разширяващия се външен дисбаланс, както и ограничаване на рисковете за дългосрочната устойчивост на публичните финанси; |
| --- | --- |

i)

да засили значително темпа на корекцията за постигане на средносрочната бюджетна цел, като се стреми към по-амбициозни бюджетни цели през 2008 г. и през следващите години с оглед овладяване на риска от прекомерен дефицит, насърчаване на макроикономическата стабилност, овладяване на разширяващия се външен дисбаланс, както и ограничаване на рисковете за дългосрочната устойчивост на публичните финанси;

| ii) | да ограничи предвиденото голямо нарастване на публичните разходи и да подобри тяхната структура с оглед на повишаването на потенциалния ръст, както и да подобри планирането и извършването на публичните разходи в обвързваща средносрочна рамка; |
| --- | --- |

ii)

да ограничи предвиденото голямо нарастване на публичните разходи и да подобри тяхната структура с оглед на повишаването на потенциалния ръст, както и да подобри планирането и извършването на публичните разходи в обвързваща средносрочна рамка;

| iii) | да следва политики за овладяване на инфлационния натиск, както и да допълни препоръчания по-рестриктивен бюджет с подходящи мерки за политика в областта на бюджетните заплати и по-нататъшни структурни реформи. |
| --- | --- |

iii)

да следва политики за овладяване на инфлационния натиск, както и да допълни препоръчания по-рестриктивен бюджет с подходящи мерки за политика в областта на бюджетните заплати и по-нататъшни структурни реформи.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2007 г. | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| COM ноември 2007 г. | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС декември 2007 г. | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| COM ноември 2007 г. | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2007 г. | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| COM ноември 2007 г. (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| COM ноември 2007 г. | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| COM ноември 2007 г. | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| COM ноември 2007 г. | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | н.д. |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| COM ноември 2007 г. | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | н.д. |
| ПС януари 2007 г. | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2007 г.

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

COM ноември 2007 г.

7,7

6,0

5,9

5,8

н.д.

ПС януари 2007 г.

8,0

6,5

6,3

5,9

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС декември 2007 г.

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

COM ноември 2007 г.

6,6

4,7

5,6

4,6

н.д.

ПС януари 2007 г.

6,6

4,5

4,3

3,2

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2007 г.

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

COM ноември 2007 г. (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

н.д.

ПС януари 2007 г.

2,1

2,2

1,9

1,1

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

COM ноември 2007 г.

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

н.д.

ПС януари 2007 г.

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

COM ноември 2007 г.

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

н.д.

ПС януари 2007 г.

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

COM ноември 2007 г.

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

н.д.

ПС януари 2007 г.

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

н.д.

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

COM ноември 2007 г.

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

н.д.

ПС януари 2007 г.

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

COM ноември 2007 г.

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

н.д.

ПС януари 2007 г.

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

COM ноември 2007 г.

12,4

12,5

12,8

13,5

н.д.

ПС януари 2007 г.

12,8

13,5

12,6

11,7

н.д.

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията от юли 2007 г. на националната програма за реформи.

(3)  OВ C 89, 24.4.2007 г., стp. 19.

(4)  По-специално не са предоставени данни за кратко и дългосрочните лихвени равнища, консолидираните държавни разходи по функция, както и подробности по прогнозите за дългосрочна устойчивост.

(5)  Разлики между потенциалния и фактическия БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, както е изчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Основано на оценката за потенциален ръст със съответно 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % и 6,9 % през периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според последната актуализация, еднократните и други временни мерки са 0,4 % от БВП през 2006 г., 0,2 % през 2007 г., 0,2 % през 2008 г., 0,1 % през 2009 г. и 0,1 % през 2010 г. (всички те увеличаващи дефицита). В прогнозата на службите на Комисията от есента няма извънредни и други временни мерки, тъй като Комисията не счита компенсациите по т.нар. собственически фондове за еднократни мерки.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/44

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 12 февруари 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Словакия за периода 2007-2010 г.

(2008/C 49/11)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Словакия, покриваща периода от 2007 г. до 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 12 февруари 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Словакия, покриваща периода от 2007 г. до 2010 г.

| (2) | Понастоящем Словакия се намира в период на подчертан растеж, подпомогнат от съчетание на широкообхватни структурни реформи, въведени предишните години, и значителен приток на преки чуждестранни инвестиции, особено в преработвателния сектор. Въпреки че вследствие на растежа се подобри и равнището на заетост, като безработицата спадна значително, все пак изглежда, че някои групи от населението, предимно в източните райони, не съумяват да се възползват от икономическата експанзия.
  Освен тежестта върху публичните финанси и социалното измерение, ниската заетост сред известни групи от трудоспособното население ограничава потенциалния растеж на производството на страната и по този начин възпрепятства процеса на настигане. Неравномерното разпределение на стопанската дейност сред различните групи на населението и райони изисква повишаване на качеството на държавното образование и пренасочване на бюджетни средства към тази сфера, както и към областта на научно-изследователската и развойна дейност и иновации и тази на развитието на инфраструктурата. След преобладаваща през предишните години рестриктивна фискална политика, бюджетът през 2006 г. беше експанзионистичен в условията на повишен основен лихвен процент и все по-силна крона, което обаче, предвид подчертаното нарастване на износа и намаляващ дефицит по текущата сметка, явно не е имало неблагоприятно въздействие върху външната конкурентоспособност на словашката икономика. Като държава-членка, ползваща се с дерогация, и участничка във ВКМ II, Словакия следва да насочи макроикономическата си и структурна политика към постигането на устойчиво сближаване. Въпреки рязкото забавяне на инфлацията през 2007 г., очаква се тя да се увеличи отново във връзка с нарастващите цени на храните и електроенергията, подчертан растеж, затягащ се пазар на труда и отслабващ ефект на силната крона през периода 2006-2007 г. С цел постигането на целевите равнища на инфлация — което предполага присъединяване към еврозоната от 2009 г. нататък — и овладяване на евентуален инфлационен натиск след отслабването на действието на силната крона, са необходими допълнителни структурни реформи, като правителството би следвало да има готовност да приеме още по-рестриктивен бюджет от предвидения в програмата. |
| --- | --- |

(2)

Понастоящем Словакия се намира в период на подчертан растеж, подпомогнат от съчетание на широкообхватни структурни реформи, въведени предишните години, и значителен приток на преки чуждестранни инвестиции, особено в преработвателния сектор. Въпреки че вследствие на растежа се подобри и равнището на заетост, като безработицата спадна значително, все пак изглежда, че някои групи от населението, предимно в източните райони, не съумяват да се възползват от икономическата експанзия.

Освен тежестта върху публичните финанси и социалното измерение, ниската заетост сред известни групи от трудоспособното население ограничава потенциалния растеж на производството на страната и по този начин възпрепятства процеса на настигане. Неравномерното разпределение на стопанската дейност сред различните групи на населението и райони изисква повишаване на качеството на държавното образование и пренасочване на бюджетни средства към тази сфера, както и към областта на научно-изследователската и развойна дейност и иновации и тази на развитието на инфраструктурата. След преобладаваща през предишните години рестриктивна фискална политика, бюджетът през 2006 г. беше експанзионистичен в условията на повишен основен лихвен процент и все по-силна крона, което обаче, предвид подчертаното нарастване на износа и намаляващ дефицит по текущата сметка, явно не е имало неблагоприятно въздействие върху външната конкурентоспособност на словашката икономика. Като държава-членка, ползваща се с дерогация, и участничка във ВКМ II, Словакия следва да насочи макроикономическата си и структурна политика към постигането на устойчиво сближаване. Въпреки рязкото забавяне на инфлацията през 2007 г., очаква се тя да се увеличи отново във връзка с нарастващите цени на храните и електроенергията, подчертан растеж, затягащ се пазар на труда и отслабващ ефект на силната крона през периода 2006-2007 г. С цел постигането на целевите равнища на инфлация — което предполага присъединяване към еврозоната от 2009 г. нататък — и овладяване на евентуален инфлационен натиск след отслабването на действието на силната крона, са необходими допълнителни структурни реформи, като правителството би следвало да има готовност да приеме още по-рестриктивен бюджет от предвидения в програмата.

| (3) | Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда растежът на реалния БВП да се понижи от 8,8 % през 2007 г. до 5 % през 2010 г. Оценката на този сценарий въз основа на наличната понастоящем информация (2) е, че той се основава на реалистични прогнози за растеж до 2009 г. и предпазливи за 2010 г., тъй като възпроизвеждането през следващите години на регистрирания през 2007 г. изключително висок износ, дължащ се на лансирането на нови производствени мощности в преработвателния сектор, не е вероятно. Прогнозираната в програмата инфлация изглежда подценена, тъй като се основава на по-благоприятни очаквания от тези на службите на Комисията от есента на 2007 г., както и на различни предположения във връзка с отслабването на ефекта от силната преди това крона. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда растежът на реалния БВП да се понижи от 8,8 % през 2007 г. до 5 % през 2010 г. Оценката на този сценарий въз основа на наличната понастоящем информация (2) е, че той се основава на реалистични прогнози за растеж до 2009 г. и предпазливи за 2010 г., тъй като възпроизвеждането през следващите години на регистрирания през 2007 г. изключително висок износ, дължащ се на лансирането на нови производствени мощности в преработвателния сектор, не е вероятно. Прогнозираната в програмата инфлация изглежда подценена, тъй като се основава на по-благоприятни очаквания от тези на службите на Комисията от есента на 2007 г., както и на различни предположения във връзка с отслабването на ефекта от силната преди това крона.

| (4) | За 2007 г. се очаква бюджетният дефицит да бъде 2,7 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г., като целта в предходната актуализация на програмата за сближаване беше 2,9 % от БВП, а в настоящата актуализация — 2,5 % от БВП. Това подобряване се дължи на преизпълнение на приходите, надхвърлящи по-високите от планираните разходи. Предвид факта, че прогнозният дефицит за 2007 г. е по-нисък (с 0,2 % от БВП) от поставената цел както в номинално, така и в структурно (т.е. коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл и без да се взимат предвид еднократните и други временни мерки) изражение, може да се счита, че словашките власти са се съобразили частично със становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване (3), в която се призовава за засилване на структурната корекция с оглед осигуряването на по-голям марж при коригирането на прекомерния дефицит през 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. се очаква бюджетният дефицит да бъде 2,7 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г., като целта в предходната актуализация на програмата за сближаване беше 2,9 % от БВП, а в настоящата актуализация — 2,5 % от БВП. Това подобряване се дължи на преизпълнение на приходите, надхвърлящи по-високите от планираните разходи. Предвид факта, че прогнозният дефицит за 2007 г. е по-нисък (с 0,2 % от БВП) от поставената цел както в номинално, така и в структурно (т.е. коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл и без да се взимат предвид еднократните и други временни мерки) изражение, може да се счита, че словашките власти са се съобразили частично със становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване (3), в която се призовава за засилване на структурната корекция с оглед осигуряването на по-голям марж при коригирането на прекомерния дефицит през 2007 г.

| (5) | Основната цел на бюджетната стратегия е постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит под 1 % от БВП до 2010 г. В програмата се предвижда бюджетният дефицит да спадне в номинално изражение от 2,5 % от БВП през 2007 г. до 0,8 % от БВП през 2010 г., като първичното салдо се увеличи от дефицит от 1 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,5 % от БВП през 2010 г. Корекцията както в номинално, така и в структурно изражение е оставена за последните години на програмния период. В сравнение с предишната програма, новата актуализация до голяма степен потвърждава планираните корекции при по-благоприятен макроикономическия сценарий. Фискалната консолидация се очаква да бъде основана на разходите (и най-вече на съкращения на социалните плащания и компенсации на работещите в бюджетния сектор), като съотношението на разходите е планирано да спадне с 3 процентни пункта от БВП през програмния период, а съотношението на приходите да намалее с двойно по-малка стойност. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на бюджетната стратегия е постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит под 1 % от БВП до 2010 г. В програмата се предвижда бюджетният дефицит да спадне в номинално изражение от 2,5 % от БВП през 2007 г. до 0,8 % от БВП през 2010 г., като първичното салдо се увеличи от дефицит от 1 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,5 % от БВП през 2010 г. Корекцията както в номинално, така и в структурно изражение е оставена за последните години на програмния период. В сравнение с предишната програма, новата актуализация до голяма степен потвърждава планираните корекции при по-благоприятен макроикономическия сценарий. Фискалната консолидация се очаква да бъде основана на разходите (и най-вече на съкращения на социалните плащания и компенсации на работещите в бюджетния сектор), като съотношението на разходите е планирано да спадне с 3 процентни пункта от БВП през програмния период, а съотношението на приходите да намалее с двойно по-малка стойност.

| (6) | Бюджетният резултат би могъл да бъде по-добър през 2008 г. и влошен през 2009 г. и 2010 г. спрямо предвидения в програмата. В частност, очакванията за силен растеж, вече приетите мерки за увеличаване на приходите (разширяването на данъчната основа на корпоративния данък и увеличаването на тавана за вноските за социално осигуряване се очаква да генерират допълнителни приходи от порядъка на 0,3 % от БВП), както и оттеглянето на участници от втория стълб на пенсионната схема (4) (очаквано положително въздействие от порядъка на 0,2 % от БВП) следва да доведат до по-добри от очакваните резултати за дефицита през 2008 г., в случай че нарастването на разходите се контролира по-стриктно от предложеното в програмата, какъвто беше случаят предишни години. Все пак съществува явен риск за отлагане на планираната фискална консолидация за 2009 г. и 2010 г. В частност, не са налице обвързващи тавани на разходите, съществува липса на сведения относно мерките, които ще подкрепят корекцията, както и потенциални рискове във връзка с разходите поради евентуални планирани партньорства с частния сектор, по-специално що се отнася до строежа на магистрали. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетният резултат би могъл да бъде по-добър през 2008 г. и влошен през 2009 г. и 2010 г. спрямо предвидения в програмата. В частност, очакванията за силен растеж, вече приетите мерки за увеличаване на приходите (разширяването на данъчната основа на корпоративния данък и увеличаването на тавана за вноските за социално осигуряване се очаква да генерират допълнителни приходи от порядъка на 0,3 % от БВП), както и оттеглянето на участници от втория стълб на пенсионната схема (4) (очаквано положително въздействие от порядъка на 0,2 % от БВП) следва да доведат до по-добри от очакваните резултати за дефицита през 2008 г., в случай че нарастването на разходите се контролира по-стриктно от предложеното в програмата, какъвто беше случаят предишни години. Все пак съществува явен риск за отлагане на планираната фискална консолидация за 2009 г. и 2010 г. В частност, не са налице обвързващи тавани на разходите, съществува липса на сведения относно мерките, които ще подкрепят корекцията, както и потенциални рискове във връзка с разходите поради евентуални планирани партньорства с частния сектор, по-специално що се отнася до строежа на магистрали.

| (7) | Предвид оценката на риска, състоянието на бюджета в програмата до голяма степен съответства на трайна корекция на прекомерния дефицит до 2007 г., както беше препоръчано от Съвета. Ако предвидената консолидация се приложи стриктно, достатъчен предпазен марж срещу нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания (оценени около структурен дефицит от порядъка на 2 % от БВП) би могъл да е налице едва след 2010 г. (5) Освен това, фискалната позиция в програмата изглежда недостатъчна, за да осигури постигането на СБЦ до края на програмния период, както е предвидено в програмата. През 2008 г. може да се очаква едва леко подобряване (0,25 % от БВП) на структурното салдо, при това в случай че се наблюдава благоприятна икономическа конюнктура.
  Темпът на корекцията за постигане на поставената от програмата СБЦ за 2008 г. би трябвало следователно да бъде засилен, за да е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, в който се посочва, че за еврозоната и за държавите-членки на ВКМ II годишното подобрение на структурното салдо следва да бъде минимум 0,5 % от БВП и че корекцията трябва да бъде по-голяма при благоприятна икономическа конюнктура. Освен това е необходимо да бъде предвиден бюджетен марж за очакваното увеличение на притока на средства от европейските фондове, с оглед поддържането на планирания за 2009-2010 г. рестриктивен бюджет. Предвидената корекция през оставащите години от програмата — в съответствие с Пакта — следва да бъде стриктно приложена и ако е необходимо — да бъде придружена от мерки. В крайна сметка, при евентуален инфлационен натиск ще е необходим по-силен бюджет от предвидения в програмата. |
| --- | --- |

(7)

Предвид оценката на риска, състоянието на бюджета в програмата до голяма степен съответства на трайна корекция на прекомерния дефицит до 2007 г., както беше препоръчано от Съвета. Ако предвидената консолидация се приложи стриктно, достатъчен предпазен марж срещу нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания (оценени около структурен дефицит от порядъка на 2 % от БВП) би могъл да е налице едва след 2010 г. (5) Освен това, фискалната позиция в програмата изглежда недостатъчна, за да осигури постигането на СБЦ до края на програмния период, както е предвидено в програмата. През 2008 г. може да се очаква едва леко подобряване (0,25 % от БВП) на структурното салдо, при това в случай че се наблюдава благоприятна икономическа конюнктура.

Темпът на корекцията за постигане на поставената от програмата СБЦ за 2008 г. би трябвало следователно да бъде засилен, за да е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, в който се посочва, че за еврозоната и за държавите-членки на ВКМ II годишното подобрение на структурното салдо следва да бъде минимум 0,5 % от БВП и че корекцията трябва да бъде по-голяма при благоприятна икономическа конюнктура. Освен това е необходимо да бъде предвиден бюджетен марж за очакваното увеличение на притока на средства от европейските фондове, с оглед поддържането на планирания за 2009-2010 г. рестриктивен бюджет. Предвидената корекция през оставащите години от програмата — в съответствие с Пакта — следва да бъде стриктно приложена и ако е необходимо — да бъде придружена от мерки. В крайна сметка, при евентуален инфлационен натиск ще е необходим по-силен бюджет от предвидения в програмата.

| (8) | Рискът за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Словакия изглежда среден. Нивото на дългосрочното въздействие на застаряването върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, тъй като разходите за пенсии, благодарение на проведената през 2005 г. пенсионна реформа, показаха по-слабо увеличение в сравнение с много други държави. Все пак, тези прогнози зависят от предположението, че сравнително неголяма част работещи ще се оттеглят от смесената пенсионна система през първата половина на 2008 г., когато ще имат възможност за това. Фискалната позиция през 2007 г., прогнозирана в програмата със структурен първичен дефицит, представлява риск за устойчивостта на публичните финанси дори преди да се вземе предвид дългосрочното въздействие върху бюджета от страна на застаряващото население. Консолидирането на публичните финанси следователно, по предвидения в програмата начин, би допринесло за намаляване на риска за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Рискът за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Словакия изглежда среден. Нивото на дългосрочното въздействие на застаряването върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, тъй като разходите за пенсии, благодарение на проведената през 2005 г. пенсионна реформа, показаха по-слабо увеличение в сравнение с много други държави. Все пак, тези прогнози зависят от предположението, че сравнително неголяма част работещи ще се оттеглят от смесената пенсионна система през първата половина на 2008 г., когато ще имат възможност за това. Фискалната позиция през 2007 г., прогнозирана в програмата със структурен първичен дефицит, представлява риск за устойчивостта на публичните финанси дори преди да се вземе предвид дългосрочното въздействие върху бюджета от страна на застаряващото население. Консолидирането на публичните финанси следователно, по предвидения в програмата начин, би допринесло за намаляване на риска за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване се счита за съответстваща до известна степен на доклада за прилагане на националната програма за реформи от октомври 2007 г. В нея се потвърждава, че разходните приоритети на правителството (здравеопазване, образование, селско стопанство) продължават частично да се отклоняват от основните предизвикателства, определени в националната програма за реформи (информационно общество; научно-изследователска и развойна дейност и иновации; делова среда; образование и заетост). Не се уточнява освен това дали целевите разходи за научно-изследователска и развойна дейност в размер на 0,8 % от БВП ще бъдат постигнати до 2010 г., докато, от друга страна, за разходите за образование се разчита все повече на европейските структурни фондове. В програмата не се съдържа количествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи в рамките на средносрочната фискална стратегия, но присъства систематична информация за преките бюджетни разходи, свързани с основните реформи, предвидени в националната програма за реформи за 2008 г. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване се счита за съответстваща до известна степен на доклада за прилагане на националната програма за реформи от октомври 2007 г. В нея се потвърждава, че разходните приоритети на правителството (здравеопазване, образование, селско стопанство) продължават частично да се отклоняват от основните предизвикателства, определени в националната програма за реформи (информационно общество; научно-изследователска и развойна дейност и иновации; делова среда; образование и заетост). Не се уточнява освен това дали целевите разходи за научно-изследователска и развойна дейност в размер на 0,8 % от БВП ще бъдат постигнати до 2010 г., докато, от друга страна, за разходите за образование се разчита все повече на европейските структурни фондове. В програмата не се съдържа количествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи в рамките на средносрочната фискална стратегия, но присъства систематична информация за преките бюджетни разходи, свързани с основните реформи, предвидени в националната програма за реформи за 2008 г.

| (10) | По отношение на напредъка в изпълнението на поетите в рамките на ВКМ II задължения може да се посочи, че бюджетните цели в програмите за сближаване на Словакия бяха постоянно преизпълнявани, но, предвид по-добрата от първоначално заложената фискална позиция и по-подчертаното спрямо прогнозираното икономическо развитие, те не се оказаха изключително амбициозни. В областта на данъчната политика, колективните трудови договори в публичния сектор предоставиха важен сигнал за умереност във възнагражденията, насочен към цялата икономика. С оглед да сдържи нарастването на кредитите, словашката народна банка следеше отблизо практиките на банките за управление на риска и засили сътрудничеството с надзорните органи от държавите на регистрация на опериращите в Словакия банки. |
| --- | --- |

(10)

По отношение на напредъка в изпълнението на поетите в рамките на ВКМ II задължения може да се посочи, че бюджетните цели в програмите за сближаване на Словакия бяха постоянно преизпълнявани, но, предвид по-добрата от първоначално заложената фискална позиция и по-подчертаното спрямо прогнозираното икономическо развитие, те не се оказаха изключително амбициозни. В областта на данъчната политика, колективните трудови договори в публичния сектор предоставиха важен сигнал за умереност във възнагражденията, насочен към цялата икономика. С оглед да сдържи нарастването на кредитите, словашката народна банка следеше отблизо практиките на банките за управление на риска и засили сътрудничеството с надзорните органи от държавите на регистрация на опериращите в Словакия банки.

| (11) | По отношение на посочените в кодекса за програмите за стабилност и сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (6). |
| --- | --- |

(11)

По отношение на посочените в кодекса за програмите за стабилност и сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (6).

Общото заключение е, че програмата съответства на корекция на прекомерния дефицит до 2007 г. След това, в нея се предвижда напредък, основан на предходния период, към постигането на СБЦ в условия на прогнози за подчертан растеж; за 2008 г. предвиденото структурно подобрение не е в съответствие с Пакта и би трябвало да е по-голямо. Предвид рисковете пред бюджетните цели от 2009 г. нататък, СБЦ би могла да не бъде постигната до 2010 г., както се предвижда в програмата, което би означавало необходимост от допълнителни усилия. Освен това, при евентуален инфлационен натиск ще е необходим по-силен бюджет от предвидения в програмата, придружен с допълнителни структурни реформи за засилване на ефективността на пазара на труда. Колкото до дългосрочната устойчивост на публичните финанси, рискът за Словакия изглежда среден. По отношение на средносрочните предизвикателства в програмата не се предвижда напредък към пренасочване на разходите към научно-изследователската и развойна дейност и иновациите докато, от друга страна, се посочва, че за разходите за образование следва да се разчита все повече на европейските фондове.

Предвид горепосочената оценка и препоръката съгласно член 104, параграф 7 от 5 юли 2004 г., както и предвид необходимостта от осигуряване на устойчиво сближаване и безпроблемно участие във ВКМ II, Словакия се приканва:

| i) | да се възползва от условията за подчертан растеж за засилване темпа на структурна корекция за постигане на СБЦ през 2008 г., а след това да приложи стриктно предвидената структурна консолидация, подкрепена при необходимост от допълнителни мерки, както и укрепен задължителен характер на средносрочните разходни тавани; |
| --- | --- |

i)

да се възползва от условията за подчертан растеж за засилване темпа на структурна корекция за постигане на СБЦ през 2008 г., а след това да приложи стриктно предвидената структурна консолидация, подкрепена при необходимост от допълнителни мерки, както и укрепен задължителен характер на средносрочните разходни тавани;

| ii) | да проведе допълнителни структурни реформи, целящи постигането на по-ефективен пазар на труда, както и да има готовност да приеме по-рестриктивен бюджет за овладяване на евентуален инфлационен натиск след отслабването на дефлационното действие на подчертано силната в близкото минало крона. |
| --- | --- |

ii)

да проведе допълнителни структурни реформи, целящи постигането на по-ефективен пазар на труда, както и да има готовност да приеме по-рестриктивен бюджет за овладяване на евентуален инфлационен натиск след отслабването на дефлационното действие на подчертано силната в близкото минало крона.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| COM ноември 2007 г. | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени
  (ХИПЦ) (%) | ПС ноември 2007 г. | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| COM ноември 2007 г. | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (7)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| СОМ ноември 2007 г. (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| COM ноември 2007 г. | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| COM ноември 2007 г. | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| COM ноември 2007 г. | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | н.д. |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| COM ноември 2007 г. | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | н.д. |
| Структурно салдо (9)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| COM ноември 2007 г. | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| COM ноември 2007 г. | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

COM ноември 2007 г.

8,3

8,7

7,0

6,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени

(ХИПЦ) (%)

ПС ноември 2007 г.

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

COM ноември 2007 г.

4,3

1,7

2,5

3,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (7)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

СОМ ноември 2007 г. (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

COM ноември 2007 г.

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

COM ноември 2007 г.

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

COM ноември 2007 г.

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

н.д.

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

COM ноември 2007 г.

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

н.д.

Структурно салдо (9)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

COM ноември 2007 г.

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

COM ноември 2007 г.

30,4

30,8

30,7

30,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

33,1

31,8

31,0

29,7

н.д.

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В оценката се отчита най-вече прогнозите на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за прилагане на националната програма за реформи.

(3)  OВ C 72, 29.3.2007 г., стp. 1.

(4)  През първата половина на 2008 г. вторият стълб на пенсионната схема ще бъде временно отворен, като се позволи на досегашните участници в схемата да се оттеглят, както и на нови — да се присъединят към нея.

(5)  Предвижданията за разликата реален-потенциален БВП, представени в програмата, се различават съществено от предвижданията на службите на Комисията, които се основават на информацията в програмата и използват съгласуваната обща методология.

(6)  По-конкретно, не са представени данни за бюджетните разходи по функции (COFOG) за 2010 г.

(7)  Разлики между потенциалния и фактическия БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, както е изчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(8)  Основано на оценката за потенциален ръст със съответно 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % и 6,7 % през периода 2006-2009 г.

(9)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според последната актуализация на програмата, еднократните и други временни мерки са 0,4 % от БВП през 2006 г. — увеличаващи дефицита и 0,1 % от БВП през 2008 г. — намаляващи дефицита. В прогнозата на службите на Комисията не се предвиждат еднократни мерки.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); Икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (СОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 22.2.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 49/48

---

Обменен курс на еврото (1)

21 февруари 2008 г.

(2008/C 49/12)

1 евро=

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4736 |
| JPY | японска йена | 159,27 |
| DKK | датска крона | 7,4551 |
| GBP | лира стерлинг | 0,7527 |
| SEK | шведска крона | 9,3136 |
| CHF | швейцарски франк | 1,6205 |
| ISK | исландска крона | 98,77 |
| NOK | норвежка крона | 7,8615 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,088 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 264,02 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,6964 |
| PLN | полска злота | 3,5666 |
| RON | румънска лея | 3,6533 |
| SKK | словашка крона | 33,06 |
| TRY | турска лира | 1,7743 |
| AUD | австралийски долар | 1,6037 |
| CAD | канадски долар | 1,4925 |
| HKD | хонконгски долар | 11,4937 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8415 |
| SGD | сингапурски долар | 2,078 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 396,97 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 11,4705 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 10,5234 |
| HRK | хърватска куна | 7,2839 |
| IDR | индонезийска рупия | 13 505,54 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,7465 |
| PHP | филипинско песо | 59,784 |
| RUB | руска рубла | 36,177 |
| THB | тайландски бат | 46,271 |
| BRL | бразилски реaл | 2,5241 |
| MXN | мексиканско пeсо | 15,8729 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4736

JPY

японска йена

159,27

DKK

датска крона

7,4551

GBP

лира стерлинг

0,7527

SEK

шведска крона

9,3136

CHF

швейцарски франк

1,6205

ISK

исландска крона

98,77

NOK

норвежка крона

7,8615

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,088

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

264,02

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,6964

PLN

полска злота

3,5666

RON

румънска лея

3,6533

SKK

словашка крона

33,06

TRY

турска лира

1,7743

AUD

австралийски долар

1,6037

CAD

канадски долар

1,4925

HKD

хонконгски долар

11,4937

NZD

новозеландски долар

1,8415

SGD

сингапурски долар

2,078

KRW

южнокорейски вон

1 396,97

ZAR

южноафрикански ранд

11,4705

CNY

китайски юан рен-мин-би

10,5234

HRK

хърватска куна

7,2839

IDR

индонезийска рупия

13 505,54

MYR

малайзийски рингит

4,7465

PHP

филипинско песо

59,784

RUB

руска рубла

36,177

THB

тайландски бат

46,271

BRL

бразилски реaл

2,5241

MXN

мексиканско пeсо

15,8729

---

(1)

Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---