# Euroopan unionin C 74/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 74 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta20. maaliskuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 74

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta20. maaliskuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2008/C 074/01 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 074/02 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Slovenian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 5 |
| 2008/C 074/03 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 10 |
| 2008/C 074/04 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 15 |
| 2008/C 074/05 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 19 |
| 2008/C 074/06 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Tšekin tasavallan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 24 |
| 2008/C 074/07 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Maltan vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 28 |
| 2008/C 074/08 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 33 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2008/C 074/01

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

1

2008/C 074/02

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Slovenian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

5

2008/C 074/03

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

10

2008/C 074/04

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

15

2008/C 074/05

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

19

2008/C 074/06

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Tšekin tasavallan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

24

2008/C 074/07

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Maltan vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

28

2008/C 074/08

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

33

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 074/09 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 074/09

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 074/11 | Euron kurssi | 39 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2008/C 074/12 | Ilmoitus luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 mukainen ilmoitus | 40 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 074/11

Euron kurssi

39

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2008/C 074/12

Ilmoitus luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 mukainen ilmoitus

40

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 074/13 | Ehdotuspyyntö: epäsuorat toimet digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevassa monivuotisessa yhteisön ohjelmassa (eContentplus-ohjelma) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman työohjelmiin liittyvät ehdotuspyynnöt | 64 |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan talousalueEFTAn tuomioistuin |
| 2008/C 074/15 | Oslo tingrettin (Oslon käräjäoikeuden) 26. marraskuuta 2007 päivätty pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa L'Oréal Norge AS vastaan Smart Club Norge AS (Asia E-10/07) | 65 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 074/16 | Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta | 66 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 074/17 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 71 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2008/C 074/21 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 72 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2008/C 074/13

Ehdotuspyyntö: epäsuorat toimet digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevassa monivuotisessa yhteisön ohjelmassa (eContentplus-ohjelma) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman työohjelmiin liittyvät ehdotuspyynnöt

64

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan talousalueEFTAn tuomioistuin

2008/C 074/15

Oslo tingrettin (Oslon käräjäoikeuden) 26. marraskuuta 2007 päivätty pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa L'Oréal Norge AS vastaan Smart Club Norge AS (Asia E-10/07)

65

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 074/16

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

66

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 074/17

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

71

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2008/C 074/21

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Itävallan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Itävallan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Itävallan talouskasvu on ollut viime vuosien ajan vahvaa ja nopeampaa kuin muiden euroalueen maiden keskimäärin. Yksityinen kulutus on ollut heikkoa, joten kasvu on pääosin ollut nettoviennin ja investointien ansiota. Palkkamaltin jatkuminen on auttanut hintavakauden säilyttämisessä ja lisännyt ulkoista kilpailukykyä.
  Itävallan työmarkkinat ovat toimineet hyvin, työttömyysaste on ollut yksi EU:n alhaisimmista ja yleinen työllisyysaste on ollut yli 70 prosenttia eli ylittänyt Lissabonin strategian tavoitteen. Ikääntyneempien työntekijöiden työllisyysaste on kuitenkin huomattavasti alle EU:n keskiarvon. Julkista velkaa on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja julkisen talouden alijäämä on supistunut vuodesta 2005. Tasapainoisen rahoitusaseman saavuttaminen on kuitenkin toistuvasti lykkääntynyt. Julkisen talouden pysyvä vakauttaminen riippuu myös hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistamisesta, sillä nämä suhteet ovat nykyisellään liian monimutkaiset ja niihin tarvitaan lisää avoimuutta. |
| --- | --- |

(2)

Itävallan talouskasvu on ollut viime vuosien ajan vahvaa ja nopeampaa kuin muiden euroalueen maiden keskimäärin. Yksityinen kulutus on ollut heikkoa, joten kasvu on pääosin ollut nettoviennin ja investointien ansiota. Palkkamaltin jatkuminen on auttanut hintavakauden säilyttämisessä ja lisännyt ulkoista kilpailukykyä.

Itävallan työmarkkinat ovat toimineet hyvin, työttömyysaste on ollut yksi EU:n alhaisimmista ja yleinen työllisyysaste on ollut yli 70 prosenttia eli ylittänyt Lissabonin strategian tavoitteen. Ikääntyneempien työntekijöiden työllisyysaste on kuitenkin huomattavasti alle EU:n keskiarvon. Julkista velkaa on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja julkisen talouden alijäämä on supistunut vuodesta 2005. Tasapainoisen rahoitusaseman saavuttaminen on kuitenkin toistuvasti lykkääntynyt. Julkisen talouden pysyvä vakauttaminen riippuu myös hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistamisesta, sillä nämä suhteet ovat nykyisellään liian monimutkaiset ja niihin tarvitaan lisää avoimuutta.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 3,4 prosentista keskimäärin 2,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Kun otetaan huomioon elintarvikkeiden ja öljyn hintojen viimeaikainen kehitys, inflaatio saattaa osoittautua ohjelmassa ennakoitua nopeammaksi, mutta palkkamaltin jatkumisen pitäisi osaltaan auttaa säilyttämään hyvä kilpailukyky. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 3,4 prosentista keskimäärin 2,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Kun otetaan huomioon elintarvikkeiden ja öljyn hintojen viimeaikainen kehitys, inflaatio saattaa osoittautua ohjelmassa ennakoitua nopeammaksi, mutta palkkamaltin jatkumisen pitäisi osaltaan auttaa säilyttämään hyvä kilpailukyky.

| (4) | Viimeisimmän tarkistetun vakausohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän tavoitetta paremman tuloksen saavuttaminen johtuu lähinnä odotettua paremmasta suhdannekehityksestä. Tulot ovat julkisen talouden suunnitelmia paremmat ja korvaavat menojen hieman odotettua suuremman kasvun. Etenkin tulo- yhtiöverosta sekä pääomatuloverosta kertyi suunniteltua enemmän tuloja. Neuvosto toteaa, että talousarvion toteutusta vuonna 2007 voidaan kaiken kaikkiaan pitää pitkälti euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisena. |
| --- | --- |

(4)

Viimeisimmän tarkistetun vakausohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän tavoitetta paremman tuloksen saavuttaminen johtuu lähinnä odotettua paremmasta suhdannekehityksestä. Tulot ovat julkisen talouden suunnitelmia paremmat ja korvaavat menojen hieman odotettua suuremman kasvun. Etenkin tulo- yhtiöverosta sekä pääomatuloverosta kertyi suunniteltua enemmän tuloja. Neuvosto toteaa, että talousarvion toteutusta vuonna 2007 voidaan kaiken kaikkiaan pitää pitkälti euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisena.

| (5) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) viimeistään vuonna 2010. Julkisen talouden rahoitusaseman suunnitellaan vaihtuvan vuoden 2007 0,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun sopeutus on takapainotteista. Perusylijäämän odotetaan paranevan hieman vähemmän — 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen — samalla kaudella. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rakenteellinen alijäämä supistuu noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2010 (3). Vakauttaminen perustuu pitkälti menoleikkauksiin, ja tärkeimpiä tekijöitä ovat sosiaalimenojen hillitseminen ja hallinnollisista uudistuksista saatava hyöty. Verrattuna edelliseen ohjelmaan, jonka mukaan keskipitkän aikavälin tavoite lähestulkoon saavutettaisiin vuonna 2009, tarkistetussa ohjelmassa hieman takapainotetaan suunniteltua sopeutusta, vaikka kasvuvauhti oli arvioitua suotuisampaa vuonna 2007. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan hieman alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli perustamissopimuksen viitearvon tasolla, ennustetaan vähenevän edelleen 4,5 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) viimeistään vuonna 2010. Julkisen talouden rahoitusaseman suunnitellaan vaihtuvan vuoden 2007 0,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun sopeutus on takapainotteista. Perusylijäämän odotetaan paranevan hieman vähemmän — 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen — samalla kaudella. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rakenteellinen alijäämä supistuu noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2010 (3). Vakauttaminen perustuu pitkälti menoleikkauksiin, ja tärkeimpiä tekijöitä ovat sosiaalimenojen hillitseminen ja hallinnollisista uudistuksista saatava hyöty. Verrattuna edelliseen ohjelmaan, jonka mukaan keskipitkän aikavälin tavoite lähestulkoon saavutettaisiin vuonna 2009, tarkistetussa ohjelmassa hieman takapainotetaan suunniteltua sopeutusta, vaikka kasvuvauhti oli arvioitua suotuisampaa vuonna 2007. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan hieman alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli perustamissopimuksen viitearvon tasolla, ennustetaan vähenevän edelleen 4,5 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa vuonna 2008, mutta vuosina 2009 ja 2010 julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi realistisista makrotaloudellisista oletuksista huolimatta. Ohjelmassa ei varsinkaan esitetä riittävästi tietoja toimenpiteistä, joita tarvitaan tukemaan ohjelman kahdeksi loppuvuodeksi suunniteltua menojen huomattavaa hillintää, vaikka työttömyyskorvauksista ja eläkkeistä (vuoden 2004 eläkeuudistuksen seurauksena) saatavien säästöjen pitäisi omalta osaltaan pienentää menosuhdetta. Ei ole myöskään selvää, kuinka menotavoitteet mahdollistavat suunnitellut lisämenot koulutuksen, T&K:n ja infrastruktuurin aloilla ohjelmakaudella, kun julkishallinnon alalla on vielä epävarmaa, syntyykö ennustettuja tehokkuusetuja.
  Ohjelmassa myös ilmoitetaan veroleikkauksista vuonna 2010 kertomatta kuitenkaan, kuinka ne rahoitetaan. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pitkälti tasapainossa, koska toisaalta alijäämät voivat osoittautua ennakoitua korkeammiksi ja näin vaarantaa ohjelmassa esitetyn sopeutusuran noudattamisen, mutta toisaalta nimellinen BKT voi osoittautua arvioitua suuremmaksi. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa vuonna 2008, mutta vuosina 2009 ja 2010 julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi realistisista makrotaloudellisista oletuksista huolimatta. Ohjelmassa ei varsinkaan esitetä riittävästi tietoja toimenpiteistä, joita tarvitaan tukemaan ohjelman kahdeksi loppuvuodeksi suunniteltua menojen huomattavaa hillintää, vaikka työttömyyskorvauksista ja eläkkeistä (vuoden 2004 eläkeuudistuksen seurauksena) saatavien säästöjen pitäisi omalta osaltaan pienentää menosuhdetta. Ei ole myöskään selvää, kuinka menotavoitteet mahdollistavat suunnitellut lisämenot koulutuksen, T&K:n ja infrastruktuurin aloilla ohjelmakaudella, kun julkishallinnon alalla on vielä epävarmaa, syntyykö ennustettuja tehokkuusetuja.

Ohjelmassa myös ilmoitetaan veroleikkauksista vuonna 2010 kertomatta kuitenkaan, kuinka ne rahoitetaan. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pitkälti tasapainossa, koska toisaalta alijäämät voivat osoittautua ennakoitua korkeammiksi ja näin vaarantaa ohjelmassa esitetyn sopeutusuran noudattamisen, mutta toisaalta nimellinen BKT voi osoittautua arvioitua suuremmaksi.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa esitetty vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä vuonna 2008, ja sitä olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Sopimuksen mukaan rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen suhdannetilanteen ollessa hyvä. Neuvosto panee myös merkille, että vuoden 2008 sopeutusvauhti ei myöskään ole euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. Suunniteltua sopeutusta olisi vuoden 2008 jälkeen tuettava erityisillä menoja säästävillä toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa esitetty vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä vuonna 2008, ja sitä olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Sopimuksen mukaan rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen suhdannetilanteen ollessa hyvä. Neuvosto panee myös merkille, että vuoden 2008 sopeutusvauhti ei myöskään ole euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. Suunniteltua sopeutusta olisi vuoden 2008 jälkeen tuettava erityisillä menoja säästävillä toimenpiteillä.

| (8) | Itävallan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskimäärää alhaisemmat, ja eläkemenojen osuuden ennustetaan pitkällä aikavälillä laskevan suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa suunnitellulla tavalla edesauttaisi entisestään julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien rajoittamista. |
| --- | --- |

(8)

Itävallan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskimäärää alhaisemmat, ja eläkemenojen osuuden ennustetaan pitkällä aikavälillä laskevan suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa suunnitellulla tavalla edesauttaisi entisestään julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien rajoittamista.

| (9) | Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Sekä vakausohjelmassa että täytäntöönpanokertomuksessa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on suoria talousarviovaikutuksia, ja niissä ennakoidaan menojen siirtymää kohti kasvuun suuntautuneita luokkia, kuten T&K, infrastruktuuri ja koulutus. Täytäntöönpanokertomuksessa on myös tietoja julkishallinnon uudistuksista, terveydenhuoltojärjestelmästä ja uuden keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen käyttöönotosta. Kaikki nämä ovat olennaisia tekijöitä vakausohjelmassa esitetyssä julkisen talouden vakauttamisurassa. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Sekä vakausohjelmassa että täytäntöönpanokertomuksessa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on suoria talousarviovaikutuksia, ja niissä ennakoidaan menojen siirtymää kohti kasvuun suuntautuneita luokkia, kuten T&K, infrastruktuuri ja koulutus. Täytäntöönpanokertomuksessa on myös tietoja julkishallinnon uudistuksista, terveydenhuoltojärjestelmästä ja uuden keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen käyttöönotosta. Kaikki nämä ovat olennaisia tekijöitä vakausohjelmassa esitetyssä julkisen talouden vakauttamisurassa.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa ainoastaan osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia, sillä rakenteellinen parannus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei vaikuta riittävältä. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa ainoastaan osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia, sillä rakenteellinen parannus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei vaikuta riittävältä.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että kasvun pysytellessä lähellä potentiaalia ohjelmassa ennakoidaan hidasta edistymistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta suhteellisen paljon ohjelman loppuvuosiin keskittyvän sopeuttamisen avulla. Sopeuttaminen perustuu vajavaisesti määriteltyyn menojen hillintään. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä vuoden 2008 jälkeen eikä keskipitkän aikavälin tavoitetta välttämättä saavuteta ohjelmakauden loppuun mennessä. Tarkistetussa ohjelmassa ei esitetä tietoja siitä, kuinka vuodeksi 2010 ilmoitetut veroleikkaukset rahoitetaan. Julkisen velan odotetaan pienentyneen perustamissopimuksessa asetettuun 60 prosentin viitearvoon vuonna 2007 ja jatkavan kohtuullista alenemistaan tulevina vuosina. Itävallan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski vaikuttaa olevan alhainen.

Edellä esitetyn arvion perusteella Itävaltaa kehotetaan hyödyntämään vuoden 2007 hieman arvioitua parempi alijäämätoteutuma tehostaakseen julkisen talouden sopeuttamista vuonna 2008 ja tukemaan kahdelle viimeiselle ohjelmavuodelle suunniteltua sopeutusta erityisillä ja riittävillä toimenpiteillä, suunnitellun verouudistuksen rahoitus mukaan lukien. Tällä tavoin keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaneen ohjelmassa arvioitua aikaisemmin, erityisesti jos menoja hillitään tehokkaammin ja odottamattomat verotulot käytetään julkisen talouden vakauttamiseen.

Neuvosto toteaa myös, että nämä toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | tieto puuttuu |
| VO maaliskuu 2007 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

KOM marraskuu 2007

3,3

3,3

2,7

2,4

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

KOM marraskuu 2007

1,7

1,9

1,9

1,8

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

KOM marraskuu 2007

3,3

4,6

5,2

5,3

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

KOM marraskuu 2007

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

KOM marraskuu 2007

1,4

1,7

1,8

2,0

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM marraskuu 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

KOM marraskuu 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

KOM marraskuu 2007

61,7

60,0

58,4

57,2

tieto puuttuu

VO maaliskuu 2007

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  Jos sotilaskalustosta aiheutuvia lisämenoja pidettäisiin kertaluonteisena toimenpiteenä (kuten ohjelmassa tehdään — ks. jäljempänä oleva yhteenvetotaulukko — vaikka komission yksiköt eivät näin teekään), rakenteellisen alijäämän mukautus olisi 0,2 prosenttiyksikköä pienempi kuin siinä tapauksessa, ettei näitä menoja katsota kertaluonteisiksi.

(4)  Varsinkin tiedot joistakin virta-varanto-korjauserän osatekijöistä ja jotkin pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tekijät puuttuvat.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu 2,2 % vuonna 2006 ja 2,4 % vuosina 2007–2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,2 % suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2008 sekä 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kaikki alijäämää lisääviä (sotilaskalustosta aiheutuvat menot). Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, sillä komission yksiköt eivät pidä sotilaskalustosta aiheutuvia menoja kertaluonteisina.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Slovenian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Slovenian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Slovenian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Slovenian BKT:n viimeisten kymmenen vuoden ajan yleisesti vahvana jatkunut kasvu huipentui ensimmäisenä euroalueen jäsenyysvuonna. Vuonna 2007 todettiin kuitenkin myös inflaation selvä vauhdittuminen, joka johtui pääasiassa hyödykkeiden hintakehityksestä ja kilpailun puutteesta joillakin aloilla, ja tämä saattaa näkyä palkoissa vuonna 2008.
  Koska talouskasvu oli vahvaa ennen EU:hun ja euroalueeseen liittymistä, julkista taloutta saatiin vakautettua hyvin. Makrotalouden vakauden edistäminen edellyttää jatkossakin työvoiman tuottavuuden tehostamista, tuottavuuden ottamista huomioon palkoissa ja julkisen talouden sopeuttamistoimien jatkamista, mihin kuuluu myös alhaisempi inflaatio Slovenian inflaatiovauhdin viimeaikaisen kiihtymisen hillitseminen auttaisi säilyttämään tämän vientisuuntautuneen talouden kilpailukykyä. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on myös edelleen haaste, kun otetaan huomioon ikääntymisestä johtuvat talousarviovaikutukset, joiden odotetaan ilman uusia eläkeuudistuksia olevan merkittävät. Talouden käynnissä olevan kiinnikuromisprosessin tukemiseksi on tärkeää jatkaa rakenneuudistuksia erityisesti työ- ja tuotemarkkinoilla. Samassa yhteydessä on suotuisaa myös uudelleenkohdistaa julkisia menoja kasvua vauhdittaviin menoeriin ja pyrkiä vakaaseen budjetointiin sekä varojen käytön tehostamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Slovenian BKT:n viimeisten kymmenen vuoden ajan yleisesti vahvana jatkunut kasvu huipentui ensimmäisenä euroalueen jäsenyysvuonna. Vuonna 2007 todettiin kuitenkin myös inflaation selvä vauhdittuminen, joka johtui pääasiassa hyödykkeiden hintakehityksestä ja kilpailun puutteesta joillakin aloilla, ja tämä saattaa näkyä palkoissa vuonna 2008.

Koska talouskasvu oli vahvaa ennen EU:hun ja euroalueeseen liittymistä, julkista taloutta saatiin vakautettua hyvin. Makrotalouden vakauden edistäminen edellyttää jatkossakin työvoiman tuottavuuden tehostamista, tuottavuuden ottamista huomioon palkoissa ja julkisen talouden sopeuttamistoimien jatkamista, mihin kuuluu myös alhaisempi inflaatio Slovenian inflaatiovauhdin viimeaikaisen kiihtymisen hillitseminen auttaisi säilyttämään tämän vientisuuntautuneen talouden kilpailukykyä. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on myös edelleen haaste, kun otetaan huomioon ikääntymisestä johtuvat talousarviovaikutukset, joiden odotetaan ilman uusia eläkeuudistuksia olevan merkittävät. Talouden käynnissä olevan kiinnikuromisprosessin tukemiseksi on tärkeää jatkaa rakenneuudistuksia erityisesti työ- ja tuotemarkkinoilla. Samassa yhteydessä on suotuisaa myös uudelleenkohdistaa julkisia menoja kasvua vauhdittaviin menoeriin ja pyrkiä vakaaseen budjetointiin sekä varojen käytön tehostamiseen.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 5,8 prosentista 4,6 prosenttiin vuonna 2008 ja 4,1 prosenttiin vuonna 2009 ja kiihtyy ohjelmakauden lopussa 4,5 prosenttiin. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikkakin ulkoisesta ympäristöstä johtuvat riskit ovat vuoden 2008 osalta lisääntyneet sitten vakausohjelman valmistumisen. Inflaation kiihdyttyä odottamattomasti vuonna 2007 inflaatioennusteet ovat ohjelmassa merkittävästi viime vuoden skenaariota korkeammat. Ne vaikuttavat siltikin vuoden 2008 osalta varsin alhaisilta, kun otetaan huomioon elintarvikkeiden ja energian viimeaikainen hintakehitys. Vuonna 2007 todetun inflaation selkeän vauhdittumisen kerrannaisvaikutukset sekä julkisen sektorin jyrkkien palkankorotusten vaikutus yksityiseen sektoriin voivat johtaa laajempaan inflaatioeroon euroalueeseen verrattuna. Tämä saattaa toistuessaan johtaa siihen, ettei kilpailukyky kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa edellytetään. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 5,8 prosentista 4,6 prosenttiin vuonna 2008 ja 4,1 prosenttiin vuonna 2009 ja kiihtyy ohjelmakauden lopussa 4,5 prosenttiin. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikkakin ulkoisesta ympäristöstä johtuvat riskit ovat vuoden 2008 osalta lisääntyneet sitten vakausohjelman valmistumisen. Inflaation kiihdyttyä odottamattomasti vuonna 2007 inflaatioennusteet ovat ohjelmassa merkittävästi viime vuoden skenaariota korkeammat. Ne vaikuttavat siltikin vuoden 2008 osalta varsin alhaisilta, kun otetaan huomioon elintarvikkeiden ja energian viimeaikainen hintakehitys. Vuonna 2007 todetun inflaation selkeän vauhdittumisen kerrannaisvaikutukset sekä julkisen sektorin jyrkkien palkankorotusten vaikutus yksityiseen sektoriin voivat johtaa laajempaan inflaatioeroon euroalueeseen verrattuna. Tämä saattaa toistuessaan johtaa siihen, ettei kilpailukyky kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa edellytetään.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun vuoden 2006 ohjelman tavoite oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero selittyy pääasiassa vuoden 2006 toteutuman positiivisella perusvaikutuksella ja BKT:n suunniteltua suuremmalla nimelliskasvulla vuonna 2007. Samaan aikaan, myöskin vuoden 2007 tarkistetun ohjelman mukaisesti, suunniteltua positiivisempi tulokehitys kompensoitui osittain vuoden 2006 ohjelmassa suunniteltua suuremmalla menojen kasvulla. Uudemmat kassatiedot ennustaisivat kuitenkin vuodelle 2007 parempaa tulosta, ehkä hienoista ylijäämää. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti yleisesti neuvoston vuoden 2006 vakausohjelmasta (3)27 päivänä helmikuuta 2007 antamaa lausuntoa, jossa Sloveniaa kehotettiin nopeuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista hyödyntämällä hyvää taloudellista tilannetta ja vuoden 2006 odotettua parempaa julkisen talouden toteutumaa. Neuvosto toteaa, että talousarvion toteutus vuonna 2007 noudattaa myös Euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun vuoden 2006 ohjelman tavoite oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero selittyy pääasiassa vuoden 2006 toteutuman positiivisella perusvaikutuksella ja BKT:n suunniteltua suuremmalla nimelliskasvulla vuonna 2007. Samaan aikaan, myöskin vuoden 2007 tarkistetun ohjelman mukaisesti, suunniteltua positiivisempi tulokehitys kompensoitui osittain vuoden 2006 ohjelmassa suunniteltua suuremmalla menojen kasvulla. Uudemmat kassatiedot ennustaisivat kuitenkin vuodelle 2007 parempaa tulosta, ehkä hienoista ylijäämää. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti yleisesti neuvoston vuoden 2006 vakausohjelmasta (3)27 päivänä helmikuuta 2007 antamaa lausuntoa, jossa Sloveniaa kehotettiin nopeuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista hyödyntämällä hyvää taloudellista tilannetta ja vuoden 2006 odotettua parempaa julkisen talouden toteutumaa. Neuvosto toteaa, että talousarvion toteutus vuonna 2007 noudattaa myös Euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja.

| (5) | Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on pysyä ohjelmakaudella suurenevalla marginaalilla keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), vaikka tilanteen arvioidaan jonkin verran heikkenevän vuonna 2008. Muutos edellisessä ohjelmassa esitettyyn tavoitteeseen saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2009 mennessä johtuu edellä mainitusta odotettua paremmasta tuloksesta vuonna 2006 (pääasiassa BKT:n korkeamman nimelliskasvun ansiosta), mistä syystä keskipitkän aikavälin tavoite saavutettiin pääosin jo vuonna 2006. Vuoden 2006 ohjelmaan verrattuna vuoden 2007 ohjelmatarkistuksessa suunniteltu julkisen talouden alijäämä on koko ohjelmakauden ajan noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen pienempi parempaa aloitusasemaa vastaan.
  Alijäämän on määrä syventyä 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja supistua sitten asteittain siten, että suurin mukautus tapahtuu viimeisenä vuonna. Perusylijäämän oletetaan vastaavanlaisesti olevan hieman yli 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Suunniteltu vakautus saadaan aikaan kiristämällä menoja (vuotta 2008 lukuun ottamatta) tulosuhteen asteittaista laskua enemmän. Perusmenojen oletetaan ohjelmakaudella laskevan 2,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vaikka menojen vähentymisen perusta onkin suhteellisen laaja, se on erityisesti osoitus koko vakautuksesta yhden kolmasosan vievien sosiaalimenojen kurissapidosta. Tulosuhde alenee asteittainen 1,75 prosenttiyksikköä lähinnä käynnissä olevan verouudistuksen seurauksena. Pääosin syynä ovat välilliset verot, kun välittömien verojen kertymän taas uskotaan vähän kasvavan. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on pysyä ohjelmakaudella suurenevalla marginaalilla keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), vaikka tilanteen arvioidaan jonkin verran heikkenevän vuonna 2008. Muutos edellisessä ohjelmassa esitettyyn tavoitteeseen saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2009 mennessä johtuu edellä mainitusta odotettua paremmasta tuloksesta vuonna 2006 (pääasiassa BKT:n korkeamman nimelliskasvun ansiosta), mistä syystä keskipitkän aikavälin tavoite saavutettiin pääosin jo vuonna 2006. Vuoden 2006 ohjelmaan verrattuna vuoden 2007 ohjelmatarkistuksessa suunniteltu julkisen talouden alijäämä on koko ohjelmakauden ajan noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen pienempi parempaa aloitusasemaa vastaan.

Alijäämän on määrä syventyä 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja supistua sitten asteittain siten, että suurin mukautus tapahtuu viimeisenä vuonna. Perusylijäämän oletetaan vastaavanlaisesti olevan hieman yli 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Suunniteltu vakautus saadaan aikaan kiristämällä menoja (vuotta 2008 lukuun ottamatta) tulosuhteen asteittaista laskua enemmän. Perusmenojen oletetaan ohjelmakaudella laskevan 2,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vaikka menojen vähentymisen perusta onkin suhteellisen laaja, se on erityisesti osoitus koko vakautuksesta yhden kolmasosan vievien sosiaalimenojen kurissapidosta. Tulosuhde alenee asteittainen 1,75 prosenttiyksikköä lähinnä käynnissä olevan verouudistuksen seurauksena. Pääosin syynä ovat välilliset verot, kun välittömien verojen kertymän taas uskotaan vähän kasvavan.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008, mutta julkisen talouden toteutuma voi myöhempinä vuosina olla hieman tavoiteltua heikompi. Vuonna 2008 mahdollinen positiivinen perusvaikutus vuoden 2007 julkisen talouden potentiaalisesti paremman tuloksen seurauksena kompensoi riskejä, joita tällä hetkellä liittyy ulkoisen ympäristön huononemiseen. Tämän jälkeen julkisen talouden strategian toteutukseen liittyy joitakin riskejä, jotka erityisesti johtuvat takapainotteiseksi suunnitellun menovähennyksen merkittävästä koosta, kun kaikista perusteena olevista toimenpiteistä ei ole esitetty riittävän yksityiskohtaisia tietoja. Riskejä lieventää jossain määrin Slovenian viimeaikojen hyvät tulokset, joiden perusteella toteutumien voitaisiin olettaa olevan odotettua parempia. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008, mutta julkisen talouden toteutuma voi myöhempinä vuosina olla hieman tavoiteltua heikompi. Vuonna 2008 mahdollinen positiivinen perusvaikutus vuoden 2007 julkisen talouden potentiaalisesti paremman tuloksen seurauksena kompensoi riskejä, joita tällä hetkellä liittyy ulkoisen ympäristön huononemiseen. Tämän jälkeen julkisen talouden strategian toteutukseen liittyy joitakin riskejä, jotka erityisesti johtuvat takapainotteiseksi suunnitellun menovähennyksen merkittävästä koosta, kun kaikista perusteena olevista toimenpiteistä ei ole esitetty riittävän yksityiskohtaisia tietoja. Riskejä lieventää jossain määrin Slovenian viimeaikojen hyvät tulokset, joiden perusteella toteutumien voitaisiin olettaa olevan odotettua parempia.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden, vaikka loppuvuosina mahdollisesti pienemmällä marginaalilla. Vuodeksi 2008 suunniteltu rakenteellisen rahoitusaseman hienoinen heikkeneminen voi osoittautua myötäsykliseksi, vaikka ulkoisesta ympäristöstä johtuvat riskit ovatkin lisääntyneet. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Lisäksi näyttää siltä, että finanssipolitiikan virityksen olisi oltava vuodeksi 2008 nyt suunniteltua tiukempi, koska inflaatiopaineet ovat tällä hetkellä suuret. Neuvosto toteaa, että tämä noudattaisi euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja, joissa kehotetaan laatimaan huolellisesti vuoden 2008 finanssipolitiikkaa koskevat suunnitelmat, jotta vältetään makrotalouden epätasapainon ruokkimista. Vuoden 2008 jälkeen ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden, vaikka loppuvuosina mahdollisesti pienemmällä marginaalilla. Vuodeksi 2008 suunniteltu rakenteellisen rahoitusaseman hienoinen heikkeneminen voi osoittautua myötäsykliseksi, vaikka ulkoisesta ympäristöstä johtuvat riskit ovatkin lisääntyneet. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Lisäksi näyttää siltä, että finanssipolitiikan virityksen olisi oltava vuodeksi 2008 nyt suunniteltua tiukempi, koska inflaatiopaineet ovat tällä hetkellä suuret. Neuvosto toteaa, että tämä noudattaisi euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja, joissa kehotetaan laatimaan huolellisesti vuoden 2008 finanssipolitiikkaa koskevat suunnitelmat, jotta vältetään makrotalouden epätasapainon ruokkimista. Vuoden 2008 jälkeen ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta.

| (8) | Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Ohjelmassa arvioidaan vuoden 2007 rahoitusasema lähes muuttumattomaksi vuoteen 2006 verrattuna, ja se riittää ainoastaan vakauttamaan velkasuhteen pitkällä aikavälillä kun ei oteta huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Viimeksi mainitut ovat kuitenkin selvästi EU:n keskiarvoa suuremmat, mikä johtuu pääasiassa siitä, että eläkemenot kasvavat enemmän. Suuret perusylijäämät keskipitkällä aikavälillä ja erityisesti ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Ohjelmassa arvioidaan vuoden 2007 rahoitusasema lähes muuttumattomaksi vuoteen 2006 verrattuna, ja se riittää ainoastaan vakauttamaan velkasuhteen pitkällä aikavälillä kun ei oteta huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Viimeksi mainitut ovat kuitenkin selvästi EU:n keskiarvoa suuremmat, mikä johtuu pääasiassa siitä, että eläkemenot kasvavat enemmän. Suuret perusylijäämät keskipitkällä aikavälillä ja erityisesti ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Erityisesti molemmissa asiakirjoissa selvitetään tärkeimpiä toteutettavina olevia uudistustoimenpiteitä, kuten kattavaa verouudistusta, infrastruktuuri-investointeja ja tulonsiirtojärjestelmän muutoksia. Ohjelma ei sisällä yksityiskohtaista laadunarviointia kansallisen uudistusohjelman kokonaisvaikutuksista keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Suunniteltujen suurten uudistusten välittömistä talousarviovaikutuksista annetaan kuitenkin tietoja, joskaan ei järjestelmällisesti, ja vaikutukset on otettu huomioon julkista taloutta koskevissa ennusteissa. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Erityisesti molemmissa asiakirjoissa selvitetään tärkeimpiä toteutettavina olevia uudistustoimenpiteitä, kuten kattavaa verouudistusta, infrastruktuuri-investointeja ja tulonsiirtojärjestelmän muutoksia. Ohjelma ei sisällä yksityiskohtaista laadunarviointia kansallisen uudistusohjelman kokonaisvaikutuksista keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Suunniteltujen suurten uudistusten välittömistä talousarviovaikutuksista annetaan kuitenkin tietoja, joskaan ei järjestelmällisesti, ja vaikutukset on otettu huomioon julkista taloutta koskevissa ennusteissa.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Ohjelma ei varsinkaan sisällä lisää merkittäviä eläkejärjestelmän uudistuksen lujittamistoimenpiteitä pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Ohjelma ei varsinkaan sisällä lisää merkittäviä eläkejärjestelmän uudistuksen lujittamistoimenpiteitä pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että Slovenia saavutti keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2007, kaksi vuotta suunniteltua aikaisemmin, ja ohjelmassa pyritään pysymään keskipitkän aikavälin tavoitteessa ohjelmakauden aikana kasvavalla marginaalilla. Viimeisimpien tietojen mukaan julkisen talouden tulos voi vuonna 2007 olla suunniteltua parempi, ehkä hienoisesti ylijäämäinen. Rakenteellisen rahoitusaseman suunnitellaan kuitenkin heikkenevän jonkin verran vuonna 2008, vaikka kasvunäkymät ovat edelleen hyvät. Julkisen talouden ennusteisiin liittyvät riskit vaikuttavat olevan pääosin tasapainossa vuonna 2008. Myöhempinä vuosina julkisen talouden toteutumat voivat olla hieman tavoiteltua huonompia, pääasiassa niiden riskien vuoksi, joita liittyy arvioituun riippuvuuteen menojen hillitsemisestä. Finanssipolitiikan viritys saattaa vuoden 2008 osoittautua myötäsykliseksi. Finanssipoliittisen virityksen olisi oltava vuodeksi 2008 nyt suunniteltua tiukempi myös siksi, että inflaatiopaineet ovat tällä hetkellä suuret. Suunnitellut suuret korotukset julkisen sektorin palkkaratkaisuissa ovat myös huolestuttavia inflaationäkymien kannalta. Vaikka velka-aste on nyt alhainen, Slovenian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen arvioidaan kohdistuvan suuri riski pääasiassa siksi, että ikääntymisestä ennustetaan aiheutuvan merkittäviä talousarviovaikutuksia.

Edellä olevan arvion perusteella Sloveniaa kehotetaan:

| i) | hyödyntämään julkisen talouden todennäköisesti ennakoitua parempi tulos vuonna 2007 sekä pyrkimään ohjelmassa suunniteltua vahvempaan julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2008 ja sen jälkeen myötäsyklisen politiikan välttämiseksi; |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään julkisen talouden todennäköisesti ennakoitua parempi tulos vuonna 2007 sekä pyrkimään ohjelmassa suunniteltua vahvempaan julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2008 ja sen jälkeen myötäsyklisen politiikan välttämiseksi;

| ii) | olemaan valmis ottamaan käyttöön lisätoimenpiteitä inflaatiopaineiden hillitsemiseksi ja täydentämään suositeltua finanssipolitiikan viritystä sopivilla palkka-, työmarkkina- ja kilpailupolitiikoilla; |
| --- | --- |

ii)

olemaan valmis ottamaan käyttöön lisätoimenpiteitä inflaatiopaineiden hillitsemiseksi ja täydentämään suositeltua finanssipolitiikan viritystä sopivilla palkka-, työmarkkina- ja kilpailupolitiikoilla;

| iii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti toteuttamalla tarvittava eläkejärjestelmän uudistus, kun otetaan huomioon väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti toteuttamalla tarvittava eläkejärjestelmän uudistus, kun otetaan huomioon väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu.

Neuvosto toteaa, että tämä noudattaisi euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | Ei saatavilla |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | Ei saatavilla |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | Ei saatavilla |
| Nettoluotonanto/-ottoa verrattuna muuhun maailman
  (% suhteessa BTK:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | Ei saatavilla | Ei saatavilla | Eisaatavil a | Eisaatavill a | Ei saatavilla |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | Ei saatavilla |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | Ei saatavilla |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | Ei saatavilla |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | Ei saatavilla |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2006 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | Ei saatavilla |
| Lähde: komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

KOM marraskuu 2007

5,7

6,0

4,6

4,0

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

4,7

4,3

4,2

4,1

Ei saatavilla

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

KOM marraskuu 2007

2,5

3,5

3,7

2,9

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

2,7

2,7

2,5

2,2

Ei saatavilla

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

Ei saatavilla

Nettoluotonanto/-ottoa verrattuna muuhun maailman

(% suhteessa BTK:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

KOM marraskuu 2007

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

Ei saatavilla

Ei saatavilla

Eisaatavil a

Eisaatavill a

Ei saatavilla

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

KOM marraskuu 2007

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

Ei saatavilla

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

KOM marraskuu 2007

0,2

0,7

0,3

0,4

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

Ei saatavilla

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

KOM marraskuu 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

Ei saatavilla

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

KOM marraskuu 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

Ei saatavilla

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

KOM marraskuu 2007

27,1

25,6

24,5

23,8

Ei saatavilla

VO joulukuu 2006

28,5

28,2

28,3

27,7

Ei saatavilla

Lähde: komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 71, 28.3.2007, s. 9.

(4)  Erityisesti puuttuvat tiedot joistakin ulkoisista oletuksista (”Maailma ilman EU:ta, BKT:n kasvu”, ”Maailman tuontimäärät, ilman EU:ta”) ja joistakin sektorien välistä tasapainoa koskevista seikoista sekä velka-asteen virta-varanto-korjauserien erittely.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,2 % vuonna 2006, 4,9 % vuonna 2007, 4,7 % vuonna 2008 ja 4,5 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2008 (kumpanakin alijäämää lisääviä). Komission yksiköt eivät pidä näitä kertaluonteisina toimenpiteinä, joten komission yksiköiden ennusteessa ei ole kertaluonteisia toimenpiteitä.

Huom.:

Lähde: komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/10

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Irlannin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Irlannin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Yli kymmenen vuotta jatkuneen huiman talouskasvun jälkeen tulo henkeä kohti Irlannissa kuuluu Euroopan unionin korkeimpiin. Kasvu tukeutui alun perin viennin vahvaan kasvuun ja sittemmin nopeasti kasvavaan kotimaiseen kysyntään. Tänä aikana julkinen talous koheni huomattavasti, mikä mahdollisti sen, että julkista velkasuhdetta alennettiin vaikuttavalla tavalla.
  Talous on nyt siirtymässä hitaamman kasvun kaudelle, jolle on ominaista kilpailukyvyn heikkeneminen, koska viimeaikainen tuottavuus- ja hintakehitys on ollut kielteistä, ja sitä on pahentanut se, että talous on altis Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan talouksien vaikutuksille. Kotimaassa kasvun hidastumisessa näkyy se, että asuntorakentamisessa palataan kestävämmille tasoille, omaisuuserien arvo heikkenee ja työttömyys kasvaa. Kehitys voi osoittautua haasteeksi julkiselle taloudelle sen yleisesti vahvasta asemasta huolimatta, kun otetaan huomioon ennakoitu verotulojen lasku ja pitkään jatkuneista ylijäämistä johtuvat odotukset menojen lisäämisestä julkisten palvelujen parantamiseksi. Julkisen talouden lyhyen ja keskipitkän aikavälin näkymien perusteella on myös vielä kiireellisemmin löydettävä ratkaisut kysymyksiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä väestön ikääntymiseen nähden. |
| --- | --- |

(2)

Yli kymmenen vuotta jatkuneen huiman talouskasvun jälkeen tulo henkeä kohti Irlannissa kuuluu Euroopan unionin korkeimpiin. Kasvu tukeutui alun perin viennin vahvaan kasvuun ja sittemmin nopeasti kasvavaan kotimaiseen kysyntään. Tänä aikana julkinen talous koheni huomattavasti, mikä mahdollisti sen, että julkista velkasuhdetta alennettiin vaikuttavalla tavalla.

Talous on nyt siirtymässä hitaamman kasvun kaudelle, jolle on ominaista kilpailukyvyn heikkeneminen, koska viimeaikainen tuottavuus- ja hintakehitys on ollut kielteistä, ja sitä on pahentanut se, että talous on altis Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan talouksien vaikutuksille. Kotimaassa kasvun hidastumisessa näkyy se, että asuntorakentamisessa palataan kestävämmille tasoille, omaisuuserien arvo heikkenee ja työttömyys kasvaa. Kehitys voi osoittautua haasteeksi julkiselle taloudelle sen yleisesti vahvasta asemasta huolimatta, kun otetaan huomioon ennakoitu verotulojen lasku ja pitkään jatkuneista ylijäämistä johtuvat odotukset menojen lisäämisestä julkisten palvelujen parantamiseksi. Julkisen talouden lyhyen ja keskipitkän aikavälin näkymien perusteella on myös vielä kiireellisemmin löydettävä ratkaisut kysymyksiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä väestön ikääntymiseen nähden.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 4,8 prosentista keskimäärin 3,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario vaikuttaa realistiselta. Siinä näkyy pääasiassa asuntosektorin suuri sopeutus, joka kompensoituu jossain määrin sillä, että nettovienti jatkaa elpymistä. Kun otetaan huomioon elintarvikkeiden ja energian viimeaikainen hintakehitys, ohjelman inflaatioennusteet vuodeksi 2008 vaikuttavat hieman matalilta mutta seuraavina vuosina realistisilta. Inflaatio- ja kilpailukykynäkymiä ohjelman myöhempinä vuosina tukevat tuottavuuden paraneminen ja hiljenevien työmarkkinoiden hillitsevä vaikutus palkkapaineisiin. Vakausohjelmaan kuuluu myös ulkoisen vajeen pieneneminen, mikä on johdonmukaista kotimaisen kysynnän heikkenemisen kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 4,8 prosentista keskimäärin 3,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario vaikuttaa realistiselta. Siinä näkyy pääasiassa asuntosektorin suuri sopeutus, joka kompensoituu jossain määrin sillä, että nettovienti jatkaa elpymistä. Kun otetaan huomioon elintarvikkeiden ja energian viimeaikainen hintakehitys, ohjelman inflaatioennusteet vuodeksi 2008 vaikuttavat hieman matalilta mutta seuraavina vuosina realistisilta. Inflaatio- ja kilpailukykynäkymiä ohjelman myöhempinä vuosina tukevat tuottavuuden paraneminen ja hiljenevien työmarkkinoiden hillitsevä vaikutus palkkapaineisiin. Vakausohjelmaan kuuluu myös ulkoisen vajeen pieneneminen, mikä on johdonmukaista kotimaisen kysynnän heikkenemisen kanssa.

| (4) | Joulukuun 2007 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoitteeksi oli asetettu 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennusteen tarkistuksessa alaspäin näkyy se, että menot olivat ohjelmassa ennakoitua suuremmat ja tulot jäivät vähäisemmiksi, jotka molemmat seikat kompensoituivat osittain vuoden 2006 positiivisella perusvaikutuksella. Keskushallinnon menojen rahamääräinen toteutuma oli kutakuinkin talousarviosuunnitelmien mukainen, mutta julkisen talouden puolella menot kasvoivat suunniteltua enemmän erityisesti tavaroihin ja palveluihin ja pääomatukiin liittyvissä valtion juoksevissa menoissa. Vähäisemmät tulot heijastavat erityisesti asuntomarkkinoiden heikentymistä. Edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta antamassaan lausunnossa (3) neuvosto totesi, että ”julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä (...). Olisi kuitenkin viisasta säilyttää liikkumavaraa siltä varalta, että nykyinen, vahvan asuntosektorin johtama kasvumalli kääntyy päinvastaiseksi”. Talousarvion vuoden 2007 toteutuma, joka johti rakenteellisen ylijäämän merkittävään vähentymiseen, vähensi vuoden 2008 liikkumavaraa. Neuvosto panee merkille, että vaikka rakenteellinen rahoitusasema oli edelleen keskipitkän aikavälin tavoitetta parempi, menoylitykset vuonna 2007 tarkoittivat, ettei talousarvion toteutus ehkä ollut täysin euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista. |
| --- | --- |

(4)

Joulukuun 2007 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoitteeksi oli asetettu 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennusteen tarkistuksessa alaspäin näkyy se, että menot olivat ohjelmassa ennakoitua suuremmat ja tulot jäivät vähäisemmiksi, jotka molemmat seikat kompensoituivat osittain vuoden 2006 positiivisella perusvaikutuksella. Keskushallinnon menojen rahamääräinen toteutuma oli kutakuinkin talousarviosuunnitelmien mukainen, mutta julkisen talouden puolella menot kasvoivat suunniteltua enemmän erityisesti tavaroihin ja palveluihin ja pääomatukiin liittyvissä valtion juoksevissa menoissa. Vähäisemmät tulot heijastavat erityisesti asuntomarkkinoiden heikentymistä. Edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta antamassaan lausunnossa (3) neuvosto totesi, että ”julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä (...). Olisi kuitenkin viisasta säilyttää liikkumavaraa siltä varalta, että nykyinen, vahvan asuntosektorin johtama kasvumalli kääntyy päinvastaiseksi”. Talousarvion vuoden 2007 toteutuma, joka johti rakenteellisen ylijäämän merkittävään vähentymiseen, vähensi vuoden 2008 liikkumavaraa. Neuvosto panee merkille, että vaikka rakenteellinen rahoitusasema oli edelleen keskipitkän aikavälin tavoitetta parempi, menoylitykset vuonna 2007 tarkoittivat, ettei talousarvion toteutus ehkä ollut täysin euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista.

| (5) | Vaikka julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 2007, keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) saavutettiin selvällä marginaalilla. Ohjelman mukaiseen strategiaan sisältyy rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2008. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän, joka vuonna 2007 oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan muuttuvan noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaksi alijäämäksi vuonna 2008, ja alijäämän uskotaan asteittain pahenevan seuraavina vuosina niin, että se on vuonna 2010 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen.
  Kokonaisrahoitusaseman ennakoidaan supistuvan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevasta ylijäämästä vuonna 2007 noin 1 prosentin alijäämään jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Kun otetaan huomioon, että toteutuma oli vuonna 2007 odotettua huonompi (0,75 prosenttiyksikköä heikompi suhteessa BKT:hen) ja makrotalouden skenaario on heikompi, julkisen talouden tavoitteet vuosiksi 2008 ja 2009 ovat edelliseen ohjelmatarkistukseen verrattuna selvästi (1,75 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) alhaisempia. Tulosuhteen ennustetaan ohjelmassa edelleen laskevan vuonna 2008, kun kasvun rakenne ei enää ole niin veroja tuovaa, ja menojen taas uskotaan lisääntyvän vuoden 2007 ja sitä aiempien vuosien menopäätösten samoin kuin vuoden 2008 talousarviossa ilmoitettujen menojen vuoksi. Julkisen talouden ennusteisiin sisältyy nimenomaan kohdentamattomia varauksia, jotka ovat vuonna 2009 0,4 prosenttia ja vuonna 2010 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tulosuhteen uskotaan vuosina 2009 ja 2010 edelleen laskevan, joskin hitaammin, kun taas menosuhteen ennustetaan pitkälti vakiintuvan vuonna 2009 ja laskevan vuonna 2010. Vaikka taloudellinen ja finanssipoliittinen kehys heikkenee, investointimenojen odotetaan ohjelmakaudella lisääntyvän prosenttimääräisesti suhteessa BKT:hen. Tämä edistänee talouden tuotantopotentiaalia pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(5)

Vaikka julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 2007, keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) saavutettiin selvällä marginaalilla. Ohjelman mukaiseen strategiaan sisältyy rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2008. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän, joka vuonna 2007 oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan muuttuvan noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaksi alijäämäksi vuonna 2008, ja alijäämän uskotaan asteittain pahenevan seuraavina vuosina niin, että se on vuonna 2010 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Kokonaisrahoitusaseman ennakoidaan supistuvan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevasta ylijäämästä vuonna 2007 noin 1 prosentin alijäämään jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Kun otetaan huomioon, että toteutuma oli vuonna 2007 odotettua huonompi (0,75 prosenttiyksikköä heikompi suhteessa BKT:hen) ja makrotalouden skenaario on heikompi, julkisen talouden tavoitteet vuosiksi 2008 ja 2009 ovat edelliseen ohjelmatarkistukseen verrattuna selvästi (1,75 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) alhaisempia. Tulosuhteen ennustetaan ohjelmassa edelleen laskevan vuonna 2008, kun kasvun rakenne ei enää ole niin veroja tuovaa, ja menojen taas uskotaan lisääntyvän vuoden 2007 ja sitä aiempien vuosien menopäätösten samoin kuin vuoden 2008 talousarviossa ilmoitettujen menojen vuoksi. Julkisen talouden ennusteisiin sisältyy nimenomaan kohdentamattomia varauksia, jotka ovat vuonna 2009 0,4 prosenttia ja vuonna 2010 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tulosuhteen uskotaan vuosina 2009 ja 2010 edelleen laskevan, joskin hitaammin, kun taas menosuhteen ennustetaan pitkälti vakiintuvan vuonna 2009 ja laskevan vuonna 2010. Vaikka taloudellinen ja finanssipoliittinen kehys heikkenee, investointimenojen odotetaan ohjelmakaudella lisääntyvän prosenttimääräisesti suhteessa BKT:hen. Tämä edistänee talouden tuotantopotentiaalia pitkällä aikavälillä.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan vuonna 2008 pitkälti tasapainossa. Sitä seuraavilta vuosilta ei kuitenkaan anneta tietoja siitä, minkälaisia laajoja toimenpiteitä toteutetaan tämänhetkisen menokasvun pitämiseksi BKT:n nimelliskasvua alhaisempana erityisesti julkisten palkkamenojen ja tulonsiirtojen osalta, joiden molempien prosenttiosuus suhteessa BKT:hen on viime vuosina kasvanut huomattavasti. Tulopuolella on olemassa myös riskejä, jotka liittyvät aiempiin sitoumuksiin verojen ja sosiaaliturvamaksujen alennuksista. Varausten sisällyttäminen julkisen talouden ennusteisiin voisi olla merkki varovaisesta suunnittelusta, mutta tässä on huomattava, että varauksia voidaan käyttää tuleviin tuloja vähentäviin ja/tai menoja lisääviin toimenpiteisiin. Näiden tekijöiden vastapainona ovat Irlannin hyvät esitykset, sillä julkisen talouden rahoitusasema on yleensä ollut viimeaikaisissa vakausohjelmissa ennustettua parempi. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan vuonna 2008 pitkälti tasapainossa. Sitä seuraavilta vuosilta ei kuitenkaan anneta tietoja siitä, minkälaisia laajoja toimenpiteitä toteutetaan tämänhetkisen menokasvun pitämiseksi BKT:n nimelliskasvua alhaisempana erityisesti julkisten palkkamenojen ja tulonsiirtojen osalta, joiden molempien prosenttiosuus suhteessa BKT:hen on viime vuosina kasvanut huomattavasti. Tulopuolella on olemassa myös riskejä, jotka liittyvät aiempiin sitoumuksiin verojen ja sosiaaliturvamaksujen alennuksista. Varausten sisällyttäminen julkisen talouden ennusteisiin voisi olla merkki varovaisesta suunnittelusta, mutta tässä on huomattava, että varauksia voidaan käyttää tuleviin tuloja vähentäviin ja/tai menoja lisääviin toimenpiteisiin. Näiden tekijöiden vastapainona ovat Irlannin hyvät esitykset, sillä julkisen talouden rahoitusasema on yleensä ollut viimeaikaisissa vakausohjelmissa ennustettua parempi.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei ehkä ole riittävä keskipitkän aikavälin tavoitteen ylläpitämiseen vuoden 2008 jälkeen. Vaikka keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin pitkälti vuonna 2008, finanssipolitiikan viritys sen jälkeen voi olla sellainen, että rakenteellinen rahoitusasema erkanee keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista — ja neuvosto toteaa, ettei se myöskään olisi euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista — jollei ohjelmassa varauksina olevia marginaaleja jätetä käyttämättä, mikä edellyttäisi huomattavasti parempaa verokertymää ja/tai suurempaa menojen hillitsemistä kuin mitä ohjelmassa esitetään. Jos näin kävisi, rakenteellisia toimia olisi keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysymiseksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamiseksi lujitettava. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei ehkä ole riittävä keskipitkän aikavälin tavoitteen ylläpitämiseen vuoden 2008 jälkeen. Vaikka keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin pitkälti vuonna 2008, finanssipolitiikan viritys sen jälkeen voi olla sellainen, että rakenteellinen rahoitusasema erkanee keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista — ja neuvosto toteaa, ettei se myöskään olisi euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista — jollei ohjelmassa varauksina olevia marginaaleja jätetä käyttämättä, mikä edellyttäisi huomattavasti parempaa verokertymää ja/tai suurempaa menojen hillitsemistä kuin mitä ohjelmassa esitetään. Jos näin kävisi, rakenteellisia toimia olisi keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysymiseksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamiseksi lujitettava.

| (8) | Irlannin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Irlannissa huomattavasti EU:n keskiarvon yläpuolella. Tähän ovat lähinnä syynä ennustettu eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu tulevina vuosikymmeninä, joka johtuu osittain siitä, että yhä useampi eläkkeensaaja saa tulevaisuudessa täysimääräisen eläkkeen. Julkisen talouden bruttovelkasuhde on vuonna 2007 kuitenkin selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja kansalliseen eläkerahastoon kerätään varoja tulevien eläkemenojen ennakkorahoitukseen. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, vaikka se onkin huonompi kuin edellisessä ohjelmassa, lieventää edelleen omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Ohjelmassa vuoteen 2010 saakka ennustettu rakenteellisen rahoitusaseman kehitys voi lisäksi aiheuttaa julkisen talouden kestävyydelle suuremman riskin. Siksi suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Irlannin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Irlannissa huomattavasti EU:n keskiarvon yläpuolella. Tähän ovat lähinnä syynä ennustettu eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu tulevina vuosikymmeninä, joka johtuu osittain siitä, että yhä useampi eläkkeensaaja saa tulevaisuudessa täysimääräisen eläkkeen. Julkisen talouden bruttovelkasuhde on vuonna 2007 kuitenkin selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja kansalliseen eläkerahastoon kerätään varoja tulevien eläkemenojen ennakkorahoitukseen. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, vaikka se onkin huonompi kuin edellisessä ohjelmassa, lieventää edelleen omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Ohjelmassa vuoteen 2010 saakka ennustettu rakenteellisen rahoitusaseman kehitys voi lisäksi aiheuttaa julkisen talouden kestävyydelle suuremman riskin. Siksi suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Vakausohjelmassa ei anneta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten täytäntöönpanokertomukseen sisältyvien toimenpiteiden talousarviovaikutukset on ohjelmassa otettu huomioon. Molemmissa asiakirjoissa viitataan kuitenkin vakaus- ja kasvusopimukseen keskeisenä tekijänä, joka muodostaa kehyksen kestävälle finanssipolitiikalle Irlannissa, ja vuosien 2007–2013 kansallisen kehityssuunnitelman (erityisesti infrastruktuuri-investoinnit) täytäntöönpano mainitaan molemmissa hallituksen keskeisenä prioriteettina. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Vakausohjelmassa ei anneta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten täytäntöönpanokertomukseen sisältyvien toimenpiteiden talousarviovaikutukset on ohjelmassa otettu huomioon. Molemmissa asiakirjoissa viitataan kuitenkin vakaus- ja kasvusopimukseen keskeisenä tekijänä, joka muodostaa kehyksen kestävälle finanssipolitiikalle Irlannissa, ja vuosien 2007–2013 kansallisen kehityssuunnitelman (erityisesti infrastruktuuri-investoinnit) täytäntöönpano mainitaan molemmissa hallituksen keskeisenä prioriteettina.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia ja euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka on annettu Lissabonin strategian puitteissa. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia ja euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka on annettu Lissabonin strategian puitteissa.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta todetaan, että ohjelmasta puuttuu joitakin vaadittuja ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta todetaan, että ohjelmasta puuttuu joitakin vaadittuja ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä todetaan, että Irlannilla on sen siirtyessä kohti heikomman talouskasvun kautta monia makrotaloudellisia haasteita, jotka liittyvät pääasiassa paluuseen kestävämpään toimintaan asuntosektorilla. Kotimaisen kasvun kysynnän heikkenemisen myötä on viime vuosina menetetty vientimarkkinaosuuksia, mikä viittaisi hintakilpailukyvyn haasteisiin. Julkisen talouden rahoitusaseman oletetaan vuoden 2006 reilusta ylijäämästä heikkenevän merkittävästi vuosina 2007–2008. Irlannin talouden odotetaan edelleen olevan ylijäämäinen vuonna 2007, mutta rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan ohjelmassa muuttuvan vuonna 2008 alijäämäiseksi ja alijäämän kasvavan vielä sen jälkeen jonkin verran. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit ovat pitkälti neutraaleja vuonna 2008, mutta toteumat voivat vuodesta 2009 alkaen olla ennustettua huonompia, ellei menoja saada riittävästi hillittyä. Keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaneen kyllä pitkälti vuonna 2008, ja siinä voitaneen pysyä sen jälkeen, jos ohjelmassa varauksina olevia marginaaleja ei käytetä. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden suhteen Irlantiin kohdistuu keskisuuri riski, vaikka julkista velkaa ei olekaan paljon, kun otetaan huomioon väestön ikääntymisen ennakoitu vaikutus eläkemenoihin. Viranomaisten haasteena on hallita makrotaloudelliset riskit ja välttää samalla finanssipoliittisen tilanteen heikkeneminen.

Irlantia kehotetaan edellä esitetyn arvion perusteella:

| i) | pysyttäytymään keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2008 ja sen jälkeen valvomalla tiukasti menoja; |
| --- | --- |

i)

pysyttäytymään keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2008 ja sen jälkeen valvomalla tiukasti menoja;

| ii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä eläkejärjestelmän lisäuudistuksilla, kun otetaan huomioon väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu huomattava kasvu. |
| --- | --- |

ii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä eläkejärjestelmän lisäuudistuksilla, kun otetaan huomioon väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu huomattava kasvu.

Neuvosto toteaa lisäksi, että tällaiset toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2007 | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteet (KOM), jotka tehtiin ennen talousarvion laatimista, komission yksiköiden laskelmat (arviot ennen talousarvion laatimista). |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2007

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

KOM marraskuu 2007

5,7

4,9

3,5

3,8

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

5,4

5,3

4,6

4,1

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2007

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

KOM marraskuu 2007

2,7

2,8

2,2

2,0

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,7

2,6

2,0

1,7

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

KOM marraskuu 2007

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

KOM marraskuu 2007

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,3

1,2

0,9

0,6

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

KOM marraskuu 2007

3,9

1,8

0,7

0,4

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

3,3

2,3

1,8

1,6

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM marraskuu 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,8

1,8

1,8

1,6

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM marraskuu 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,7

1,8

1,8

1,6

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

KOM marraskuu 2007

25,1

25,2

26,9

28,5

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

25,1

23,0

22,4

21,9

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteet (KOM), jotka tehtiin ennen talousarvion laatimista, komission yksiköiden laskelmat (arviot ennen talousarvion laatimista).

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 1.

(4)  Vaadituista tiedoista puuttuivat ainoastaan lyhyen aikavälin korot. Vapaaehtoisista tiedoista taas puuttuvat tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista ja julkisen talouden toimintokohtaisista menoista.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,9 % vuonna 2006, 5,2 % vuonna 2007, 4,1 % vuonna 2008 ja 3,8 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan suhteessa BKT:hen 0,1 % vuonna 2006 ja 0,2 prosenttia vuonna 2007 (molemmat ylijäämää lisääviä) ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,0 % vuosina 2006 ja 2007. Kansallisten viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ne koostuvat i) veroviranomaisten erityistutkinnalla saamista lisätuloista ja ii) erityisiin säästötileihin (SSIA) liittyvästä exit tax -verosta. Näitä kertaluonteisia toimenpiteitä ei tarkempien tietojen puuttuessa otettu huomion syksyn talousennusteessa. Ohjelmassa ei anneta tietoja kertaluonteisista toimenpiteistä vuosina 2008–2010.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteet (KOM), jotka tehtiin ennen talousarvion laatimista, komission yksiköiden laskelmat (arviot ennen talousarvion laatimista).

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/15

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,

joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2) ja jossa esitetään lisäksi alustavia näkymiä vuoteen 2015 asti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2) ja jossa esitetään lisäksi alustavia näkymiä vuoteen 2015 asti.

| (2) | Tanskan taloudelle on viime vuosina ollut ominaista voimakas kokonaistuotannon kasvu, työllisyyden parantuminen huomattavasti, korkea kapasiteetin käyttöaste, alhainen inflaatio ja vakaa vaihtokurssi ERM II:ssa.
  Kapasiteetin rajoitukset ovat kuitenkin alkaneet viime vuoden aikana haitata taloudellista toimintaa, ja ilmassa on merkkejä hinta- ja palkkainflaation kiihtymisestä. Ulkoinen tasapaino on edelleen ylijäämäinen, mutta kasvavien kustannuspaineiden ja työvoimapulan pelätään alkavan vaikuttaa kilpailukykyyn. Julkinen talous on pysynyt vahvana jatkuvan julkisen talouden ylijäämän ja velan vähentymisen ansiosta. Finanssipolitiikan keskeisenä haasteena on nykyisessä suhdannetilanteessa säilyttää varovainen finanssipolitiikan viritys työmarkkinoihin kohdistuvien lisäpaineiden välttämiseksi. Toisena haasteena on varmistaa, että menokattoja noudatetaan erityisesti tulojen kasvaessa, ja sekin on tärkeää julkisen talouden kestävyyttä koskevan hallituksen asettaman tavoitteen kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Tanskan taloudelle on viime vuosina ollut ominaista voimakas kokonaistuotannon kasvu, työllisyyden parantuminen huomattavasti, korkea kapasiteetin käyttöaste, alhainen inflaatio ja vakaa vaihtokurssi ERM II:ssa.

Kapasiteetin rajoitukset ovat kuitenkin alkaneet viime vuoden aikana haitata taloudellista toimintaa, ja ilmassa on merkkejä hinta- ja palkkainflaation kiihtymisestä. Ulkoinen tasapaino on edelleen ylijäämäinen, mutta kasvavien kustannuspaineiden ja työvoimapulan pelätään alkavan vaikuttaa kilpailukykyyn. Julkinen talous on pysynyt vahvana jatkuvan julkisen talouden ylijäämän ja velan vähentymisen ansiosta. Finanssipolitiikan keskeisenä haasteena on nykyisessä suhdannetilanteessa säilyttää varovainen finanssipolitiikan viritys työmarkkinoihin kohdistuvien lisäpaineiden välttämiseksi. Toisena haasteena on varmistaa, että menokattoja noudatetaan erityisesti tulojen kasvaessa, ja sekin on tärkeää julkisen talouden kestävyyttä koskevan hallituksen asettaman tavoitteen kannalta.

| (3) | Ohjelmassa katsotaan, että Tanskan talous on nyt suhdannehuipussa ja että edessä on hitaamman kasvun kausi. Kokonaistuotannon kasvun odotetaan siten hidastuvan 2 prosentista vuonna 2007 keskimäärin 1 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Skenaario näyttää tämänhetkisten tietojen perusteella (3) perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2008 ja varovaisiin ennusteisiin sen jälkeen, sillä tarkistetun ohjelman yleisenä taustaoletuksena on se, että suuri positiivinen tuotantokuilu (joka on laskettu kansallisella menetelmällä) (4) sulkeutuu mentäessä kohti vuotta 2011. Ohjelman palkka- ja hintainflaatioennusteet vaikuttavat alhaisilta erityisesti vuonna 2009, kun otetaan huomioon kotimaiset palkankorotuspaineet ja maailmanlaajuiset kehityssuuntaukset. Hintavakaus pystyttäneen kuitenkin säilyttämään koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmassa katsotaan, että Tanskan talous on nyt suhdannehuipussa ja että edessä on hitaamman kasvun kausi. Kokonaistuotannon kasvun odotetaan siten hidastuvan 2 prosentista vuonna 2007 keskimäärin 1 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Skenaario näyttää tämänhetkisten tietojen perusteella (3) perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2008 ja varovaisiin ennusteisiin sen jälkeen, sillä tarkistetun ohjelman yleisenä taustaoletuksena on se, että suuri positiivinen tuotantokuilu (joka on laskettu kansallisella menetelmällä) (4) sulkeutuu mentäessä kohti vuotta 2011. Ohjelman palkka- ja hintainflaatioennusteet vaikuttavat alhaisilta erityisesti vuonna 2009, kun otetaan huomioon kotimaiset palkankorotuspaineet ja maailmanlaajuiset kehityssuuntaukset. Hintavakaus pystyttäneen kuitenkin säilyttämään koko ohjelmakauden ajan.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteeksi oli asetettu 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän ennustettua paremman tuloksen taustalla on merkittävä positiivinen perusvaikutus vuodelta 2006, jolloin työllisyyden kasvu oli odotettua voimakkaampaa ja tulot Pohjanmeren öljy- ja kaasutoiminnoista odotettua suuremmat.
  Nykyisessä ohjelmassa ennustetaan 3,8 prosentin ylijäämää suhteessa BKT:hen, mutta viimeisimpien tietojen perusteella (5) tulot ovat todennäköisesti 0,25 prosenttiyksikköä odotettua suuremmat suhteessa BKT:hen, joten ylijäämää todennäköisesti tarkistetaan ylöspäin sen mukaisesti (noin 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteeksi oli asetettu 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän ennustettua paremman tuloksen taustalla on merkittävä positiivinen perusvaikutus vuodelta 2006, jolloin työllisyyden kasvu oli odotettua voimakkaampaa ja tulot Pohjanmeren öljy- ja kaasutoiminnoista odotettua suuremmat.

Nykyisessä ohjelmassa ennustetaan 3,8 prosentin ylijäämää suhteessa BKT:hen, mutta viimeisimpien tietojen perusteella (5) tulot ovat todennäköisesti 0,25 prosenttiyksikköä odotettua suuremmat suhteessa BKT:hen, joten ylijäämää todennäköisesti tarkistetaan ylöspäin sen mukaisesti (noin 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen).

| (5) | Koska yleisenä päämääränä on varmistaa julkisen talouden kestävyys, julkisen talouden strategian päätavoitteena on pitää ylijäämä korkeana, vaikka se laskeekin nopeasti (3,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 3,0 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen 1,2 prosenttiin vuonna 2010 (6)) suhdanteen heikentyessä. Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkistettu ylöspäin (7) 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen: se on nyt 0,75–1,75 prosentin rakenteellinen ylijäämä (eli suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy kokonaisuudessaan koko ohjelmakauden ajan. Ylijäämän kehitysura on pitkälti samanlainen kuin edellisessä tarkistetussa ohjelmassa, joskin alkutilanteessa ylijäämä on suurempi, makrotalouden skenaarion pysyessä pääosin muuttumattomana. Strategiassa luotetaan siihen, että verojen jäädytystä (8) ja menojen hillitsemistä jatketaan edelleen, ja siinä kaavaillaan joitakin veroleikkauksia. Menojen hillitsemiseksi reaalisten julkisten kulutusmenojen kasvulle on asetettu vuotuiset rajat (jotka tiukentuvat 1,75 prosentista vuonna 2008 1 prosenttiin vuosina 2009–2010) ja nominaalisille julkisille kulutusmenoille on asetettu katto, joka on 26,5 prosenttia suhteessa suhdannetasoitettuun BKT:hen mentäessä kohti vuotta 2015. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän lähes muuttumattomana 3,5 prosentissa vuosina 2007–2008 ja laskevan 2,5 prosenttiin vuosina 2009–2010 (9). Ylijäämät pienenevät ohjelman mukaan vuotta 2015 kohden, sillä väestön ikääntymisen vaikutusten odotetaan alkavan näkyä ja Pohjanmeren tulolähteiden ennustetaan tyrehtyvän. |
| --- | --- |

(5)

Koska yleisenä päämääränä on varmistaa julkisen talouden kestävyys, julkisen talouden strategian päätavoitteena on pitää ylijäämä korkeana, vaikka se laskeekin nopeasti (3,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 3,0 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen 1,2 prosenttiin vuonna 2010 (6)) suhdanteen heikentyessä. Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkistettu ylöspäin (7) 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen: se on nyt 0,75–1,75 prosentin rakenteellinen ylijäämä (eli suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy kokonaisuudessaan koko ohjelmakauden ajan. Ylijäämän kehitysura on pitkälti samanlainen kuin edellisessä tarkistetussa ohjelmassa, joskin alkutilanteessa ylijäämä on suurempi, makrotalouden skenaarion pysyessä pääosin muuttumattomana. Strategiassa luotetaan siihen, että verojen jäädytystä (8) ja menojen hillitsemistä jatketaan edelleen, ja siinä kaavaillaan joitakin veroleikkauksia. Menojen hillitsemiseksi reaalisten julkisten kulutusmenojen kasvulle on asetettu vuotuiset rajat (jotka tiukentuvat 1,75 prosentista vuonna 2008 1 prosenttiin vuosina 2009–2010) ja nominaalisille julkisille kulutusmenoille on asetettu katto, joka on 26,5 prosenttia suhteessa suhdannetasoitettuun BKT:hen mentäessä kohti vuotta 2015. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän lähes muuttumattomana 3,5 prosentissa vuosina 2007–2008 ja laskevan 2,5 prosenttiin vuosina 2009–2010 (9). Ylijäämät pienenevät ohjelman mukaan vuotta 2015 kohden, sillä väestön ikääntymisen vaikutusten odotetaan alkavan näkyä ja Pohjanmeren tulolähteiden ennustetaan tyrehtyvän.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua parempi, erityisesti kun otetaan huomioon 5 päivänä helmikuuta 2008 annetussa vuoden 2008 alustavassa talousarviossa esitetty odotettua parempi vuoden 2007 toteutuma. Koska ylijäämät ovat aiemminkin olleet huomattavan suuria ja niitä on usein tarkistettu ylöspäin positiivisten tulopuolen yllätysten seurauksena ja koska makrotalouden näkymät ovat varovaisia vuodesta 2009 alkaen, riski siitä, että julkisten kulutusmenojen kasvulle asetetuissa rajoissa ei pysyttäisi yhtä hyvin, ei ole todennäköinen. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua parempi, erityisesti kun otetaan huomioon 5 päivänä helmikuuta 2008 annetussa vuoden 2008 alustavassa talousarviossa esitetty odotettua parempi vuoden 2007 toteutuma. Koska ylijäämät ovat aiemminkin olleet huomattavan suuria ja niitä on usein tarkistettu ylöspäin positiivisten tulopuolen yllätysten seurauksena ja koska makrotalouden näkymät ovat varovaisia vuodesta 2009 alkaen, riski siitä, että julkisten kulutusmenojen kasvulle asetetuissa rajoissa ei pysyttäisi yhtä hyvin, ei ole todennäköinen.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa pääpiirteittäin vakaus- ja kasvusopimusta koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa pääpiirteittäin vakaus- ja kasvusopimusta koko ohjelmakauden ajan.

| (8) | Tanskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuva riski vaikuttaa vähäiseltä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin hyvinvointisopimukseen sisältyvän eläkeuudistuksen ansiosta (10). Myös ohjelmassa arvioitu julkisen talouden vuoden 2007 rahoitusasema eli huomattava rakenteellinen ylijäämä vähentää osaltaan bruttovelkaa. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä pienentää sekin mahdollisia julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Tanskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuva riski vaikuttaa vähäiseltä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin hyvinvointisopimukseen sisältyvän eläkeuudistuksen ansiosta (10). Myös ohjelmassa arvioitu julkisen talouden vuoden 2007 rahoitusasema eli huomattava rakenteellinen ylijäämä vähentää osaltaan bruttovelkaa. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä pienentää sekin mahdollisia julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Lähentymisohjelma vaikuttaa yhdenmukaiselta kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Sekä ohjelma että täytäntöönpanokertomus perustuvat talousstrategiaan, jonka hallitus esitteli elokuussa 2007 (Towards new goals — Denmark 2015). Tärkeimpien uudistustoimenpiteiden, kuten kaavaillun energiastrategian ja julkisiin palveluihin (ennen kaikkea terveydenhuoltoon, lastenhoitoon ja vanhustenhoitoon) osoitettavien investointien rahoittamiseen tarkoitetun nk. laaturahaston vaikutukset julkiseen talouteen on otettu erikseen huomioon. |
| --- | --- |

(9)

Lähentymisohjelma vaikuttaa yhdenmukaiselta kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Sekä ohjelma että täytäntöönpanokertomus perustuvat talousstrategiaan, jonka hallitus esitteli elokuussa 2007 (Towards new goals — Denmark 2015). Tärkeimpien uudistustoimenpiteiden, kuten kaavaillun energiastrategian ja julkisiin palveluihin (ennen kaikkea terveydenhuoltoon, lastenhoitoon ja vanhustenhoitoon) osoitettavien investointien rahoittamiseen tarkoitetun nk. laaturahaston vaikutukset julkiseen talouteen on otettu erikseen huomioon.

| (10) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (11). |
| --- | --- |

(10)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (11).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa pyritään säilyttämään julkisen talouden terve rahoitusasema ja noudattamaan keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden ajan, mikä on yhdenmukaista julkisen talouden kestävyyden pitkän aikavälin tavoitteen kanssa. Julkisen talouden tavoitteet, joissa ennakoidaan korkeita, joskin nopeasti pieneneviä ylijäämiä ohjelmakauden aikana, vaikuttavat melko varovaisilta, kun otetaan huomioon vuoden 2007 odotettua parempi toteutuma ja uusimmat ennusteet. Pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä voidaan pitää vähäisenä. Tärkein haaste tällä hetkellä on puuttua työvoimapulaan ja edessä häämöttäviin kustannuspaineisiin rakenteellisin ja makrotaloudellisin toimenpitein. Työvoiman tarjonnan lisäämiseksi on määritettävä ja toteutettava lisätoimenpiteitä. Samaan aikaan finanssipolitiikan viritystä olisi seurattava tarkasti myötäsyklisyyden välttämiseksi. Tästä syystä julkisten kulutusmenojen kasvun hillitseminen ohjelmassa kaavaillulla tavalla on ensisijaisen tärkeää.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2007 | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Tuotantokuilu (12)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (12)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (14)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2007

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

KOM marraskuu 2007

3,5

1,9

1,3

1,4

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2007

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

KOM marraskuu 2007

1,9

1,7

2,4

2,4

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Tuotantokuilu (12)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2007

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

KOM marraskuu 2007 (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

KOM marraskuu 2007

2,4

1,2

0,7

0,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

KOM marraskuu 2007

4,6

4,0

3,0

2,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

KOM marraskuu 2007

6,2

5,3

4,3

3,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (12)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

KOM marraskuu 2007

3,9

3,6

3,2

3,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Rakenteellinen rahoitusasema (14)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

KOM marraskuu 2007

3,6

3,2

3,4

3,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

KOM marraskuu 2007

30,3

25,0

20,9

17,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EUVL L 209, 2.8.1997, s. 1. asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economiy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin yli kolme viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen. Syynä tähän oli uuden hallituksen muodostaminen marraskuun vaalien seurauksena.

(3)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.

(4)  Tuotantokuilu on yhteisesti sovituista menetelmistä poikkeavalla kansallisella menetelmällä laskettuna suurempi (koska potentiaalinen kasvu arvioidaan alhaisemmaksi).

(5)  Helmikuun 5 päivänä 2008 esiteltyyn alustavaan talousarvioon sisältyvät talousarvionäkymät.

(6)  Tanskan valtiovarainministeriön 5 päivänä helmikuuta 2008 julkaisemaan vuoden 2008 uuteen alustavaan talousarvioon liittyvässä ennusteessa ylijäämää on tarkistettu ylöspäin 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 3,7 prosenttiin vuonna 2008 ja 2,7 prosenttiin vuonna 2009.

(7)  Tämä perustuu siihen, että aiemmin yksityisten eläkesäästöjen tuloverovähennykseen, joka oli suuruusluokaltaan 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, oikeuttaneisiin ns. erityiseläkemaksuihin sovellettavaa keskeytystä jatketaan oletettavasti vuoden 2008 jälkeen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta on siten tarkoitus korottaa tästä seuraavaa verotulojen lisäystä vastaavalla määrällä.

(8)  Verojen jäädytys merkitsee sitä, että välittömiä tai välillisiä verokantoja ei vuodesta 2002 alkaen ole voinut nostaa nominaalisesti eikä prosentuaalisesti.

(9)  Erot kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden määritelmissä aiheuttavat sen, että rakenteellista rahoitusasemaa koskevia arvioita ei ole helppo verrata komission yksiköiden ennusteisiin.

(10)  Normaali eläkeikä nousee seuraavien 20 vuoden aikana 65 vuodesta 67 vuoteen ja varhaiseläkeikä 60 vuodesta 62 vuoteen hallituksen kesäkuussa 2006 hyväksymän hyvinvointisopimuksen (Agreement on Future Prosperity, Welfare and Investments in the Future) mukaisesti. Vuodesta 2025 alkaen ikärajat indeksoidaan elinajanodotteen muutoksiin.

(11)  Kokonaistulot ja kokonaismenot sekä eräät alakomponentit eivät kuitenkaan vastaa yhdenmukaistettuja määritelmiä. Kertomuksesta puuttuu myös vapaaehtoisia tietoja virta-varanto-korjauserän määrittelystä.

(12)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(13)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,2 % vuonna 2006, 2,3 % vuonna 2007, 2,2 % vuonna 2008 ja 2,0 % vuonna 2009.

(14)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (ylijäämää lisääviä) ja 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (kaikki ylijäämää supistavia). Komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan ne ovat 0,3 % suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007 (ylijäämiä lisääviä) ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (ylijäämää supistava). Ohjelmassa käytetään kuitenkin erilaista kertaluonteisen toimenpiteen määritelmää, sillä komission yksiköt eivät pidä ohjelmassa mainittuja väliaikaisia tulovaihteluja kertaluonteisina toimenpiteinä.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/19

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 4 päivänä maaliskuuta 2008 Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 4 päivänä maaliskuuta 2008 Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2).

| (2) | Useiden viime vuosien ajan Liettuan talouskasvu on ollut vahvaa lähinnä kotimaisen kysynnän vauhdittamana. Rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä, kun otetaan huomioon suuri euroistuminen ERM II -mekanismin valuuttakatejärjestelmän tarjoamassa kehyksessä.
  Koska liiallisen kotimaisen luotonannon rajoittamiseksi ei ole toteutettu riittävästi toimenpiteitä, rahoitusmarkkinoiden syvenemiskehityksen helpottama luottokannan nopea kasvu on lisännyt yksityistä kulutusta ja kiinteistösijoituksia. Kapasiteetissa on kuitenkin ilmennyt rajoitteita, sillä maastamuutto ja nopea talouskasvu ovat aiheuttaneet työvoimapulaa, jota ovat pahentaneet ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus sekä alhaiset työvoimaosuudet, minkä lisäksi kustannukset ovat nousseet. Se, että palkat kasvavat yhä nopeammin kuin tuottavuus, on johtamassa nopeaan inflaatioon ja hintakilpailukyvyn laskuun. Vaikka vientikehitys on edelleen vankkaa, ulkoinen vaje on syventynyt nopeasti, sillä vahva kotimainen kysyntä on johtanut tuonnin nopeaan kasvuun ja ulkoinen haavoittuvaisuus on lisääntynyt. Tätä taustaa vasten finanssipolitiikalla ei ole vastattu kasvavaan makrotalouden epätasapainoon: julkinen talous on edelleen alijäämäistä, ja koska sitovia keskipitkän aikavälin menokattoja ei ole, odotettua paremmat tulot on järjestelmällisesti jätetty säästämättä. Verokannustimet ja -vapautukset ovat osaltaan edistäneet kiinteistöjen hinnan nousua ja lisänneet siten ylikuumenemistä, vaikka aivan viime aikoina meneillään ollut luottoehtojen tiukentaminen tukee tarvittavaa sopeutusta. Finanssipolitiikan virityksen kiristäminen sekä työmarkkinoiden ja koulutusjärjestelmän rakenneuudistukset ja tarjonnan jatkuva lisääminen ovat olennaisia tekijöitä sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon puuttumiseksi ja sijoitusten houkuttelemiseksi maahan. Näin varmistettaisiin kiinnikuromisprosessin kestävyys. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että Liettuan käytettävissä on vain vähän ohjausvälineitä tilanteessa, jossa sen rahapoliittinen järjestelmä asettaa rajoitteita. |
| --- | --- |

(2)

Useiden viime vuosien ajan Liettuan talouskasvu on ollut vahvaa lähinnä kotimaisen kysynnän vauhdittamana. Rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä, kun otetaan huomioon suuri euroistuminen ERM II -mekanismin valuuttakatejärjestelmän tarjoamassa kehyksessä.

Koska liiallisen kotimaisen luotonannon rajoittamiseksi ei ole toteutettu riittävästi toimenpiteitä, rahoitusmarkkinoiden syvenemiskehityksen helpottama luottokannan nopea kasvu on lisännyt yksityistä kulutusta ja kiinteistösijoituksia. Kapasiteetissa on kuitenkin ilmennyt rajoitteita, sillä maastamuutto ja nopea talouskasvu ovat aiheuttaneet työvoimapulaa, jota ovat pahentaneet ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus sekä alhaiset työvoimaosuudet, minkä lisäksi kustannukset ovat nousseet. Se, että palkat kasvavat yhä nopeammin kuin tuottavuus, on johtamassa nopeaan inflaatioon ja hintakilpailukyvyn laskuun. Vaikka vientikehitys on edelleen vankkaa, ulkoinen vaje on syventynyt nopeasti, sillä vahva kotimainen kysyntä on johtanut tuonnin nopeaan kasvuun ja ulkoinen haavoittuvaisuus on lisääntynyt. Tätä taustaa vasten finanssipolitiikalla ei ole vastattu kasvavaan makrotalouden epätasapainoon: julkinen talous on edelleen alijäämäistä, ja koska sitovia keskipitkän aikavälin menokattoja ei ole, odotettua paremmat tulot on järjestelmällisesti jätetty säästämättä. Verokannustimet ja -vapautukset ovat osaltaan edistäneet kiinteistöjen hinnan nousua ja lisänneet siten ylikuumenemistä, vaikka aivan viime aikoina meneillään ollut luottoehtojen tiukentaminen tukee tarvittavaa sopeutusta. Finanssipolitiikan virityksen kiristäminen sekä työmarkkinoiden ja koulutusjärjestelmän rakenneuudistukset ja tarjonnan jatkuva lisääminen ovat olennaisia tekijöitä sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon puuttumiseksi ja sijoitusten houkuttelemiseksi maahan. Näin varmistettaisiin kiinnikuromisprosessin kestävyys. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että Liettuan käytettävissä on vain vähän ohjausvälineitä tilanteessa, jossa sen rahapoliittinen järjestelmä asettaa rajoitteita.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy 9,8 prosenttiin vuonna 2007 ja hidastuu sen jälkeen suhteellisen jyrkästi 5,3 prosenttiin vuonna 2008 ja keskimäärin vuotuiseen 4,8 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Kotimaisen kysynnän odotetaan hidastuvan mutta pysyvän tärkeimpänä kasvua vauhdittavana tekijänä. Tämänhetkisten tietojen (3) perusteella arvioituna tämä skenaario vaikuttaa varovaiselta. Tämä koskee varsinkin vuotta 2008, kun otetaan huomioon viimeaikainen kasvuvauhti. Eräitä ristiriitoja, joita ilmenee muun muassa suurenevan ulkoisen epätasapainon ja kotimaisen kysynnän huomattavan hiipumisen välillä, ei selitetä ohjelmassa.
  Ohjelmassa ennakoidaan inflaation kiihtyvän vuoden 2007 5,8 prosentista 6,5 prosenttiin vuonna 2008 ennen hidastumistaan 5,1 prosenttiin vuonna 2009 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2010, joten lähentymiskehitys jää hyvin vähäiseksi. Lisäksi elintarvikkeiden hintakehitys, suunnitellut kaasunhinnan korotukset (jotka on selvästi todettu ohjelmassa ja arvioitu 1,5 prosentiksi vuonna 2008 mutta joita ei ole sisällytetty vuoden 2008 inflaatioennusteeseen) ja palkankorotukset, jotka ylittävät huomattavasti tuottavuuden, korostavat palkka-hintakierteen pahenemisen vaaraa. Nämä seikat huomioon ottaen on selvää, että ennusteisiin kohdistuu vakavia kasvuriskejä. Jos ulkoinen epätasapaino lisääntyy ohjelmassa ennakoidulla tavalla, talouden ulkoinen haavoittuvaisuus kasvaa. Viimeaikainen hinta- ja palkkakehitys, joka antaa viitteitä kilpailukyvyn heikkenemisestä, voi kuitenkin jo sinällään johtaa ulkoisen aseman heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy 9,8 prosenttiin vuonna 2007 ja hidastuu sen jälkeen suhteellisen jyrkästi 5,3 prosenttiin vuonna 2008 ja keskimäärin vuotuiseen 4,8 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Kotimaisen kysynnän odotetaan hidastuvan mutta pysyvän tärkeimpänä kasvua vauhdittavana tekijänä. Tämänhetkisten tietojen (3) perusteella arvioituna tämä skenaario vaikuttaa varovaiselta. Tämä koskee varsinkin vuotta 2008, kun otetaan huomioon viimeaikainen kasvuvauhti. Eräitä ristiriitoja, joita ilmenee muun muassa suurenevan ulkoisen epätasapainon ja kotimaisen kysynnän huomattavan hiipumisen välillä, ei selitetä ohjelmassa.

Ohjelmassa ennakoidaan inflaation kiihtyvän vuoden 2007 5,8 prosentista 6,5 prosenttiin vuonna 2008 ennen hidastumistaan 5,1 prosenttiin vuonna 2009 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2010, joten lähentymiskehitys jää hyvin vähäiseksi. Lisäksi elintarvikkeiden hintakehitys, suunnitellut kaasunhinnan korotukset (jotka on selvästi todettu ohjelmassa ja arvioitu 1,5 prosentiksi vuonna 2008 mutta joita ei ole sisällytetty vuoden 2008 inflaatioennusteeseen) ja palkankorotukset, jotka ylittävät huomattavasti tuottavuuden, korostavat palkka-hintakierteen pahenemisen vaaraa. Nämä seikat huomioon ottaen on selvää, että ennusteisiin kohdistuu vakavia kasvuriskejä. Jos ulkoinen epätasapaino lisääntyy ohjelmassa ennakoidulla tavalla, talouden ulkoinen haavoittuvaisuus kasvaa. Viimeaikainen hinta- ja palkkakehitys, joka antaa viitteitä kilpailukyvyn heikkenemisestä, voi kuitenkin jo sinällään johtaa ulkoisen aseman heikkenemiseen.

| (4) | Viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka vastaa edellisen tarkistetun ohjelman tavoitetta, vaikka vuoden 2006 kehitys oli huomattavasti odotettua parempaa. Suotuisa perusvaikutus (noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) haihtui erään samansuuruisen kertaluonteisen toimenpiteen vaikutuksesta (4). Muutamien edellisten vuosien tapaan lisätulot, joita kertyi ennakoitua paremman talouskasvun ansiosta, käytettiin vuonna 2007 pääasiassa sosiaaliturvarahaston toimesta ja EU:n tukemien hankkeiden kansalliseen yhteisrahoitukseen. Talousarvion toteutus vuonna 2007 ei noudattanut neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (5) esittämää kehotusta, sillä hyvä suhdannetilanne ja tavoitetta pienempi vuoden 2006 alijäämä eivät johtaneet alijäämätavoitteen kiristämiseen. Vaikka lisäksi keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) oli juuri saavutettu vuonna 2006, keskipitkän aikavälin tavoitteesta lipsuttiin vuonna 2007 hieman, noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(4)

Viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka vastaa edellisen tarkistetun ohjelman tavoitetta, vaikka vuoden 2006 kehitys oli huomattavasti odotettua parempaa. Suotuisa perusvaikutus (noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) haihtui erään samansuuruisen kertaluonteisen toimenpiteen vaikutuksesta (4). Muutamien edellisten vuosien tapaan lisätulot, joita kertyi ennakoitua paremman talouskasvun ansiosta, käytettiin vuonna 2007 pääasiassa sosiaaliturvarahaston toimesta ja EU:n tukemien hankkeiden kansalliseen yhteisrahoitukseen. Talousarvion toteutus vuonna 2007 ei noudattanut neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (5) esittämää kehotusta, sillä hyvä suhdannetilanne ja tavoitetta pienempi vuoden 2006 alijäämä eivät johtaneet alijäämätavoitteen kiristämiseen. Vaikka lisäksi keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) oli juuri saavutettu vuonna 2006, keskipitkän aikavälin tavoitteesta lipsuttiin vuonna 2007 hieman, noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (5) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on edistää julkisen talouden vakautta tiukemmalla finanssipolitiikalla. Edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna tavoitevuotta keskipitkän aikapitkän saavuttamiseksi on lykätty vuodella (vuodesta 2008 vuoteen 2009), vaikka makrotalouden skenaario on pitkälti säilynyt muuttumattomana. Kun ohjelman tietoihin sovelletaan yhteisesti sovittuja menetelmiä, vaikuttaa kuitenkin siltä, että keskipitkän aikavälin tavoite voitaisiin saavuttaa vuodesta 2008 alkaen. Ohjelmassa tavoitellaan julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista kohenemista vuoden 2007 0,9 prosentin alijäämästä 0,8 prosentin ylijäämään vuonna 2010. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuoden 2007 1,25 prosentin alijäämästä 1 prosentin ylijäämään vuonna 2010, kun julkisen talouden sopeutusta takapainotetaan vuoden 2008 jälkeisiin vuosiin. Sopeutus perustuu suhteellisen vahvaan talouskasvuun, ja siihen on tarkoitus päästä, kun tulot suhteessa BKT:hen kasvavat enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (3,9 prosenttiyksikköä verrattuna 2,2 prosenttiyksikköön). Vaikka välittömiä veroja leikataan edelleen, tulojen odotetaan lisääntyvän, kun EU:n maksamat varat lisääntyvät, valmisteveroja korotetaan ja veronkanto paranee entisestään huomattavasti. Menojen kasvu johtuu sosiaalimaksujen huomattavasta korotuksesta sekä kasvavista julkisista investoinneista, joita tuetaan lähinnä EU:n varoin. Finanssikuria koskevan lain hyväksymisellä vuoden 2007 marraskuussa pyrittiin sitoutumaan tiukasti kurinalaiseen finanssipolitiikkaan. Vuoden 2008 alusta sovellettavassa laissa todetaan, että julkista taloutta on hoidettava, jotta saavutetaan lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisyhteisöjen rahoitusasema, ja kyseisen lain tavoitteena on määrätä menojen hillitsemisestä tätä tarkoitusta varten. Laissa keskitytään kuitenkin vuotuisen talousarvion laadintaan ja toteutukseen, eikä siinä sinällään luoda kauaskantoista keskipitkän aikavälin budjettikehystä, jota on vahvistettava. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on edistää julkisen talouden vakautta tiukemmalla finanssipolitiikalla. Edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna tavoitevuotta keskipitkän aikapitkän saavuttamiseksi on lykätty vuodella (vuodesta 2008 vuoteen 2009), vaikka makrotalouden skenaario on pitkälti säilynyt muuttumattomana. Kun ohjelman tietoihin sovelletaan yhteisesti sovittuja menetelmiä, vaikuttaa kuitenkin siltä, että keskipitkän aikavälin tavoite voitaisiin saavuttaa vuodesta 2008 alkaen. Ohjelmassa tavoitellaan julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista kohenemista vuoden 2007 0,9 prosentin alijäämästä 0,8 prosentin ylijäämään vuonna 2010. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuoden 2007 1,25 prosentin alijäämästä 1 prosentin ylijäämään vuonna 2010, kun julkisen talouden sopeutusta takapainotetaan vuoden 2008 jälkeisiin vuosiin. Sopeutus perustuu suhteellisen vahvaan talouskasvuun, ja siihen on tarkoitus päästä, kun tulot suhteessa BKT:hen kasvavat enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (3,9 prosenttiyksikköä verrattuna 2,2 prosenttiyksikköön). Vaikka välittömiä veroja leikataan edelleen, tulojen odotetaan lisääntyvän, kun EU:n maksamat varat lisääntyvät, valmisteveroja korotetaan ja veronkanto paranee entisestään huomattavasti. Menojen kasvu johtuu sosiaalimaksujen huomattavasta korotuksesta sekä kasvavista julkisista investoinneista, joita tuetaan lähinnä EU:n varoin. Finanssikuria koskevan lain hyväksymisellä vuoden 2007 marraskuussa pyrittiin sitoutumaan tiukasti kurinalaiseen finanssipolitiikkaan. Vuoden 2008 alusta sovellettavassa laissa todetaan, että julkista taloutta on hoidettava, jotta saavutetaan lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisyhteisöjen rahoitusasema, ja kyseisen lain tavoitteena on määrätä menojen hillitsemisestä tätä tarkoitusta varten. Laissa keskitytään kuitenkin vuotuisen talousarvion laadintaan ja toteutukseen, eikä siinä sinällään luoda kauaskantoista keskipitkän aikavälin budjettikehystä, jota on vahvistettava.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Vaikka ohjelmassa ennakoidaan erityisen varovaisesti kokonaistuotannon ja nimellistuotannon kasvua vuodesta 2008 alkaen, tulojen ennakoitu kasvu vaikuttaa huomattavalta: vaikka makrotalouden kasvuskenaario on aiempaa suotuisampi, tuloennusteet vaikuttavat korkeilta, kun erityisesti otetaan huomioon välittömien verojen uusien alennusten vaikutukset ja veronalennusten taustalla oleva luottamus veronkannon paranemiseen. Ohjelmassa ei ilmaista riittävän selvästi veroista saatavien tulojen huomattavaa, osittain EU:n varoihin liittyvää kasvua suhteessa BKT:hen, kun taas veronkannon parantamisen tulokset vaikutukset vaikuttavat optimistisilta. Koska menoja lisäksi korotetaan useilla toimenpiteillä ja julkisen talouden suunnittelun ja valvonnan keskipitkää aikaväliä on vahvistettava, on olemassa riski, että menot ylittävät jatkossakin aiemmin asetetut enimmäismäärät. Jos talouskasvun hidastuminen osoittautuu vakavaksi tai pitkittyy ja tulojen kasvu hidastuu sen johdosta nopeasti, julkiseen talouteen kohdistuva paine kasvaa. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Vaikka ohjelmassa ennakoidaan erityisen varovaisesti kokonaistuotannon ja nimellistuotannon kasvua vuodesta 2008 alkaen, tulojen ennakoitu kasvu vaikuttaa huomattavalta: vaikka makrotalouden kasvuskenaario on aiempaa suotuisampi, tuloennusteet vaikuttavat korkeilta, kun erityisesti otetaan huomioon välittömien verojen uusien alennusten vaikutukset ja veronalennusten taustalla oleva luottamus veronkannon paranemiseen. Ohjelmassa ei ilmaista riittävän selvästi veroista saatavien tulojen huomattavaa, osittain EU:n varoihin liittyvää kasvua suhteessa BKT:hen, kun taas veronkannon parantamisen tulokset vaikutukset vaikuttavat optimistisilta. Koska menoja lisäksi korotetaan useilla toimenpiteillä ja julkisen talouden suunnittelun ja valvonnan keskipitkää aikaväliä on vahvistettava, on olemassa riski, että menot ylittävät jatkossakin aiemmin asetetut enimmäismäärät. Jos talouskasvun hidastuminen osoittautuu vakavaksi tai pitkittyy ja tulojen kasvu hidastuu sen johdosta nopeasti, julkiseen talouteen kohdistuva paine kasvaa.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei vaikuta riittävältä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2009 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Rakenteellinen rahoitusasema voi varsinkin heiketä vuonna 2008, koska suunnitteilla on tuloja alentavia ja menoja lisääviä toimenpiteitä, joten Liettuan, jonka talouskasvu on tällä hetkellä vahvaa, olisi pyrittävä parantamaan rakenteellista rahoitusasemaa viitearvoa enemmän (eli yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Ohjelman mukaista vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi näin ollen kiristettävä, erityisesti vuonna 2008, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu suunnitellulla tavalla, ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Kun huomioon kuitenkin otetaan hellittämättömät ulkoiset ja kotimaiset paineet, finanssipolitiikan kiristäminen nykyisistä suunnitelmista olisi aiheellista. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei vaikuta riittävältä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2009 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Rakenteellinen rahoitusasema voi varsinkin heiketä vuonna 2008, koska suunnitteilla on tuloja alentavia ja menoja lisääviä toimenpiteitä, joten Liettuan, jonka talouskasvu on tällä hetkellä vahvaa, olisi pyrittävä parantamaan rakenteellista rahoitusasemaa viitearvoa enemmän (eli yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Ohjelman mukaista vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi näin ollen kiristettävä, erityisesti vuonna 2008, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu suunnitellulla tavalla, ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Kun huomioon kuitenkin otetaan hellittämättömät ulkoiset ja kotimaiset paineet, finanssipolitiikan kiristäminen nykyisistä suunnitelmista olisi aiheellista.

| (8) | Liettuan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvon alapuolella, ja eläkemenot kasvavat jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta vain rajallisesti tulevina vuosikymmeninä. Bruttovelan nykyinen taso on hyvin alhainen, ja ohjelmassa arvioitu julkisen talouden vuoden 2007 alkuasetelma, joka on parempi kuin edellisen ohjelman alkuasetelma, hillinnee osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Liettuan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvon alapuolella, ja eläkemenot kasvavat jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta vain rajallisesti tulevina vuosikymmeninä. Bruttovelan nykyinen taso on hyvin alhainen, ja ohjelmassa arvioitu julkisen talouden vuoden 2007 alkuasetelma, joka on parempi kuin edellisen ohjelman alkuasetelma, hillinnee osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa käsitellään erityisesti käynnissä olevia eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistuksia. Kummassakaan ohjelmassa ei esitetä riittävästi tietoja terveydenhuolto- ja koulutusuudistusten suorista talousarviovaikutuksista, kun taas lähentymisohjelmassa esitetään yksityiskohtaisempaa tietoa muista uudistusaloista. Ohjelma ei kuitenkaan sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa yleisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa käsitellään erityisesti käynnissä olevia eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistuksia. Kummassakaan ohjelmassa ei esitetä riittävästi tietoja terveydenhuolto- ja koulutusuudistusten suorista talousarviovaikutuksista, kun taas lähentymisohjelmassa esitetään yksityiskohtaisempaa tietoa muista uudistusaloista. Ohjelma ei kuitenkaan sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa yleisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan ole riittävä lisäämään osaltaan makrotalouden vakautta ja hillitsemän inflaatiopaineita. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan ole riittävä lisäämään osaltaan makrotalouden vakautta ja hillitsemän inflaatiopaineita.

| (11) | Liittyessään ERM II -mekanismiin Liettua teki finanssipolitiikkaan, rahoitusalaan ja rakennepolitiikkaan liittyviä sitoumuksia. Arvioitaessa edistymistä näiden sitoumusten osalta on todettava, etteivät viranomaiset ole kiristäneet riittävästi finanssipolitiikan viritystä, ja vaikka onkin toteutettu lainanannon laadun parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, luottokannan kasvua rajoittavat ponnistelut ovat olleet vähäisiä. Vaikka talouskasvu on ollut viime vuosina nopeaa, tasapainoista rahoitusasemaa ei ole saavutettu, julkisen talouden tavoitteet eivät ole olleet kunnianhimoisia ja odottamattomat tulot on pääosin jätetty säästämättä. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa on vahvistettava. Luottokannan kasvun hillitsemiseksi on säilytetty tiukat varantovelvoitteet, on jatkettu valpasta rahoituksen valvontaa ja pakollista varantopohjaa on laajennettu: toimenpiteiden suora vaikutus on kuitenkin ollut vähäinen. Inflaation hillitsemistä koskevat aloitteet, joista hallitus ilmoitti maalis- ja joulukuussa 2007, olivat oikeansuuntaisia toimia mutta ovat tähän mennessä johtaneet harvoihin konkreettisiin toimenpiteisiin ja vaikuttaneet hyvin vähän inflaatioon. Meneillään on useita rakenneuudistuksia, mutta lisätoimia tarvitaan koulutuksen ja työmarkkinoiden alalla sekä maahan virtaavien sijoitusten houkuttelemiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Liittyessään ERM II -mekanismiin Liettua teki finanssipolitiikkaan, rahoitusalaan ja rakennepolitiikkaan liittyviä sitoumuksia. Arvioitaessa edistymistä näiden sitoumusten osalta on todettava, etteivät viranomaiset ole kiristäneet riittävästi finanssipolitiikan viritystä, ja vaikka onkin toteutettu lainanannon laadun parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, luottokannan kasvua rajoittavat ponnistelut ovat olleet vähäisiä. Vaikka talouskasvu on ollut viime vuosina nopeaa, tasapainoista rahoitusasemaa ei ole saavutettu, julkisen talouden tavoitteet eivät ole olleet kunnianhimoisia ja odottamattomat tulot on pääosin jätetty säästämättä. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa on vahvistettava. Luottokannan kasvun hillitsemiseksi on säilytetty tiukat varantovelvoitteet, on jatkettu valpasta rahoituksen valvontaa ja pakollista varantopohjaa on laajennettu: toimenpiteiden suora vaikutus on kuitenkin ollut vähäinen. Inflaation hillitsemistä koskevat aloitteet, joista hallitus ilmoitti maalis- ja joulukuussa 2007, olivat oikeansuuntaisia toimia mutta ovat tähän mennessä johtaneet harvoihin konkreettisiin toimenpiteisiin ja vaikuttaneet hyvin vähän inflaatioon. Meneillään on useita rakenneuudistuksia, mutta lisätoimia tarvitaan koulutuksen ja työmarkkinoiden alalla sekä maahan virtaavien sijoitusten houkuttelemiseksi.

| (12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (6). |
| --- | --- |

(12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (6).

Yleinen päätelmä on, että ohjelmassa pyritään korjaamaan Liettuan makrotalouden epätasapainoa kiristämällä finanssipolitiikkaa. Julkisen talouden tavoitteet vaikuttavat kuitenkin vaatimattomilta, kun otetaan huomioon tämänhetkinen nopea talouskasvu. Ohjelmassa suunnitellaan ainoastaan takapainotteista sopeutusta siten, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan vasta vuonna 2009. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä, sillä vakauttamista ei tueta riittävästi esitetyillä toimenpiteillä samalla kun keskipitkän aikavälin kehystä on vahvistettava. Tuloennusteet vaikuttavat optimistisilta, kun otetaan huomioon suunnitellut välittömien verojen lisäleikkaukset ja tukeutuminen veronkannon parantumiseen ja kun varovainen makrotalouden skenaario tasapainottaa niitä vain osittain. Finanssipolitiikkaa on kiristettävä huomattavasti ohjelmassa suunnitellusta ja toteutettava uusia rakennepoliittisia toimenpiteitä, jotta voitaisiin puuttua kasvaviin inflaatiopaineisiin, säilyttää kilpailukyky ja poistaa työmarkkinoilla vielä jäljellä olevia pullonkauloja. Tämä on ensiarvoisen tärkeää myös kiinnikuromisprosessin kestävyyden kannalta. Liettuan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski on edelleen alhainen.

Edellä olevan arvion perusteella ja ottaen myös huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Liettuaa kehotetaan vähentämään ylikuumenemispaineita:

| i) | pyrkimällä vuonna 2008 ja sen jälkeenkin selvästi ohjelmassa esitettyä kunnianhimoisempaan julkisen talouden toteutumaan, johon päästään erityisesti hillitsemällä menojen kasvua, säästämällä odottamattomat tulot ja tiukentamalla keskipitkän aikavälin menokattojen sitovaa luonnetta; |
| --- | --- |

i)

pyrkimällä vuonna 2008 ja sen jälkeenkin selvästi ohjelmassa esitettyä kunnianhimoisempaan julkisen talouden toteutumaan, johon päästään erityisesti hillitsemällä menojen kasvua, säästämällä odottamattomat tulot ja tiukentamalla keskipitkän aikavälin menokattojen sitovaa luonnetta;

| ii) | hillitsemällä inflaatiopaineita muun muassa siten, että edistetään yleistä tuottavuuden kasvua myötäilevää palkkakehitystä ja toteutetaan rakennetoimenpiteitä työmarkkinoiden pullonkaulojen poistamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

hillitsemällä inflaatiopaineita muun muassa siten, että edistetään yleistä tuottavuuden kasvua myötäilevää palkkakehitystä ja toteutetaan rakennetoimenpiteitä työmarkkinoiden pullonkaulojen poistamiseksi.

Lisäksi Liettuaa kehotetaan noudattamaan paremmin määräaikaa, joka täsmennetään käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmien esittämiselle.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2007 | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2007 | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (7)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2007 (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2007

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

KOM marraskuu 2007

7,7

8,5

7,5

6,3

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

7,8

6,3

5,3

4,5

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2007

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

KOM marraskuu 2007

3,8

5,6

6,5

5,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,9

4,7

3,4

3,1

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (7)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2007

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

KOM marraskuu 2007 (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,4

1,6

0,1

– 1,9

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

KOM marraskuu 2007

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 6,6

– 7,5

– 7,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

KOM marraskuu 2007

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

KOM marraskuu 2007

0,2

0,0

– 0,5

0,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 0,4

0,0

0,4

0,8

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

KOM marraskuu 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

KOM marraskuu 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

KOM marraskuu 2007

18,2

17,7

17,2

16,1

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

18,4

19,2

19,0

17,7

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin neljä viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.

(4)  Kyseinen kertaluonteinen toimenpide koskee vuosien 1995–2002 osittain maksamattomien eläkkeiden maksua sen jälkeen kun valtiosääntötuomioistuin teki asiasta päätöksen ja hallitus hyväksyi toimenpiteen marraskuussa 2007. Tästä toimesta päätettiin komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen koontipäivän jälkeen, joten vuoden 2007 arvioitua toteutumaa ei voida verrata ohjelman arvioon.

(5)  EUVL C 71, 28.3.2007, s. 19.

(6)  Varsinkin tiedot virta-varanto-korjauserän alakomponenteista, arviot vaikutuksista potentiaaliseen kasvuun ja jotkin pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot puuttuvat.

(7)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,9 % vuonna 2006, 8,4 % vuonna 2007, 8,2 % vuonna 2008 ja 7,4 % vuonna 2009.

(9)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (lisäävät alijäämää). Koska tästä toimesta päätettiin syksyn 2007 talousennusteen koontipäivän jälkeen, se ei ole mukana komission yksiköiden syksyn talousennusteessa.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/24

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Tšekin tasavallan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Tšekin tasavallan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Tšekin tasavallan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Tšekissä on tällä hetkellä nopean talouskasvun kausi, jonka odotetaan heikkenevän keskipitkällä aikavälillä. Äskettäinen jyrkkä lasku työttömyysluvuissa on pääosin suhdannetekijöiden ansiota. Työmarkkinoilla esiintyy edelleen rakenteellista jäykkyyttä, josta ovat osoituksena suuri määrä avoimia työpaikkoja, ilmeinen ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus sekä alueelliset työttömyyserot, joihin on jatkossa puututtava työllisyyspoliittisin keinoin.
  Vuonna 2007 hyväksytty vakauttamisohjelma näyttää olevan askel oikeaan suuntaan, mutta lisätoimia tarvitaan julkisen talouden vakauttamisen jatkamiseksi. Riskejä kohdistuu edelleen erityisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen väestön ikääntymisen ja eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien nykytilan vuoksi. Hyvin suunniteltu eläkeuudistus voisi vaikuttaa myönteisesti myös potentiaaliseen kasvuun. Tšekin saavuttamat tulokset ovat viime aikoina olleet hyviä, mutta inflaatiopaineet kasvavat jatkossa välillisen verotuksen korotusten ja kansainvälisten hyödykkeiden hintojen nousun vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Tšekissä on tällä hetkellä nopean talouskasvun kausi, jonka odotetaan heikkenevän keskipitkällä aikavälillä. Äskettäinen jyrkkä lasku työttömyysluvuissa on pääosin suhdannetekijöiden ansiota. Työmarkkinoilla esiintyy edelleen rakenteellista jäykkyyttä, josta ovat osoituksena suuri määrä avoimia työpaikkoja, ilmeinen ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus sekä alueelliset työttömyyserot, joihin on jatkossa puututtava työllisyyspoliittisin keinoin.

Vuonna 2007 hyväksytty vakauttamisohjelma näyttää olevan askel oikeaan suuntaan, mutta lisätoimia tarvitaan julkisen talouden vakauttamisen jatkamiseksi. Riskejä kohdistuu edelleen erityisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen väestön ikääntymisen ja eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien nykytilan vuoksi. Hyvin suunniteltu eläkeuudistus voisi vaikuttaa myönteisesti myös potentiaaliseen kasvuun. Tšekin saavuttamat tulokset ovat viime aikoina olleet hyviä, mutta inflaatiopaineet kasvavat jatkossa välillisen verotuksen korotusten ja kansainvälisten hyödykkeiden hintojen nousun vuoksi.

| (3) | Lähentymisohjelmassa BKT:n kasvuksi arvioidaan noin 6 prosenttia vuonna 2007 ja hieman vähemmän, noin 5 prosenttia, jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin oletuksiin. Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa odotetaan kotitalouksien kulutuksen kasvun jatkuvan voimakkaana yksityisen sektorin korkeiden palkankorotusten ja työllisyystilanteen parantumisen ansiosta, mutta laskevan vuoden 2007 huipputasosta hallituksen kaavailemien julkisen talouden vakauttamistoimien myötä. Sekä lähentymisohjelmassa että komission yksiköiden syksyn talousennusteessa inflaation ennustetaan nousevan jyrkästi vuonna 2008 välillisen verotuksen korotusten ja hyödykkeiden hintojen nousun vuoksi. Tämä saattaa hidastaa nimellistä lähentymistä. |
| --- | --- |

(3)

Lähentymisohjelmassa BKT:n kasvuksi arvioidaan noin 6 prosenttia vuonna 2007 ja hieman vähemmän, noin 5 prosenttia, jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin oletuksiin. Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa odotetaan kotitalouksien kulutuksen kasvun jatkuvan voimakkaana yksityisen sektorin korkeiden palkankorotusten ja työllisyystilanteen parantumisen ansiosta, mutta laskevan vuoden 2007 huipputasosta hallituksen kaavailemien julkisen talouden vakauttamistoimien myötä. Sekä lähentymisohjelmassa että komission yksiköiden syksyn talousennusteessa inflaation ennustetaan nousevan jyrkästi vuonna 2008 välillisen verotuksen korotusten ja hyödykkeiden hintojen nousun vuoksi. Tämä saattaa hidastaa nimellistä lähentymistä.

| (4) | Vuoden 2007 julkisen talouden alijäämän arvioidaan komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ja lähentymisohjelmassa olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä jää 0,6 prosenttiyksikköä edellisessä tarkistetussa ohjelmassa asetetusta tavoitteesta. Uusimmat tiedot talousarvion toteuttamisesta viittaavat kuitenkin siihen, että vuoden 2007 toteutuma saattaa olla selvästi tämänhetkisessä ohjelmassa kaavailtua parempi: kaikkein uusimpien tietojen perusteella vuoden 2007 julkisen talouden alijäämä voisi olla noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Arvioiden mukainen julkisen talouden alhaisempi toteutuma on seurausta pääasiassa perusvaikutuksesta, joka syntyi edellisessä lähentymisohjelmassa ennustettua korkeammasta tulojen suhteesta BKT:hen vuonna 2006, sekä menojen karsimisesta vuonna 2007 ja dynaamisesta tulojen kasvusta, joka oli odotettua voimakkaamman nimellisen BKT:n kasvun ansiota. Pienempi vuoden 2007 alijäämä vuoden 2006 julkisen talouden toteutumaan verrattuna on edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta 10 päivänä heinäkuuta 2007 annetun neuvoston lausunnon (3) mukainen, sillä siinä kehotettiin hillitsemään julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2007. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2007 julkisen talouden alijäämän arvioidaan komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ja lähentymisohjelmassa olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä jää 0,6 prosenttiyksikköä edellisessä tarkistetussa ohjelmassa asetetusta tavoitteesta. Uusimmat tiedot talousarvion toteuttamisesta viittaavat kuitenkin siihen, että vuoden 2007 toteutuma saattaa olla selvästi tämänhetkisessä ohjelmassa kaavailtua parempi: kaikkein uusimpien tietojen perusteella vuoden 2007 julkisen talouden alijäämä voisi olla noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Arvioiden mukainen julkisen talouden alhaisempi toteutuma on seurausta pääasiassa perusvaikutuksesta, joka syntyi edellisessä lähentymisohjelmassa ennustettua korkeammasta tulojen suhteesta BKT:hen vuonna 2006, sekä menojen karsimisesta vuonna 2007 ja dynaamisesta tulojen kasvusta, joka oli odotettua voimakkaamman nimellisen BKT:n kasvun ansiota. Pienempi vuoden 2007 alijäämä vuoden 2006 julkisen talouden toteutumaan verrattuna on edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta 10 päivänä heinäkuuta 2007 annetun neuvoston lausunnon (3) mukainen, sillä siinä kehotettiin hillitsemään julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2007.

| (5) | Ohjelman finanssipoliittisen strategian päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuonna 2008 ja jatkaa sen jälkeen julkisen talouden vakauttamista, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan vuonna 2012. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 3,4 prosentista suhteessa BKT:hen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Perusalijäämän odotetaan vastaavasti supistuvan vuoden 2007 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Vakauttaminen on ensisijaisesti menoperusteista. Esimerkiksi tulojen ja BKT:n välisen suhteen odotetaan laskevan (osittain vuonna 2008 käyttöön otettavan tasaveron vuoksi), mutta sen kompensoimiseksi menoja leikataan suhteessa BKT:hen vielä enemmän. Menoja leikataan suhteellisen laajapohjaisesti, mutta eniten se vaikuttaa sosiaalietuuksiin. Julkiset investoinnit ovat suunnitelmien mukaan ainoa menoluokka, jonka osuus BKT:sta kasvaa. Julkisen talouden tavoitetasoa on nostettu edellisestä lähentymisohjelmasta ennustettua paremman vuoden 2006 toteutuman seurauksena. Uusin alaspäin korjattu arvio vuoden 2007 julkisen talouden alijäämästä viittaa siihen, että tavoitteet saavutettaneen helposti. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman finanssipoliittisen strategian päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuonna 2008 ja jatkaa sen jälkeen julkisen talouden vakauttamista, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan vuonna 2012. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 3,4 prosentista suhteessa BKT:hen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Perusalijäämän odotetaan vastaavasti supistuvan vuoden 2007 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Vakauttaminen on ensisijaisesti menoperusteista. Esimerkiksi tulojen ja BKT:n välisen suhteen odotetaan laskevan (osittain vuonna 2008 käyttöön otettavan tasaveron vuoksi), mutta sen kompensoimiseksi menoja leikataan suhteessa BKT:hen vielä enemmän. Menoja leikataan suhteellisen laajapohjaisesti, mutta eniten se vaikuttaa sosiaalietuuksiin. Julkiset investoinnit ovat suunnitelmien mukaan ainoa menoluokka, jonka osuus BKT:sta kasvaa. Julkisen talouden tavoitetasoa on nostettu edellisestä lähentymisohjelmasta ennustettua paremman vuoden 2006 toteutuman seurauksena. Uusin alaspäin korjattu arvio vuoden 2007 julkisen talouden alijäämästä viittaa siihen, että tavoitteet saavutettaneen helposti.

| (6) | Vuoden 2008 tulos saattaa olla odotettua parempi, ja julkisen talouden toteutumaan liittyvät riskit ovat neutraaleja vuodesta 2009 alkaen. Tšekki on aiemminkin saavuttanut suunniteltua pienempiä alijäämiä, ja viimeisin ennuste vuodelle 2007 on merkittävästi ohjelmassa kaavailtua parempi, mikä saattaa luoda suotuisan perusvaikutuksen vuodesta 2008 eteenpäin. Verotukseen ollaan tekemässä runsaasti muutoksia, mikä vaikeuttaa ennusteiden tekoa, ja ohjelman veroarviot vaikuttavatkin varovaisilta. Toisaalta tavoitteen mukainen talouden vakauttaminen edellyttää merkittäviä menoleikkauksia, jotka kohdistuvat myös julkisen sektorin palkkoihin ja työntekijöiden määrään, sillä menokatot ovat edellisinä vuosina ylittyneet. Vuoden 2008 jälkeen on annettava tietoja uusista vakauttamistoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(6)

Vuoden 2008 tulos saattaa olla odotettua parempi, ja julkisen talouden toteutumaan liittyvät riskit ovat neutraaleja vuodesta 2009 alkaen. Tšekki on aiemminkin saavuttanut suunniteltua pienempiä alijäämiä, ja viimeisin ennuste vuodelle 2007 on merkittävästi ohjelmassa kaavailtua parempi, mikä saattaa luoda suotuisan perusvaikutuksen vuodesta 2008 eteenpäin. Verotukseen ollaan tekemässä runsaasti muutoksia, mikä vaikeuttaa ennusteiden tekoa, ja ohjelman veroarviot vaikuttavatkin varovaisilta. Toisaalta tavoitteen mukainen talouden vakauttaminen edellyttää merkittäviä menoleikkauksia, jotka kohdistuvat myös julkisen sektorin palkkoihin ja työntekijöiden määrään, sillä menokatot ovat edellisinä vuosina ylittyneet. Vuoden 2008 jälkeen on annettava tietoja uusista vakauttamistoimenpiteistä.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin ja erityisesti vuoden 2007 odotettua paremman tuloksen perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys mahdollistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävästi vuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut. Edellytyksenä on, että menoja karsitaan edelleen ja että verouudistusten vaikutuksia talouden vakauttamisohjelmaan seurataan tarkasti. Riittävää varmuusmarginaalia ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakauden aikana sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, pitäisi liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina kiristää ja tukea erityisin toimenpitein, jotta se vastaisi vakaus- ja kasvusopimusta. Vaikka Tšekissä on viime aikoina ollut voimakkaan talouskasvun kausi, ohjelmassa vuodelle 2010 asetettu tavoite edellyttää huomattavaa sopeutusta vuosina 2011–2012, jotta keskipitkän aikavälin tavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2012 mennessä. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin ja erityisesti vuoden 2007 odotettua paremman tuloksen perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys mahdollistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävästi vuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut. Edellytyksenä on, että menoja karsitaan edelleen ja että verouudistusten vaikutuksia talouden vakauttamisohjelmaan seurataan tarkasti. Riittävää varmuusmarginaalia ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakauden aikana sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, pitäisi liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina kiristää ja tukea erityisin toimenpitein, jotta se vastaisi vakaus- ja kasvusopimusta. Vaikka Tšekissä on viime aikoina ollut voimakkaan talouskasvun kausi, ohjelmassa vuodelle 2010 asetettu tavoite edellyttää huomattavaa sopeutusta vuosina 2011–2012, jotta keskipitkän aikavälin tavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2012 mennessä.

| (8) | Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuva riski näyttää olevan suuri. Ohjelman mukainen julkisen talouden alkuasetelma ei riitä vakauttamaan velkasuhdetta pitkällä aikavälillä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen (suhteessa BKT:hen) ja terveydenhuoltomenojen huomattava kasvu. Ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpano erityisesti eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla vähentäisi omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Ensimmäiset terveydenhuoltojärjestelmän uudistamistoimet on toteutettu, mutta eläkejärjestelmän uudistamiselle ei ole vieläkään vahvistettu aikataulua. |
| --- | --- |

(8)

Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuva riski näyttää olevan suuri. Ohjelman mukainen julkisen talouden alkuasetelma ei riitä vakauttamaan velkasuhdetta pitkällä aikavälillä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen (suhteessa BKT:hen) ja terveydenhuoltomenojen huomattava kasvu. Ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpano erityisesti eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla vähentäisi omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Ensimmäiset terveydenhuoltojärjestelmän uudistamistoimet on toteutettu, mutta eläkejärjestelmän uudistamiselle ei ole vieläkään vahvistettu aikataulua.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Kansallinen uudistusohjelma sisältää toimia, joiden tavoitteena on parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, lisätä koulutuksen ja tutkimuksen määrää ja parantaa niiden laatua sekä parantaa työnteon kannattavuutta. Lähentymisohjelmassa ei esitetä järjestelmällisiä tietoja siitä, millaisia välittömiä julkisen talouden kustannuksia aiheutuu kansallisessa uudistusohjelmassa kaavailluista tärkeimmistä uudistuksista, vaikka ohjelmassa esitetyissä julkisen talouden ennusteissa ilmeisesti otetaan huomioon kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta esitetyssä kertomuksessa kaavailtujen uudistusten vaikutukset julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Kansallinen uudistusohjelma sisältää toimia, joiden tavoitteena on parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, lisätä koulutuksen ja tutkimuksen määrää ja parantaa niiden laatua sekä parantaa työnteon kannattavuutta. Lähentymisohjelmassa ei esitetä järjestelmällisiä tietoja siitä, millaisia välittömiä julkisen talouden kustannuksia aiheutuu kansallisessa uudistusohjelmassa kaavailluista tärkeimmistä uudistuksista, vaikka ohjelmassa esitetyissä julkisen talouden ennusteissa ilmeisesti otetaan huomioon kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta esitetyssä kertomuksessa kaavailtujen uudistusten vaikutukset julkiseen talouteen.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia, koska eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistustoimet ovat niin suppeita. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia, koska eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistustoimet ovat niin suppeita.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleinen päätelmä on se, että ohjelma mahdollistaa liiallisen alijäämän korjaamisen vuonna 2008, mikäli menoja karsitaan edelleen ja mikäli vakauttamispakettiin sisältyvien verotoimenpiteiden vaikutuksia julkiseen talouteen seurataan tarkasti. Positiiviset makrotalouden näkymät ja todennäköisesti ohjelmassa ennustettua parempi vuoden 2007 julkisen talouden toteutuma voisivat luoda hyvät mahdollisuudet supistaa vuoden 2008 alijäämä alle perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen suuremmalla marginaalilla ja saavuttaa sen jälkeen tavoiteltua parempi julkisen talouden vakaus. Suurimpia riskejä ovat riippuvuus julkisen sektorin työpaikkojen karsimisesta ja se, että uusista vakauttamistoimenpiteistä annetaan tarkempia tietoja vasta vuoden 2008 jälkeen. Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuva riski on edelleen suuri, vaikka terveydenhuoltojärjestelmän uudistus onkin aloitettu.

Edellä esitetyn arvion ja 10 päivänä lokakuuta 2007 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella, ja kun otetaan huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen, Tšekkiä kehotetaan:

| i) | käyttämään todennäköisesti ennustettua parempi vuoden 2007 julkisen talouden toteutuma vuoden 2008 alijäämän supistamiseen suuremmalla marginaalilla alle perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja jatkamaan sitä varten menojen karsimista; |
| --- | --- |

i)

käyttämään todennäköisesti ennustettua parempi vuoden 2007 julkisen talouden toteutuma vuoden 2008 alijäämän supistamiseen suuremmalla marginaalilla alle perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja jatkamaan sitä varten menojen karsimista;

| ii) | hyödyntämään voimakas talouskasvu ja kiristämään sen turvin edelleen sopeutusvauhtia, jotta varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei viitearvo ylity, saavutettaisiin mahdollisimman pian, sekä nopeuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

ii)

hyödyntämään voimakas talouskasvu ja kiristämään sen turvin edelleen sopeutusvauhtia, jotta varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei viitearvo ylity, saavutettaisiin mahdollisimman pian, sekä nopeuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista;

| iii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla tarvittavat eläke- ja terveydenhuoltouudistukset väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua silmällä pitäen. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla tarvittavat eläke- ja terveydenhuoltouudistukset väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua silmällä pitäen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | tieto puuttuu |
| LO maaliskuu 2007 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

KOM marraskuu 2007

6,4

5,8

5,0

4,9

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

6,0

4,9

4,8

4,8

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

KOM marraskuu 2007

2,1

3,0

3,8

3,2

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

2,4

2,6

2,5

2,5

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

KOM marraskuu 2007 (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

0,9

1,1

1,0

1,0

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

KOM marraskuu 2007

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

KOM marraskuu 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM marraskuu 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM marraskuu 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM marraskuu 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

KOM marraskuu 2007

30,1

30,2

30,3

30,5

tieto puuttuu

LO maaliskuu 2007

30,6

30,5

31,3

32,2

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio heinäkuussa 2007 esitetystä kansallisesta uudistusohjelmasta.

(3)  EUVL C 204, 1.9.2007, s. 1.

(4)  Vuodelta 2010 ei ole annettu tietoja julkisen sektorin tehtäväluokituksesta (COFOG).

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,5 % vuonna 2006, 4,7 % vuonna 2007, 5,0 % vuonna 2008 ja 5,6 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Marraskuun 2007 lähentymisohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (alijäämää kasvattavia). Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ei ole kertaluonteisia toimenpiteitä.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/28

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Maltan vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Maltan ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Maltan ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Malta liittyi euroalueeseen 1 päivänä tammikuuta 2008. Sen BKT on ollut kasvussa vuodesta 2004 alkaen. Heikko taloudellinen kehitys 2000-luvun alkuvuosina johtui osittain ulkoisista tekijöistä, joille Malta on erityisen altis, koska se on pieni avoin talous ja riippuvainen haavoittuviksi osoittautuneista aloista kuten matkailusta ja elektroniikkateollisuudesta.
  Kotimaan rakenteelliset heikkoudet ovat myös syynä hitaaseen BKT:n kasvuun. Tuottavuus supistui vuosittain keskimäärin yhdellä prosentilla vuosina 2001, 2002 ja 2003. Lisäksi nopea palkkakehitys kasvatti jyrkästi yksikkötyökustannuksia ja johti ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemiseen. Vuodesta 2004 alkaen talouden kehitys nopeutui ensisijaisesti suotuisien suhdanneolojen vuoksi, mutta myös maltillisen palkkapolitiikan ja tuottavuuden uuden kasvun ansiosta. Julkisessa taloudessa euroalueeseen liittymistä edelsi merkittävän vakauttamisen kausi, jolloin velka ilmaistuna prosentteina suhteessa BKT:hen on jatkanut supistumistaan vuodesta 2005, sekä inflaation hidastuminen. Tässä uudessa tilanteessa julkisen talouden liikkumavaran lisääminen, mikä voidaan saavuttaa jatkamalla julkisen talouden vakauttamista ja toteuttamalla menouudistuksia, erityisesti nopeasti kasvavien terveydenhuoltomenojen alalla, on haaste Maltan kyvylle mukautua epäsymmetrisiin häiriöihin. Lisäksi tällaiset menouudistukset parantaisivat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ja mahdollistaisivat sen, että menoja voitaisiin suunnata uudelleen kasvua lisääviin menoeriin, mikä tehostaisi tuottavuutta. Parempi tuottavuus yhdessä maltillisen palkkakehityksen kanssa vahvistaisi kilpailukykyä, mikä myös on haaste Maltan taloudelle, erityisesti euroalueella. |
| --- | --- |

(2)

Malta liittyi euroalueeseen 1 päivänä tammikuuta 2008. Sen BKT on ollut kasvussa vuodesta 2004 alkaen. Heikko taloudellinen kehitys 2000-luvun alkuvuosina johtui osittain ulkoisista tekijöistä, joille Malta on erityisen altis, koska se on pieni avoin talous ja riippuvainen haavoittuviksi osoittautuneista aloista kuten matkailusta ja elektroniikkateollisuudesta.

Kotimaan rakenteelliset heikkoudet ovat myös syynä hitaaseen BKT:n kasvuun. Tuottavuus supistui vuosittain keskimäärin yhdellä prosentilla vuosina 2001, 2002 ja 2003. Lisäksi nopea palkkakehitys kasvatti jyrkästi yksikkötyökustannuksia ja johti ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemiseen. Vuodesta 2004 alkaen talouden kehitys nopeutui ensisijaisesti suotuisien suhdanneolojen vuoksi, mutta myös maltillisen palkkapolitiikan ja tuottavuuden uuden kasvun ansiosta. Julkisessa taloudessa euroalueeseen liittymistä edelsi merkittävän vakauttamisen kausi, jolloin velka ilmaistuna prosentteina suhteessa BKT:hen on jatkanut supistumistaan vuodesta 2005, sekä inflaation hidastuminen. Tässä uudessa tilanteessa julkisen talouden liikkumavaran lisääminen, mikä voidaan saavuttaa jatkamalla julkisen talouden vakauttamista ja toteuttamalla menouudistuksia, erityisesti nopeasti kasvavien terveydenhuoltomenojen alalla, on haaste Maltan kyvylle mukautua epäsymmetrisiin häiriöihin. Lisäksi tällaiset menouudistukset parantaisivat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ja mahdollistaisivat sen, että menoja voitaisiin suunnata uudelleen kasvua lisääviin menoeriin, mikä tehostaisi tuottavuutta. Parempi tuottavuus yhdessä maltillisen palkkakehityksen kanssa vahvistaisi kilpailukykyä, mikä myös on haaste Maltan taloudelle, erityisesti euroalueella.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvaa 3,5 prosenttia vuonna 2007, hidastuu vuonna 2008, nopeutuu sen jälkeen ja saavuttaa 3,4 prosenttia ohjelmakauden loppuun mennessä. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2007. Vuosien 2008–2010 BKT:n kasvuoletukset näyttävät suotuisilta, mikä johtuu pääasiassa ohjelmakauden loppuvuosiksi ennustetusta nettoviennin vahvasta kehityksestä. Tästä johtuva ohjelmassa ennakoitu tavaroiden ja palvelujen taseen paraneminen 3,3 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä vaikuttaa optimistiselta.
  Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta ja vastaavat komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta. Jos julkisen sektorin palkat kuitenkin nousevat edelleen, se voi johtaa yleiseen palkkojen nousuun, joka ylittää tuottavuuden kasvun huomattavasti, mikä voi merkitä sitä, että Maltan kilpailukyky kehittyy heikommin kuin vakausohjelmassa on ennakoitu. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvaa 3,5 prosenttia vuonna 2007, hidastuu vuonna 2008, nopeutuu sen jälkeen ja saavuttaa 3,4 prosenttia ohjelmakauden loppuun mennessä. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2007. Vuosien 2008–2010 BKT:n kasvuoletukset näyttävät suotuisilta, mikä johtuu pääasiassa ohjelmakauden loppuvuosiksi ennustetusta nettoviennin vahvasta kehityksestä. Tästä johtuva ohjelmassa ennakoitu tavaroiden ja palvelujen taseen paraneminen 3,3 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä vaikuttaa optimistiselta.

Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta ja vastaavat komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta. Jos julkisen sektorin palkat kuitenkin nousevat edelleen, se voi johtaa yleiseen palkkojen nousuun, joka ylittää tuottavuuden kasvun huomattavasti, mikä voi merkitä sitä, että Maltan kilpailukyky kehittyy heikommin kuin vakausohjelmassa on ennakoitu.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja vakausohjelmassa 1,6 prosenttia, kun viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 alijäämätoteutuma ilman kertaluonteisia toimia (pääasiassa maa-alueiden myynti, joka kirjataan tavanomaisesti negatiiviseksi menoksi) vastaa kuitenkin pitkälti vuoden 2006 lähentymisohjelman tavoitetta vuoden 2006 suotuisasta perusvaikutuksesta huolimatta. Tulojen osuus suhteessa BKT:hen on huomattavasti alle odotusten, mikä johtuu suurelta osin EU:n varojen odotettua vähäisemmästä käytöstä. Sen vuoksi myös vuoden 2007 menosuhde on vuoden 2006 lähentymisohjelmassa suunniteltua pienempi. Koska vuoden 2007 rakenteellinen sopeutus näyttää nyt olevan alle 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna lähentymisohjelman viimeisimmässä tarkistuksessa suunniteltuun noin yhteen prosenttiyksikköön, talousarvion toteuttaminen ei vastaa neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 edellisestä ohjelmasta antaman lausunnon (3) kehotusta ”edistyä riittävästi kohti ohjelmassa esitettyjä keskipitkän aikavälin tavoitteita”. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja vakausohjelmassa 1,6 prosenttia, kun viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 alijäämätoteutuma ilman kertaluonteisia toimia (pääasiassa maa-alueiden myynti, joka kirjataan tavanomaisesti negatiiviseksi menoksi) vastaa kuitenkin pitkälti vuoden 2006 lähentymisohjelman tavoitetta vuoden 2006 suotuisasta perusvaikutuksesta huolimatta. Tulojen osuus suhteessa BKT:hen on huomattavasti alle odotusten, mikä johtuu suurelta osin EU:n varojen odotettua vähäisemmästä käytöstä. Sen vuoksi myös vuoden 2007 menosuhde on vuoden 2006 lähentymisohjelmassa suunniteltua pienempi. Koska vuoden 2007 rakenteellinen sopeutus näyttää nyt olevan alle 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna lähentymisohjelman viimeisimmässä tarkistuksessa suunniteltuun noin yhteen prosenttiyksikköön, talousarvion toteuttaminen ei vastaa neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 edellisestä ohjelmasta antaman lausunnon (3) kehotusta ”edistyä riittävästi kohti ohjelmassa esitettyjä keskipitkän aikavälin tavoitteita”.

| (5) | Kuten viimeisimmässä tarkistetussa lähentymisohjelmassa, vakausohjelmassa esitetty tärkein julkisen talouden tavoite on pyrkiä edelleen kohti julkisen talouden vakauttamista ohjelmakauden aikana pitämällä kokonaistavoitteena sitä, että keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) saavutetaan vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden rahoitusasemaa pyritään parantamaan 1,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,9 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Korkotaakan ennustetun supistumisen myötä perusylijäämän odotetaan nousevan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan kahdella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen kaudella 2007–2010. Nimelliseen sopeutukseen pyritään leikkaamalla perusmenoja yli 3,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kattaisi tulojen laskun melkein 1,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Alijäämää supistavia kertaluonteisia toimenpiteitä tullaan käyttämään vähemmän kuin viimeksi kuluneina vuosina. Menoja hillitsevät toimenpiteet ovat melko laajapohjaisia, ja ne kohdistuvat erityisesti palkansaajakorvauksiin. Ohjelmassa ei anneta selitystä välillisten verojen osuuden selvään laskuun suhteessa BKT:hen ohjelman loppupuolella, kun taas vuonna 2008 henkilöverotuksen uudistusjärjestelmään tehtävien muutosten kustannusten oletetaan tulevan reilusti katetuiksi muista välittömistä veroista saatavilla suuremmilla tuloilla. Suunnilleen ennallaan olevaa makrotalouden skenaariota vasten vakausohjelman julkisen talouden tavoitteet vuosiksi 2008 ja 2009 eivät ole niin kunnianhimoisia kuin vuoden 2006 tarkistuksessa. Tavoitteet ovat noin 0,75 prosenttiyksikköä alhaisempia suhteessa BKT:hen, mikä kuvastaa vähäisempiä sopeuttamistoimia vuonna 2008. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan laskevan 63 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli jäävän edelleen yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän vielä lähes 10 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(5)

Kuten viimeisimmässä tarkistetussa lähentymisohjelmassa, vakausohjelmassa esitetty tärkein julkisen talouden tavoite on pyrkiä edelleen kohti julkisen talouden vakauttamista ohjelmakauden aikana pitämällä kokonaistavoitteena sitä, että keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) saavutetaan vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden rahoitusasemaa pyritään parantamaan 1,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,9 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Korkotaakan ennustetun supistumisen myötä perusylijäämän odotetaan nousevan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan kahdella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen kaudella 2007–2010. Nimelliseen sopeutukseen pyritään leikkaamalla perusmenoja yli 3,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kattaisi tulojen laskun melkein 1,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Alijäämää supistavia kertaluonteisia toimenpiteitä tullaan käyttämään vähemmän kuin viimeksi kuluneina vuosina. Menoja hillitsevät toimenpiteet ovat melko laajapohjaisia, ja ne kohdistuvat erityisesti palkansaajakorvauksiin. Ohjelmassa ei anneta selitystä välillisten verojen osuuden selvään laskuun suhteessa BKT:hen ohjelman loppupuolella, kun taas vuonna 2008 henkilöverotuksen uudistusjärjestelmään tehtävien muutosten kustannusten oletetaan tulevan reilusti katetuiksi muista välittömistä veroista saatavilla suuremmilla tuloilla. Suunnilleen ennallaan olevaa makrotalouden skenaariota vasten vakausohjelman julkisen talouden tavoitteet vuosiksi 2008 ja 2009 eivät ole niin kunnianhimoisia kuin vuoden 2006 tarkistuksessa. Tavoitteet ovat noin 0,75 prosenttiyksikköä alhaisempia suhteessa BKT:hen, mikä kuvastaa vähäisempiä sopeuttamistoimia vuonna 2008. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan laskevan 63 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli jäävän edelleen yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän vielä lähes 10 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma saattaa olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Vuonna 2008 riskinä on se, että henkilötuloverojärjestelmään tehtävät muutokset oletetaan voitavan kattaa muilla, tyypillisesti epävakaisilla tuloerillä, kuten pääomatuloverolla ja voitoista kannettavalla verolla. Menopuolella voi tapahtua myös lipsumisia, jotka liittyvät esimerkiksi päätökseen tukea yleishyödyllisten palveluiden hintoja ilman kompensoivia toimenpiteitä.
  Terveydenhuoltoalan työntekijöille myönnetyt runsaat palkankorotukset saattavat lisäksi aiheuttaa samanlaisia vaatimuksia muualla julkisella sektorilla. Vuosina 2009 ja 2010 toteutumat saattavat olla tavoitteita huonompia. sillä ohjelman ennusteet perustuvat suotuisaan makrotalouden skenaarioon (vaikka kyseisiä vuosia koskevat veroennusteet näyttävät olevat varovaisia, olettaen ettei harkinnanvaraisia veroleikkauksia ole suunnitteilla) ja myös siksi, ettei vakauttamisprosessin perustana olevista toimenpiteistä ole tietoja, varsinkaan julkisella sektorilla suunnitellun palkkamenojen hillitsemisen jatkumisen osalta. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvien negatiivisten riskien vuoksi velkasuhde ei todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan, varsinkaan vuoden 2008 jälkeen. Positiivista on se, että menojen toteutunut osuus suhteessa BKT:hen on viimeksi kuluneina vuosina ollut jatkuvasti alhaisempi kuin ohjelmissa on suunniteltu. Maltan julkisen talouden alijäämää koskevat tavoitteet on lisäksi saavutettu aiemmin hyvin, sillä toteutumat ovat yleensä olleet parempia kuin oli suunniteltu. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma saattaa olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Vuonna 2008 riskinä on se, että henkilötuloverojärjestelmään tehtävät muutokset oletetaan voitavan kattaa muilla, tyypillisesti epävakaisilla tuloerillä, kuten pääomatuloverolla ja voitoista kannettavalla verolla. Menopuolella voi tapahtua myös lipsumisia, jotka liittyvät esimerkiksi päätökseen tukea yleishyödyllisten palveluiden hintoja ilman kompensoivia toimenpiteitä.

Terveydenhuoltoalan työntekijöille myönnetyt runsaat palkankorotukset saattavat lisäksi aiheuttaa samanlaisia vaatimuksia muualla julkisella sektorilla. Vuosina 2009 ja 2010 toteutumat saattavat olla tavoitteita huonompia. sillä ohjelman ennusteet perustuvat suotuisaan makrotalouden skenaarioon (vaikka kyseisiä vuosia koskevat veroennusteet näyttävät olevat varovaisia, olettaen ettei harkinnanvaraisia veroleikkauksia ole suunnitteilla) ja myös siksi, ettei vakauttamisprosessin perustana olevista toimenpiteistä ole tietoja, varsinkaan julkisella sektorilla suunnitellun palkkamenojen hillitsemisen jatkumisen osalta. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvien negatiivisten riskien vuoksi velkasuhde ei todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan, varsinkaan vuoden 2008 jälkeen. Positiivista on se, että menojen toteutunut osuus suhteessa BKT:hen on viimeksi kuluneina vuosina ollut jatkuvasti alhaisempi kuin ohjelmissa on suunniteltu. Maltan julkisen talouden alijäämää koskevat tavoitteet on lisäksi saavutettu aiemmin hyvin, sillä toteutumat ovat yleensä olleet parempia kuin oli suunniteltu.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 eteenpäin. Suunniteltu vakauttaminen vastaa vakaus- ja kasvusopimusta, jossa määrätään, että rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että sopeuttamista tiukennetaan, jos Maltan talouden tilanne säilyy hyvänä. Kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, ohjelmassa esitettyä sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta olisi kuitenkin tuettava toteuttamalla toimenpiteitä, erityisesti vuosina 2009 ja 2010. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa ja putoavan sen alle vuonna 2009. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 eteenpäin. Suunniteltu vakauttaminen vastaa vakaus- ja kasvusopimusta, jossa määrätään, että rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että sopeuttamista tiukennetaan, jos Maltan talouden tilanne säilyy hyvänä. Kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, ohjelmassa esitettyä sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta olisi kuitenkin tuettava toteuttamalla toimenpiteitä, erityisesti vuosina 2009 ja 2010. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa ja putoavan sen alle vuonna 2009.

| (8) | Maltan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti EU:n keskimäärää alhaisemmat, ja eläkemenojen osuus laskee pitkällä aikavälillä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2006 eläkeuudistus, jolla pyritään nostamaan eläkeikää ja parantamaan eläkkeiden tasoa, kasvattaa kuitenkin todennäköisesti menoja pitkällä aikavälillä. Lisäksi tällä hetkellä bruttovelan määrä ylittää yhä perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen, muun muassa lisäämällä julkisten menojen, kuten nopeasti kasvavien terveydenhuoltomenojen (joita koskevat myös ikääntymisen vaikutukset) tehokkuutta ja joustavuutta edistäisi osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. |
| --- | --- |

(8)

Maltan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti EU:n keskimäärää alhaisemmat, ja eläkemenojen osuus laskee pitkällä aikavälillä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2006 eläkeuudistus, jolla pyritään nostamaan eläkeikää ja parantamaan eläkkeiden tasoa, kasvattaa kuitenkin todennäköisesti menoja pitkällä aikavälillä. Lisäksi tällä hetkellä bruttovelan määrä ylittää yhä perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen, muun muassa lisäämällä julkisten menojen, kuten nopeasti kasvavien terveydenhuoltomenojen (joita koskevat myös ikääntymisen vaikutukset) tehokkuutta ja joustavuutta edistäisi osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Ohjelmassa esitetyissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan huomioon erityisesti, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimenpiteet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmassa suunnitellut julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti vakausohjelmassa esitetty tärkein toimenpide, eli henkilötuloverojärjestelmän tarkistuksen jatkaminen, on kansallisen uudistusohjelman mukainen. Terveydenhuoltojärjestelmän uudistusta, joka on kansallisessa uudistusohjelmassa esitetty julkisen talouden avainalue, ei kuitenkaan käsitellä vakausohjelmassa. Ohjelmassa ei myöskään esitetä selkeästi, miten menot kanavoidaan kasvua vauhdittaviin menoeriin, erityisesti kauden loppupuolella. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Ohjelmassa esitetyissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan huomioon erityisesti, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimenpiteet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmassa suunnitellut julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti vakausohjelmassa esitetty tärkein toimenpide, eli henkilötuloverojärjestelmän tarkistuksen jatkaminen, on kansallisen uudistusohjelman mukainen. Terveydenhuoltojärjestelmän uudistusta, joka on kansallisessa uudistusohjelmassa esitetty julkisen talouden avainalue, ei kuitenkaan käsitellä vakausohjelmassa. Ohjelmassa ei myöskään esitetä selkeästi, miten menot kanavoidaan kasvua vauhdittaviin menoeriin, erityisesti kauden loppupuolella.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Ohjelmassa ei varsinkaan ennakoida suurta edistystä neuvoston kannustamassa terveydenhuoltoalan uudistamisessa. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Ohjelmassa ei varsinkaan ennakoida suurta edistystä neuvoston kannustamassa terveydenhuoltoalan uudistamisessa.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Kaikkiaan vakausohjelmassa ennakoidaan edistymisen jatkuvan kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka arvioidaan saavutettavan vuoteen 2010 mennessä hillitsemällä menoja kestävän talouskasvun ympäristössä. Julkisen talouden bruttovelkasuhteen ennakoidaan supistuvan tyydyttävää tahtia ja laskevan alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä, jotka koskevat turvautumista epävakaisiin tuloeriin vuonna 2008, suunniteltua menojen hillitsemisastetta, suotuisia makrotalouden näkymiä vuoden 2008 jälkeen ja tavoitteiden perustana olevien tietojen puuttumista, erityisesti suunnitteilla olevan julkisen sektorin palkkamenojen hillitsemisen jatkamisen osalta. Lisäksi Maltan kilpailukyky euroalueella saattaa olla vaarassa, jos julkisen sektorin palkkakehitystä ei hillitä, mikä saattaa vaikuttaa yksityiseen sektoriin. Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyy keskisuuria riskejä.

Edellä olevan arvion perusteella kehotetaan, että Malta:

| i) | jatkaa vakauttamista ohjelman mukaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä ja varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla ilmoittamalla toimenpiteet, joita aiotaan toteuttaa vakauttamisen tukemiseksi, erityisesti menopuolella; |
| --- | --- |

i)

jatkaa vakauttamista ohjelman mukaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä ja varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla ilmoittamalla toimenpiteet, joita aiotaan toteuttaa vakauttamisen tukemiseksi, erityisesti menopuolella;

| ii) | parantaa julkisten menojen tehokkuutta ja joustavuutta, muun muassa nopeuttamalla terveydenhuoltoalan laajan uudistuksen suunnittelua ja toteuttamista. |
| --- | --- |

ii)

parantaa julkisten menojen tehokkuutta ja joustavuutta, muun muassa nopeuttamalla terveydenhuoltoalan laajan uudistuksen suunnittelua ja toteuttamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| KOM marraskuu 2007 | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), lähentymisohjelmat (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

KOM marraskuu 2007

3,2

3,1

2,8

2,9

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,9

3,0

3,1

3,1

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

KOM marraskuu 2007

2,6

0,8

2,5

2,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,1

2,2

2,1

2,0

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

KOM marraskuu 2007 (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

KOM marraskuu 2007

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

KOM marraskuu 2007

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

KOM marraskuu 2007

1,0

1,5

1,6

2,1

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,1

1,1

2,5

3,2

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

KOM marraskuu 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

KOM marraskuu 2007

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

KOM marraskuu 2007

64,7

63,1

61,3

59,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

68,3

66,7

63,2

59,4

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), lähentymisohjelmat (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 72, 29.3.2007, s. 9.

(4)  Puuttuviin tietoihin kuuluvat työvoiman, pääoman ja tuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden osuus BKT:n potentiaaliseen kasvuun, virta-varanto-korjauserien erittely julkisen talouden osalta ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevien ennusteiden eräät tiedot.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,3 % vuonna 2006, 2,2 % vuonna 2007, 2,3 % vuosina 2008 ja 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat vuoden 2007 vakausohjelman mukaan 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,8 % vuonna 2007, 0,2 % vuosina 2008 ja 2009 ja 0,1 % vuonna 2010, kaikki alijäämää supistavia, ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,8 % vuonna 2007, 0,2 % vuonna 2008 ja 0 % vuonna 2009, kaikki alijäämää supistavia.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), lähentymisohjelmat (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/33

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 74/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Kreikan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Kreikan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2).

| (2) | Kreikan kasvuluvut ovat viime vuosina olleet korkeita yksityisen kulutuksen kasvun ja dynaamisen investointitoiminnan ansiosta, ja työllisyyden kasvu on nopeutunut huomattavasti. Inflaatioero euroalueeseen verrattuna jatkuu kuitenkin edelleen suhteellisen korkeana, ja tuottavuuden kasvusta huolimatta se on johtamassa kilpailukyvyn heikkenemiseen.
  Korkea ja syvenemässä oleva ulkoinen epätasapaino, joka selittyy osittain sillä, että investointiaste Kreikassa on EU:n korkeimpia, saattaa jatkuessaan keskipitkällä aikavälillä vaikuttaa talouden suorituskykyyn. Tässä tilanteessa finanssipolitiikalla on keskeinen asema talouden vakauttamisessa, sen tehokkuuden parantamisessa ja ylikuumenemiseen ja ulkoisen epätasapainon syvenemiseen liittyvien riskien vähentämisessä. Kreikka on vuodesta 2004 lähtien edistynyt merkittävästi julkisen talouden vakauttamisessa kestävällä tavalla. Näin ollen juoksevien perusmenojen hillintä, myötäsyklisen finanssipolitiikan virityksen estäminen ja julkisten menojen tehokkuuden parantaminen ovat ensiarvoisen tärkeitä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa edelleen ja julkisen talouden laadun parantamisessa. Koska julkisen velan aste on yhä korkea, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys riippuu suuresti siitä, että saavutetaan ja pidetään yllä vakaa julkisen talouden rahoitusasema, jatketaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistamista ja toteutetaan kokonaisvaltainen eläkejärjestelmän uudistus (3). |
| --- | --- |

(2)

Kreikan kasvuluvut ovat viime vuosina olleet korkeita yksityisen kulutuksen kasvun ja dynaamisen investointitoiminnan ansiosta, ja työllisyyden kasvu on nopeutunut huomattavasti. Inflaatioero euroalueeseen verrattuna jatkuu kuitenkin edelleen suhteellisen korkeana, ja tuottavuuden kasvusta huolimatta se on johtamassa kilpailukyvyn heikkenemiseen.

Korkea ja syvenemässä oleva ulkoinen epätasapaino, joka selittyy osittain sillä, että investointiaste Kreikassa on EU:n korkeimpia, saattaa jatkuessaan keskipitkällä aikavälillä vaikuttaa talouden suorituskykyyn. Tässä tilanteessa finanssipolitiikalla on keskeinen asema talouden vakauttamisessa, sen tehokkuuden parantamisessa ja ylikuumenemiseen ja ulkoisen epätasapainon syvenemiseen liittyvien riskien vähentämisessä. Kreikka on vuodesta 2004 lähtien edistynyt merkittävästi julkisen talouden vakauttamisessa kestävällä tavalla. Näin ollen juoksevien perusmenojen hillintä, myötäsyklisen finanssipolitiikan virityksen estäminen ja julkisten menojen tehokkuuden parantaminen ovat ensiarvoisen tärkeitä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa edelleen ja julkisen talouden laadun parantamisessa. Koska julkisen velan aste on yhä korkea, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys riippuu suuresti siitä, että saavutetaan ja pidetään yllä vakaa julkisen talouden rahoitusasema, jatketaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistamista ja toteutetaan kokonaisvaltainen eläkejärjestelmän uudistus (3).

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu tulee säilymään keskimäärin noin 4 prosentissa ohjelmakauden aikana. Tämänhetkisten tietojen perusteella (4) tämä skenaario näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin erityisesti ohjelmakauden loppuvuosien osalta. Erityisesti yksityisen kulutuksen ja investointien kasvun ennustetaan vakausohjelmassa säilyvän suotuisina, kun perustana on melko nopea työllisyyden kasvu ja optimistinen arvio tiettyjen toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksista. Tällaisia toimenpiteitä ovat vuonna 2006 säädetyn verouudistuksen toinen vaihe, johon sisältyy henkilöverokantojen alentaminen edelleen, investointien kannustamiseen tähtäävä laki sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden vauhdittaminen.
  Lisäksi huolimatta julkisella sektorilla sovelletusta palkkakurista työvoimakustannusten kehittyminen saattaa aiheuttaa inflaatiopaineita, ja kilpailukyky saattaa heikentyä ohjelmassa arvioitua enemmän. Viimeisimpien tietojen perusteella inflaatioennustetta voidaan joutua nostamaan. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu tulee säilymään keskimäärin noin 4 prosentissa ohjelmakauden aikana. Tämänhetkisten tietojen perusteella (4) tämä skenaario näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin erityisesti ohjelmakauden loppuvuosien osalta. Erityisesti yksityisen kulutuksen ja investointien kasvun ennustetaan vakausohjelmassa säilyvän suotuisina, kun perustana on melko nopea työllisyyden kasvu ja optimistinen arvio tiettyjen toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksista. Tällaisia toimenpiteitä ovat vuonna 2006 säädetyn verouudistuksen toinen vaihe, johon sisältyy henkilöverokantojen alentaminen edelleen, investointien kannustamiseen tähtäävä laki sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden vauhdittaminen.

Lisäksi huolimatta julkisella sektorilla sovelletusta palkkakurista työvoimakustannusten kehittyminen saattaa aiheuttaa inflaatiopaineita, ja kilpailukyky saattaa heikentyä ohjelmassa arvioitua enemmän. Viimeisimpien tietojen perusteella inflaatioennustetta voidaan joutua nostamaan.

| (4) | Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän arvioidaan vahvistuvan vuonna 2007 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen (2,5 %:sta vuonna 2006) verrattuna ohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettuun 2,2 prosentin alijäämätavoitteeseen suhteessa BKT:hen (5). Kyseinen 0,5 prosenttiyksikön ero suhteessa BKT:hen heijastelee vähäisen negatiivisen perusvaikutuksen lisäksi noin 0,25 prosenttiyksikön menoylitystä suhteessa BKT:hen ja kertaluonteisten toimenpiteiden alijäämää lisäävää 0,3 prosenttiyksikön nettovaikutusta suhteessa BKT:hen (6). Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan alijäämätoteutuma on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (0,25 prosenttiyksikköä korkeampi kuin ohjelman ennuste), mikä perustuu varovaisempaan arvioon verotuloista. Julkisen talouden rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun alijäämän ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioitu supistuminen vuonna 2007 noin 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, vastaa osittain neuvoston 27. helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamaan lausuntoon (7) sisältyvää kehotusta ”tehostaa sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta”. Neuvosto toteaa, että vuoden 2007 talousarvion toteuttaminen ei myöskään ole täysin euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän arvioidaan vahvistuvan vuonna 2007 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen (2,5 %:sta vuonna 2006) verrattuna ohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettuun 2,2 prosentin alijäämätavoitteeseen suhteessa BKT:hen (5). Kyseinen 0,5 prosenttiyksikön ero suhteessa BKT:hen heijastelee vähäisen negatiivisen perusvaikutuksen lisäksi noin 0,25 prosenttiyksikön menoylitystä suhteessa BKT:hen ja kertaluonteisten toimenpiteiden alijäämää lisäävää 0,3 prosenttiyksikön nettovaikutusta suhteessa BKT:hen (6). Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan alijäämätoteutuma on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (0,25 prosenttiyksikköä korkeampi kuin ohjelman ennuste), mikä perustuu varovaisempaan arvioon verotuloista. Julkisen talouden rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun alijäämän ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioitu supistuminen vuonna 2007 noin 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, vastaa osittain neuvoston 27. helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamaan lausuntoon (7) sisältyvää kehotusta ”tehostaa sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta”. Neuvosto toteaa, että vuoden 2007 talousarvion toteuttaminen ei myöskään ole täysin euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista.

| (5) | Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään nopeuttamaan julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa supistamalla rakenteellista alijäämää yli 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosittain neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamaan lausuntoon sisältyvän kehotuksen ”tehostaa sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta” mukaisesti. Erityisesti keskipitkän aikavälin tavoite aiotaan saavuttaa ennen edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettua vuotta 2012, vaikka se ulottuukin kauemmas kuin ohjelman kesto (2010). Ohjelmassa pyritään saavuttamaan nimellisesti tasapainoinen rahoitusasema vuoteen 2010 mennessä 2,75 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Perusylijäämän ennustetaan kasvavan 3,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 1,25 prosentista vuonna 2007. Suunniteltu sopeutus on paljolti tuloperusteista, ja se juontuu osittain välillisten verojen ja kiinteistöverotuksen alalla toteutetuista harkinnanvaraisista toimenpiteistä ja osittain verojärjestelmän parantamisesta sekä veronkierron ja petosten torjunnan tehostamisesta. Vaikka kokonaismenot laskevat vain marginaalisesti suhteessa BKT:hen, niiden koostumuksen on määrä muuttua siten, että sosiaalimaksut nousevat 1 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen, mikä kompensoituu pitkälti välituotekäytön leikkauksilla. Kun otetaan huomioon äskettäisen BKT:n tarkistuksen mekaaniset vaikutukset, ohjelmassa esitetty julkisen talouden tavoite vastaa pitkälti edellisessä vuotta 2008 koskevassa tarkistuksessa esitettyä tavoitetta ja on parempi vuonna 2009 makrotalouden skenaarion pysyessä pääosin muuttumattomana. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 93,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli selvästi yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan supistuvan yli 10 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään nopeuttamaan julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa supistamalla rakenteellista alijäämää yli 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosittain neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamaan lausuntoon sisältyvän kehotuksen ”tehostaa sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta” mukaisesti. Erityisesti keskipitkän aikavälin tavoite aiotaan saavuttaa ennen edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettua vuotta 2012, vaikka se ulottuukin kauemmas kuin ohjelman kesto (2010). Ohjelmassa pyritään saavuttamaan nimellisesti tasapainoinen rahoitusasema vuoteen 2010 mennessä 2,75 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Perusylijäämän ennustetaan kasvavan 3,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 1,25 prosentista vuonna 2007. Suunniteltu sopeutus on paljolti tuloperusteista, ja se juontuu osittain välillisten verojen ja kiinteistöverotuksen alalla toteutetuista harkinnanvaraisista toimenpiteistä ja osittain verojärjestelmän parantamisesta sekä veronkierron ja petosten torjunnan tehostamisesta. Vaikka kokonaismenot laskevat vain marginaalisesti suhteessa BKT:hen, niiden koostumuksen on määrä muuttua siten, että sosiaalimaksut nousevat 1 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen, mikä kompensoituu pitkälti välituotekäytön leikkauksilla. Kun otetaan huomioon äskettäisen BKT:n tarkistuksen mekaaniset vaikutukset, ohjelmassa esitetty julkisen talouden tavoite vastaa pitkälti edellisessä vuotta 2008 koskevassa tarkistuksessa esitettyä tavoitetta ja on parempi vuonna 2009 makrotalouden skenaarion pysyessä pääosin muuttumattomana. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 93,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli selvästi yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan supistuvan yli 10 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

| (6) | Julkisen talouden toteutumat saattavat olla ohjelmassa ennakoitua huonompia. Vuodeksi 2008 kaavailtu verotulojen kasvu perustuu hieman positiivisiin oletuksiin ja heijastaa veronkierron ja petosten torjuntaan tarkoitetuista toimista annettua mahdollisesti optimistista arviota. Tuloja lisäävien harkinnanvaraisten toimenpiteiden tehokkaalla täytäntöönpanolla vuonna 2008 ja suunnitelluilla uudistuksilla, joilla pyritään parantamaan talousarviomenettelyn institutionaalisia puitteita ja avoimuutta monivuotisen suorite-/ohjelmabudjetoinnin pohjalta, odotetaan olevan myönteinen vaikutus julkisen talouden toteutumaan keskipitkällä aikavälillä, vaikka niiden täsmälliset vaikutukset julkiseen talouteen ovat edelleen epävarmoja. Ohjelmassa ei esitetä vuosien 2009 ja 2010 julkisen talouden tavoitteiden tueksi niitä vastaavia toimenpiteitä, sillä ohjelmassa oletetaan makrotalouden skenaarion olevan suotuisa. Kun otetaan huomioon nämä julkisen talouden tavoitteille aiheutuvat riskit, joita pahentaa myös tulevista huomattavista virta-varanto-korjauseristä aiheutuva epävarmuus, velkasuhde ei välttämättä kehity niin suotuisasti kuin ohjelmassa on ennustettu, varsinkaan vuoden 2008 jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutumat saattavat olla ohjelmassa ennakoitua huonompia. Vuodeksi 2008 kaavailtu verotulojen kasvu perustuu hieman positiivisiin oletuksiin ja heijastaa veronkierron ja petosten torjuntaan tarkoitetuista toimista annettua mahdollisesti optimistista arviota. Tuloja lisäävien harkinnanvaraisten toimenpiteiden tehokkaalla täytäntöönpanolla vuonna 2008 ja suunnitelluilla uudistuksilla, joilla pyritään parantamaan talousarviomenettelyn institutionaalisia puitteita ja avoimuutta monivuotisen suorite-/ohjelmabudjetoinnin pohjalta, odotetaan olevan myönteinen vaikutus julkisen talouden toteutumaan keskipitkällä aikavälillä, vaikka niiden täsmälliset vaikutukset julkiseen talouteen ovat edelleen epävarmoja. Ohjelmassa ei esitetä vuosien 2009 ja 2010 julkisen talouden tavoitteiden tueksi niitä vastaavia toimenpiteitä, sillä ohjelmassa oletetaan makrotalouden skenaarion olevan suotuisa. Kun otetaan huomioon nämä julkisen talouden tavoitteille aiheutuvat riskit, joita pahentaa myös tulevista huomattavista virta-varanto-korjauseristä aiheutuva epävarmuus, velkasuhde ei välttämättä kehity niin suotuisasti kuin ohjelmassa on ennustettu, varsinkaan vuoden 2008 jälkeen.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan heti ohjelman päättymisen jälkeen, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Lisäksi riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, ei ehkä saavuteta ennen vuotta 2010. Ohjelman tarkistuksessa kaavaillaan yli 0,5 prosenttiyksikön sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta suhteessa BKT:hen vuosittain, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimusta ja on korkeampi kuin edellisessä tarkistuksessa esitetty sopeutus. Kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, sopeutuksen tukena olisi kuitenkin oltava toimenpiteitä vuodesta 2009 eteenpäin. Neuvosto toteaa, että koska vuodeksi 2008 suunniteltu rakenteellinen sopeutus on suurempi kuin edellisessä tarkistuksessa oli ennakoitu, vuoden 2008 suunnitelmat ovat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia. Edellä mainittuihin riskeihin olisi kuitenkin puututtava. Kun lopuksi otetaan huomioon nämä riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa. Se pysyy kuitenkin selvästi korkeampana kuin 60 prosentin viitearvo koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi sopeutusura on hidastunut ja on riippuvainen kunnianhimoisista alijäämätavoitteista. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan heti ohjelman päättymisen jälkeen, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Lisäksi riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, ei ehkä saavuteta ennen vuotta 2010. Ohjelman tarkistuksessa kaavaillaan yli 0,5 prosenttiyksikön sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta suhteessa BKT:hen vuosittain, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimusta ja on korkeampi kuin edellisessä tarkistuksessa esitetty sopeutus. Kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, sopeutuksen tukena olisi kuitenkin oltava toimenpiteitä vuodesta 2009 eteenpäin. Neuvosto toteaa, että koska vuodeksi 2008 suunniteltu rakenteellinen sopeutus on suurempi kuin edellisessä tarkistuksessa oli ennakoitu, vuoden 2008 suunnitelmat ovat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia. Edellä mainittuihin riskeihin olisi kuitenkin puututtava. Kun lopuksi otetaan huomioon nämä riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa. Se pysyy kuitenkin selvästi korkeampana kuin 60 prosentin viitearvo koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi sopeutusura on hidastunut ja on riippuvainen kunnianhimoisista alijäämätavoitteista.

| (8) | Kreikan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia ei voida arvioida asianmukaisesti niin kauan kuin eläkemenojen pitkän aikavälin yhteisesti sovittuja ennusteita ei ole käytettävissä. Vaikutusten oletetaan olevan kuitenkin selvästi yli EU:n keskiarvon. Vuoden 2002 tarkistetusta vakausohjelmasta peräisin olevien viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Ohjelmassa ennakoitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema on vastaavanlainen kuin edellisen ohjelman lähtöasetelma ja muodostaa riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Lisäksi bruttovelan tämänhetkinen määrä ylittää selvästi perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Sen supistaminen edellyttää suuria perusylijäämiä pitkän aikaa. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitellulla tavalla sekä terveydenhuoltoalan käynnissä olevan uudistuksen jatkaminen ja ikääntymiseen liittyvien menojen todennäköisesti huomattavan kasvun hillitsemiseen tähtäävän eläkejärjestelmän uudistuksen käynnistäminen edistäisivät osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. |
| --- | --- |

(8)

Kreikan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia ei voida arvioida asianmukaisesti niin kauan kuin eläkemenojen pitkän aikavälin yhteisesti sovittuja ennusteita ei ole käytettävissä. Vaikutusten oletetaan olevan kuitenkin selvästi yli EU:n keskiarvon. Vuoden 2002 tarkistetusta vakausohjelmasta peräisin olevien viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Ohjelmassa ennakoitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema on vastaavanlainen kuin edellisen ohjelman lähtöasetelma ja muodostaa riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Lisäksi bruttovelan tämänhetkinen määrä ylittää selvästi perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Sen supistaminen edellyttää suuria perusylijäämiä pitkän aikaa. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitellulla tavalla sekä terveydenhuoltoalan käynnissä olevan uudistuksen jatkaminen ja ikääntymiseen liittyvien menojen todennäköisesti huomattavan kasvun hillitsemiseen tähtäävän eläkejärjestelmän uudistuksen käynnistäminen edistäisivät osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä.

| (9) | Vakausohjelma on tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Vaikka vakausohjelmassa suunnitellut julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta, vakausohjelma sisältää vain laadullisen arvion siitä, miten kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelman mukaisesti suurin osa vuodeksi 2008 kaavailluista kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomukseen sisältyvistä toimenpiteistä ja toimista sekä asianomaiset talousarviota koskevat säännökset on sisällytetty vuoden 2008 talousarviolakiin Ohjelmassa ei esitetä kuitenkaan järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia välittömiä julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei vuotta 2008 lukuun ottamatta oteta selkeästi huomioon, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Vaikka vakausohjelmassa suunnitellut julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta, vakausohjelma sisältää vain laadullisen arvion siitä, miten kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelman mukaisesti suurin osa vuodeksi 2008 kaavailluista kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomukseen sisältyvistä toimenpiteistä ja toimista sekä asianomaiset talousarviota koskevat säännökset on sisällytetty vuoden 2008 talousarviolakiin Ohjelmassa ei esitetä kuitenkaan järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia välittömiä julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei vuotta 2008 lukuun ottamatta oteta selkeästi huomioon, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen.

| (10) | Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuja euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan suuntaviivoja finanssipolitiikan alalla. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuja euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan suuntaviivoja finanssipolitiikan alalla.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (8). Se poikkeaa kuitenkin joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöissä (9) annetusta rakennemallista. |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (8). Se poikkeaa kuitenkin joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöissä (9) annetusta rakennemallista.

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa suunnitellaan julkisen talouden alijäämän supistamistahdin nopeuttamista hyvistä kasvuennusteista johtuen julkisen talouden nimellisen tasapainon saavuttamiseksi vuonna 2010, vaikka rakenteellisen rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta ei olekaan suunniteltu saavutettavan ohjelmakauden aikana. Vakauttamiseen, joka riippuu vuoden 2008 talousarvion ripeästä toteuttamisesta ja verotulojen huomattavasta kasvusta koko ohjelmakauden ajan, kohdistuu riskejä, koska ohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa eikä tuloja lisääviä toimenpiteitä ole esitetty selkeästi vuodesta 2008 eteenpäin. Lisäksi on epävarmuutta tulevista huomattavista virta-varanto-korjauseristä. Vakauttaminen riippuu suuresti myös veronkierron torjunnassa saatavista tuloksista, ja veronkantoa koskevat uudistukset tukevat sitä vain osittain. Lisäksi joidenkin menoerien suunniteltuja leikkauksia varten (suhteessa BKT:hen) ei ole laadittu erityisiä toimenpiteitä, ja ne kompensoituvat osittain kaavailuilla korottaa sosiaalimaksuja. Vahvan julkisen talouden vakauttamisuran varmistaminen auttaisi korjaamaan Kreikan talouden epätasapainoa, erityisesti sitkeää inflaatiota, kilpailukyvyn heikkenemistä ja suurta ulkoista alijäämää. Euroalueen korkeimpien joukossa pysytellyt velka-aste sekä ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu vaikuttavat yhdessä negatiivisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, johon liittyy yhä suuri riski.

Kreikkaa kehotetaan edellä esitetyn arvion perusteella:

| i) | toteuttamaan suunniteltu sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, supistamaan velan suhdetta BKT:hen vastaavalla tavalla ja käyttämään julkisen talouden ennakoitua paremmat tulokset vakauttamisprosessin nopeuttamiseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmakauden aikana; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan suunniteltu sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, supistamaan velan suhdetta BKT:hen vastaavalla tavalla ja käyttämään julkisen talouden ennakoitua paremmat tulokset vakauttamisprosessin nopeuttamiseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmakauden aikana;

| ii) | saattamaan päätökseen käynnissä oleva verohallinnon uudistus ja parantamaan edelleen talousarviomenettelyä lisäämällä entisestään sen avoimuutta, esittämällä julkisen talouden keskipitkän aikavälin puitteet sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät perusmenojen valvomiseksi, hillitsemiseksi ja niiden tehokkuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

ii)

saattamaan päätökseen käynnissä oleva verohallinnon uudistus ja parantamaan edelleen talousarviomenettelyä lisäämällä entisestään sen avoimuutta, esittämällä julkisen talouden keskipitkän aikavälin puitteet sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät perusmenojen valvomiseksi, hillitsemiseksi ja niiden tehokkuuden lisäämiseksi;

| iii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja jatkamalla edelleen terveydenhuoltojärjestelmän uudistusta ja uudistamalla eläkejärjestelmää sekä laatimaan ikääntymisestä aiheutuvien menojen pitkän aikavälin ennusteet mahdollisimman nopeasti, kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja jatkamalla edelleen terveydenhuoltojärjestelmän uudistusta ja uudistamalla eläkejärjestelmää sekä laatimaan ikääntymisestä aiheutuvien menojen pitkän aikavälin ennusteet mahdollisimman nopeasti, kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu.

Neuvosto toteaa myös, että tällaiset toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Kreikkaa kehotetaan myös noudattamaan paremmin käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmien esittämiselle täsmennettyä määräaikaa.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2007 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2007 | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (11)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | tieto puuttuu |
| Mukautettu VO joulukuu 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (11)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (13)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | tieto puuttuu |
| Mukautettu VO joulukuu 2006 | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2007

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM marraskuu 2007

4,3

4,1

3,8

3,7

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

4,0

3,9

4,0

4,1

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2007

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

KOM marraskuu 2007

3,3

2,8

3,1

3,1

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

3,3

3,3

2,8

2,6

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (11)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2007

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

KOM marraskuu 2007 (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,0

0,9

1,1

1,5

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

KOM marraskuu 2007

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

KOM marraskuu 2007

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

tieto puuttuu

Mukautettu VO joulukuu 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

KOM marraskuu 2007

1,6

1,0

2,1

2,0

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,0

2,0

2,4

2,9

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (11)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

KOM marraskuu 2007

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (13)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

KOM marraskuu 2007

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

KOM marraskuu 2007

95,3

93,7

91,1

88,8

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

104,1

100,1

95,9

91,3

tieto puuttuu

Mukautettu VO joulukuu 2006

95,0

91,3

87,5

83,3

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin kolme viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Kreikan pääministeri esitteli 15. helmikuuta 2008 parlamentin täysistunnossa suunnitellun eläkejärjestelmän uudistuksen pääkohdat.

(4)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.

(5)  Koska Kreikan BKT:tä koskevia tietoja on äskettäin tarkistettu ylöspäin 9,6 %:lla vuodesta 2000 alkaen, tarkistuksen tavoitteet eivät ole suoraan verrannollisia edellisessä tarkistuksessa olleiden tavoitteiden kanssa. Jotta lukuja voitaisiin vertailla kunnolla, tässä käytetyt edellisen tarkistuksen luvut on laskettu uudelleen, jotta otetaan huomioon tarkistetun BKT:n vaikutus nimittäjänä.

(6)  Kyseinen kertaluonteisten toimenpiteiden nettovaikutus muodostuu alijäämää lisäävistä kertaluonteisista toimenpiteistä, joiden määrä on 0,7 prosenttiyksikköä (liittyy pääasiassa EU:n talousarviolle maksamatta jääneisiin velkoihin, jotka syntyivät BKT:n tarkistuksen seurauksena, mutta myös kesällä tapahtuneiden metsäpalojen aiheuttamiin kustannuksiin), ja alijäämää supistavista toimenpiteistä (pankkien eläkerahastomaksujen lykkääminen), joiden määrä on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

(7)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 11.

(8)  Puuttuvat tiedot liittyvät erityisesti julkisen talouden menoja koskeviin toimintokohtaisiin tietoihin sekä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ja velan kehittymistä (kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon väliset erot, rahoitusomaisuuden nettokertymä, valuuttakurssivaikutukset ja muu likvidi rahoitusomaisuus, nettorahoitusvelka) koskeviin tietoihin.

(9)  Erityisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevassa jaksossa 6 on vain vähän tietoja eläkkeistä, ja siinä viitataan joulukuun 2002 tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyviin ennusteisiin.

(10)  Vuoden 2007 tarkistuksessa käytetään Eurostatin 22. lokakuuta 2007 annetun lehdistötiedotteen mukaista virallista tarkistettua BKT:tä (tarkistettu ylöspäin 9,6 %), minkä vuoksi se ei ole suoraan verrannollinen vuoden 2006 tarkistuksessa esitettyihin lukuihin. Jotta lukuja voitaisiin vertailla kunnolla, tiedoissa rivillä ”Mukautettu VO joulukuu 2006” esitetään vuoden 2007 tarkistuksessa olleet tavoitteet uudelleen laskettuina, jotta otetaan huomioon tarkistetun BKT:n vaikutus nimittäjänä. Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste perustuu arvioon tarkistetun BKT:n tekijöistä, koska kansantalouden tilinpitoviraston virallisia tilastotietoja ei ole käytettävissä ennusteen koontipäivänä.

(11)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(12)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2007, 3,8 % vuonna 2008 ja 3,7 % vuonna 2009.

(13)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman mukaan 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,3 % vuonna 2007 ja 0,1 % vuonna 2008, alijäämää supistavia vuosina 2006 ja 2008, mutta alijäämää lisääviä vuonna 2007; komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,3 % vuonna 2007, alijäämää supistavia vuonna 2006 ja alijäämää lisääviä vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/38

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/09)

Komissio päätti 21. helmikuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain ranskan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M4687. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M4687. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/38

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/10)

Komissio päätti 11. maaliskuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5034. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5034. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/39

---

Euron kurssi (1)

19. maaliskuuta 2008

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5692 |
| JPY | Japanin jeniä | 156,16 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4593 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,7859 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4241 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5662 |
| ISK | Islannin kruunua | 125,06 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0448 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,463 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 256,86 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6965 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,5305 |
| RON | Romanian leuta | 3,725 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,524 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9274 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6841 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5635 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,1986 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9268 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1646 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 585,83 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,576 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 11,0833 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2565 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 413,1 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9869 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,122 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,989 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,881 |
| BRL | Brasilian real | 2,6414 |
| MXN | Meksikon peso | 16,7379 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5692

JPY

Japanin jeniä

156,16

DKK

Tanskan kruunua

7,4593

GBP

Englannin puntaa

0,7859

SEK

Ruotsin kruunua

9,4241

CHF

Sveitsin frangia

1,5662

ISK

Islannin kruunua

125,06

NOK

Norjan kruunua

8,0448

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,463

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

256,86

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6965

PLN

Puolan zlotya

3,5305

RON

Romanian leuta

3,725

SKK

Slovakian korunaa

32,524

TRY

Turkin liiraa

1,9274

AUD

Australian dollaria

1,6841

CAD

Kanadan dollaria

1,5635

HKD

Hongkongin dollaria

12,1986

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9268

SGD

Singaporin dollaria

2,1646

KRW

Etelä-Korean wonia

1 585,83

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,576

CNY

Kiinan juan renminbiä

11,0833

HRK

Kroatian kunaa

7,2565

IDR

Indonesian rupiaa

14 413,1

MYR

Malesian ringgitiä

4,9869

PHP

Filippiinien pesoa

65,122

RUB

Venäjän ruplaa

36,989

THB

Thaimaan bahtia

48,881

BRL

Brasilian real

2,6414

MXN

Meksikon peso

16,7379

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/40

---

Ilmoitus luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 mukainen ilmoitus (1)

(2008/C 74/12)

Tämä ilmoitus perustuu tietoihin, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen 5 artiklan mukaisesti ilmoittaneet komissiolle tilanteesta 5. helmikuuta 2008
   (2).

Tiedot julkaistaan EUVL:ssä, ja sen lisäksi ne päivitetään säännöllisesti oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston verkkosivuilla
   (3).

1.   Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävä viisumivapaus.

1.1   Viisumia ei vaadita vasemmassa sarakkeessa mainituista maista peräisin olevilta henkilöiltä

| D | = | diplomaattipassien haltijat (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | henkilöt, joilla on virkapassi/muu vastaava virallinen passi |
| SP | = | henkilöt, joilla erityispassi |

D

=

diplomaattipassien haltijat (4)

S

=

henkilöt, joilla on virkapassi/muu vastaava virallinen passi

SP

=

henkilöt, joilla erityispassi

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISTAN

ALBANIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALGERIA

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGUA JA BARBUDA

DS

ARMENIA

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

AZERBAIDŽAN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMA

DS

BAHRAIN

BANGLADESH

BARBADOS

DS

DS

BELIZE

D

D

BENIN

DS

DS

BHUTAN

BOLIVIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNIA JA HERTSEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSWANA

DS

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

DJIBOUTI

DOMINICA

DS

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

ECUADOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS + SP

DS + SP

D

EGYPTI

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

ERITREA

ETELÄ-AFRIKKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

ETIOPIA

FIDŽI

FILIPPIINIT

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

GABON

D

GAMBIA

DS

D

GEORGIA

D

D

DS

D

DS

DS

GHANA

DS

D

DS

GRENADA

GUINEA

D

DS

GUINEA-BISSAU

GUYANA

DS

D

HAITI

INDONESIA

DS

D

INTIA

DS

D

DS

D

D

IRAK

IRAN

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

ITÄ-TIMOR

D

JAMAIKA

DS

D

D

DS

D

JEMEN

DS

D

D

DS + SP

JORDANIA

D

D

DS

KAMBODŽA

DS

DS + SP

KAMERUN

KAP VERDE

DS

KAZAKSTAN

DS

D

D

DS

KENIA

D

D

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

DS

KIINA (KANSANTASAVALTA)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

KIRIBATI

KOLUMBIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KOMORIT

KONGO

DS

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

KUUBA

DS

DS

D

DS

KUWAIT

DS

D

KYRGYZSTAN

DS

D

DS

LAOS

DS

DS

DS

DS + SP

LESOTHO

DS

D

LIBANON

D

LIBERIA

LIBYA

DS

MADAGASKAR

MALAWI

DS

D

MALEDIIVIT

D

DS

D

MALI

D

MAROKKO

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

DS + SP

MARSHALLINSAARET

D

MAURITANIA

DS

D

DS

MAURITIUS

MIKRONESIA

MOLDOVA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLIA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MONTENEGRO

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

MOSAMBIK

DS

MYANMAR

NAMIBIA

D

D

NAURU

NEPAL

D

NIGER

DS

NIGERIA

D

NORSUNLUURANNIKKO

DS

OMAN

D

PAKISTAN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D + SP

DS

D

DS

DS

D + SP

DS

DS + SP

DS

POHJOIS-KOREA

DS

POHJOIS-MARIAANIT

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

QATAR

D

RUANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SALOMONSAARET

SAMBIA

D

DS

SAMOA

D

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

DS

DS

SAUDI-ARABIA

D

SENEGAL

D

D

D

DS

SERBIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SEYCHELLIT

DS

DS

D

D

SIERRA LEONE

D

DS

SOMALIA

SRI LANKA

D

SUDAN

D

SURINAME

SWAZIMAA

DS

D

D

SYYRIA

D

TADŽIKISTAN

DS

DS

TANSANIA

DS

THAIMAA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TOGO

DS

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

DS

TŠAD

D

DS

TUNISIA

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

D

TURKKI

DS

DS (6)

DS

DS + SP

DS + SP

D

DS

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS

D

DS

DS

D

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

TURKMENISTAN

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UZBEKISTAN

D

D

D

DS

VALKO-VENÄJÄ

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

VANUATU

D

VENÄJÄ

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

YHDISTYNEET ARABIEMIIRIKUNNAT

D + SP

D + SP

DS

D + SP

D

ZIMBABWE

DS

YHTEISÖT JA ALUEELLISET VIRANOMAISET, JOITA VÄHINTÄÄN YKSI JÄSENVALTIO EI TUNNUSTA VALTIOIKSI

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTIINALAISHALLINTO

D

TAIWAN

1.2   Muita 4 artiklan 1 kohdassa mainittuja ryhmiä koskeva viisumivapaus

| — | Ilma-alusten siviilimiehistö:


  Jäsenvaltiot vapauttavat periaatteessa ilma-alusten siviilimiehistön viisumipakosta, jos heillä on Chicagossa tehdyn kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteissä 1–9 tarkoitetut luvat ja todistukset.
  Viisumin vaatii kuitenkin:






  — | Ranska niiltä miehistön jäseniltä, jotka ovat sellaisten maiden kansalaisia, jotka eivät ole allekirjoittaneet Chicagon yleissopimusta. |
| --- | --- | --- |

—

Ilma-alusten siviilimiehistö:

Jäsenvaltiot vapauttavat periaatteessa ilma-alusten siviilimiehistön viisumipakosta, jos heillä on Chicagossa tehdyn kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteissä 1–9 tarkoitetut luvat ja todistukset.

Viisumin vaatii kuitenkin:

—

Ranska niiltä miehistön jäseniltä, jotka ovat sellaisten maiden kansalaisia, jotka eivät ole allekirjoittaneet Chicagon yleissopimusta.

| — | Alusten siviilimiehistö:


  Jäsenvaltiot voivat vapauttaa merialusten siviilimiehistön jäsenet viisumipakosta, jos näillä on merenkulkijain henkilöllisyystodistus, joka on annettu Kansainvälisen työjärjestön yleissopimusten (N:o 108/1958 ja N:o 185/2003) tai kansainvälisen meriliikenteen helpottamisesta Lontoossa 9. huhtikuuta 1965 tehdyn Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimuksen (FAL-sopimus) mukaisesti.
  Käytännössä:






  — | maissakäynnin tapauksessa: poikkeusta sovelletaan miehistön jäseniin lukuun ottamatta Ruotsia ja Saksaa, |
| --- | --- | --- |

—

Alusten siviilimiehistö:

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa merialusten siviilimiehistön jäsenet viisumipakosta, jos näillä on merenkulkijain henkilöllisyystodistus, joka on annettu Kansainvälisen työjärjestön yleissopimusten (N:o 108/1958 ja N:o 185/2003) tai kansainvälisen meriliikenteen helpottamisesta Lontoossa 9. huhtikuuta 1965 tehdyn Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimuksen (FAL-sopimus) mukaisesti.

Käytännössä:

—

maissakäynnin tapauksessa: poikkeusta sovelletaan miehistön jäseniin lukuun ottamatta Ruotsia ja Saksaa,

| — | kauttakulun tapauksessa: kaikki valtiot Norjaa lukuun ottamatta säilyttävät viisumipakon miehistön jäsenten osalta. |
| --- | --- |

—

kauttakulun tapauksessa: kaikki valtiot Norjaa lukuun ottamatta säilyttävät viisumipakon miehistön jäsenten osalta.

Norjan huomautus: Viisumipakosta vapautetaan filippiiniläisen ”merenkulkijain henkilöasiakirjan ja pätevyyskirjan” (Seafarer's Identification and Record Book) haltijat ja/tai Filippiinien passin haltijat (ks. lokakuussa 1999 tehty Filippiinien ja Norjan meriliikennesopimus). Haltijan on esitettävä laivanomistajan tai laivanomistajan edustajan kirjallinen vahvistus sille, että haltija on aloittamassa työtehtäviä laivalla norjalaisessa satamassa.

| — | Kansainvälisillä jokireiteillä liikennöivien alusten siviilimiehistö:








  — | Rein:
  Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ranska ja Saksa vapauttavat kansainvälisillä jokireiteillä liikennöivien alusten siviilimiehistön jäsenet viisumipakosta, jos heillä on mukanaan matkustusasiakirja, jossa on kolmikielinen leima tai maininta siitä, että he ovat Reinin laivureita Reinin navigaation keskuskomission päätösten mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

—

Kansainvälisillä jokireiteillä liikennöivien alusten siviilimiehistö:

—

Rein:

Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ranska ja Saksa vapauttavat kansainvälisillä jokireiteillä liikennöivien alusten siviilimiehistön jäsenet viisumipakosta, jos heillä on mukanaan matkustusasiakirja, jossa on kolmikielinen leima tai maininta siitä, että he ovat Reinin laivureita Reinin navigaation keskuskomission päätösten mukaisesti.

| — | Tonava:
  Itävalta ja Saksa vapauttavat kansainvälisillä jokireiteillä liikennöivien alusten siviilimiehistön jäsenet viisumipakosta, jos heillä on mukanaan Tonavan laivurin henkilötodistus ja heidät on kirjattu miehistöluetteloon.
  Itävallan osalta viisumipakosta vapauttaminen on voimassa vain kauttakulun ajan edellyttäen, että laivan omistavan yhtiön kotipaikka on ulkomailla ja että laivan miehistö ei poistu laivasta tai satamasta. |
| --- | --- |

—

Tonava:

Itävalta ja Saksa vapauttavat kansainvälisillä jokireiteillä liikennöivien alusten siviilimiehistön jäsenet viisumipakosta, jos heillä on mukanaan Tonavan laivurin henkilötodistus ja heidät on kirjattu miehistöluetteloon.

Itävallan osalta viisumipakosta vapauttaminen on voimassa vain kauttakulun ajan edellyttäen, että laivan omistavan yhtiön kotipaikka on ulkomailla ja että laivan miehistö ei poistu laivasta tai satamasta.

| — | Avustus- tai pelastuslennon miehistö sekä muu katastrofi- ja onnettomuustapauksissa toimiva avustushenkilöstö:


  Unkari myöntää näille henkilöille viisumivapauden. |
| --- | --- |

—

Avustus- tai pelastuslennon miehistö sekä muu katastrofi- ja onnettomuustapauksissa toimiva avustushenkilöstö:

Unkari myöntää näille henkilöille viisumivapauden.

| — | Kansainvälisten järjestöjen virkamiehilleen myöntämien kulkulupien haltijat:



  Yleisiä huomautuksia:

  Portugali: tällaisten kulkulupien haltijat eivät ole vapautettuja viisumipakosta.
  Itävalta: henkilöiltä, jotka nauttivat etuoikeuksia ja vapauksia ja joille on myönnetty erityinen henkilötodistus, ei edellytetä viisumia.

  Tiettyihin järjestöihin liittyvät huomautukset:







  — | Tiettyjen järjestöjen virkamiehiin sovellettava viisumivapaus:





































  Y | = | Kyllä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Ei |

—

Kansainvälisten järjestöjen virkamiehilleen myöntämien kulkulupien haltijat:

Yleisiä huomautuksia:

Portugali: tällaisten kulkulupien haltijat eivät ole vapautettuja viisumipakosta.

Itävalta: henkilöiltä, jotka nauttivat etuoikeuksia ja vapauksia ja joille on myönnetty erityinen henkilötodistus, ei edellytetä viisumia.

Tiettyihin järjestöihin liittyvät huomautukset:

—

Tiettyjen järjestöjen virkamiehiin sovellettava viisumivapaus:

Y

=

Kyllä

N

=

Ei

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Euroopan neuvosto

Y (12)

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

Maailman tullijärjestö

Y

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Pohjois-Atlantin puolustusliitto (Nato)

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Yhdistyneet Kansakunnat

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

N

Y

Y (11)

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Y

Y (10)

Y

Y

2.   Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla myönnettävä viisumivapaus

2.1   Viisumivapaus koululaismatkalle osallistuville koululaisille, jotka ovat vasemmanpuoleisessa sarakkeessa mainittujen kolmansien maiden kansalaisia ja asuvat asetuksen liitteessä II mainitussa kolmannessa maassa, Sveitsissä tai Liechtensteinissa, kun he matkustavat koulun oppilaista muodostuvassa ryhmässä, jonka mukana matkustaa opettaja kyseisestä koulusta

| S | = | koululaiset |
| --- | --- | --- |

S

=

koululaiset

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISTAN

S

S

S

S

ALBANIA

S

S

S

S

ALGERIA

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGUA JA BARBUDA

S

S

S

S

ARMENIA

S

S

S

S

AZERBAIDŽAN

S

S

S

S

BAHAMA

S

S

S

S

BAHRAIN

S

S

S

S

BANGLADESH

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BHUTAN

S

S

S

S

BOLIVIA

S

S

S

S

BOSNIA JA HERTSEGOVINA

S

S

S

S

BOTSWANA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

DJIBOUTI

S

S

S

S

DOMINICA

S

S

S

S

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

S

S

S

S

ECUADOR

S

S

S

S

EGYPTI

S

S

S

S

ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

S

S

S

S

ERITREA

S

S

S

S

ETELÄ-AFRIKKA

S

S

S

S

ETIOPIA

S

S

S

S

FIDŽI

S

S

S

S

FILIPPIINIT

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIA

S

S

S

S

GEORGIA

S

S

S

S

GHANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GUINEA

S

S

S

S

GUINEA-BISSAU

S

S

S

S

GUYANA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDONESIA

S

S

S

S

INTIA

S

S

S

S

IRAK

S

S

S

S

IRAN

S

S

S

S

ITÄ-TIMOR

S

S

S

S

JAMAIKA

S

S

S

S

JEMEN

S

S

S

S

JORDANIA

S

S

S

S

KAMBODŽA

S

S

S

S

KAMERUN

S

S

S

S

KAP VERDE

S

S

S

S

KAZAKSTAN

S

S

S

S

KENIA

S

S

S

S

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

S

S

S

S

KIINA (KANSANTASAVALTA)

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KOLUMBIA

S

S

S

S

KOMORIT

S

S

S

S

KONGO

S

S

S

S

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

S

S

S

S

KUUBA

S

S

S

S

KUWAIT

S

S

S

S

KYRGYZSTAN

S

S

S

S

LAOS

S

S

S

S

LESOTHO

S

S

S

S

LIBANON

S

S

S

S

LIBERIA

S

S

S

S

LIBYA

S

S

S

S

MADAGASCAR

S

S

S

S

MALAWI

S

S

S

S

MALEDIIVIT

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROKKO

S

S

S

S

MARSHALLINSAARET

S

S

S

S

MAURITANIA

S

S

S

S

MAURITIUS

S

S

S

S

MIKRONESIA

S

S

S

S

MOLDOVA

S

S

S

S

MONGOLIA

S

S

S

S

MONTENEGRO

S

S

S

S

MOSAMBIK

S

S

S

S

MYANMAR

S

S

S

S

NAMIBIA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPAL

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

NIGERIA

S

S

S

S

NORSUNLUURANNIKKO

S

S

S

S

OMAN

S

S

S

S

PAKISTAN

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA-UUSI-GUINEA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

POHJOIS-KOREA

S

S

S

S

POHJOIS-MARIAANIT

S

S

S

S

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

S

S

S

S

QATAR

S

S

S

S

RUANDA

S

S

S

S

SAINT KITTS JA NEVIS

S

S

S

S

SAINT LUCIA

S

S

S

S

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

S

S

S

S

SALOMONSAARET

S

S

S

S

SAMBIA

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

S

S

S

S

SAUDI-ARABIA

S

S

S

S

SENEGAL

S

S

S

S

SERBIA

S

S

S

S

SEYCHELLIT

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SOMALIA

S

S

S

S

SRI LANKA

S

S

S

S

SUDAN

S

S

S

S

SURINAME

S

S

S

S

SWAZIMAA

S

S

S

S

SYYRIA

S

S

S

S

TADŽIKISTAN

S

S

S

S

TANSANIA

S

S

S

S

THAIMAA

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDAD JA TOBAGO

S

S

S

S

TŠAD

S

S

S

S

TUNISIA

S

S

S

S

TURKKI

S

S

S

S

TURKMENISTAN

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAINA

S

S

S

S

UZBEKISTAN

S

S

S

S

VALKO-VENÄJÄ

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VENÄJÄ

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

YHDISTYNEET ARABIEMIIRIKUNNAT

S

S

S

S

ZIMBABWE

S

S

S

S

2.2   Viisumivapaus pakolaisaseman saaneille ja kansalaisuudettomille henkilöille, jotka oleskelevat laillisesti jossakin vasemmassa sarakkeessa mainituista maista ja joilla on asianomaisen maan toimivaltaisten viranomaisten myöntämä matkustusasiakirja

| R | = | pakolaiset, joille on myönnetty viisumivapaus |
| --- | --- | --- |
| A | = | kansalaisuudettomat henkilöt, joille on myönnetty viisumivapaus |

R

=

pakolaiset, joille on myönnetty viisumivapaus

A

=

kansalaisuudettomat henkilöt, joille on myönnetty viisumivapaus

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ANDORRA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTIINA

RA

RA

R

AUSTRALIA

RA

RA

R

BRASILIA

RA

RA

R

BRUNEI DARUSSALAM

R (16)A (16)

RA

R

CHILE

RA (16)

RA

R

COSTA RICA

RA

RA

R

EL SALVADOR

RA (16)

RA

R

ETELÄ-KOREA

RA

RA

R

GUATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

ISRAEL

RA

RA

R

JAPANI

RA (16)

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

KROATIA

RA

RA

R

MALESIA

R (16)A (16)

RA

R

MEKSIKO

RA

RA

R

MONACO

RA (16)

RA

RA

R

NICARAGUA

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGUAY

RA (16)

RA

R

PYHÄ ISTUIN

—

—

RA (16)

—

—

—

—

RA

—

—

R

—

—

—

—

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPORE

R (16)A (16)

RA

R

URUGUAY

RA (16)

RA

R

UUSI-SEELANTI

RA (16)

RA

R

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

YHDYSVALLAT

RA (16)

RA

R

KIINAN KANSANTASAVALLAN ERITYISHALLINTOALUEET

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONGKONGIN ERITYISHALLINTOALUE

R (16)A

RA

MACAON ERITYISHALLINTOALUE

R (16)A

RA

2.3   Jäsenvaltioiden myöntämä viisumivapaus Naton tai rauhankumppanuusohjelman puitteissa matkustaville asevoimien jäsenille, joilla on 19 päivänä kesäkuuta 1951 tehdyn Pohjois-Atlantin sopimuksen sopimuspuolten välisen niiden joukkojen asemaa koskevan yleissopimuksen mukainen henkilöllisyystodistus ja muuttomääräys

| X | = | viisumivapaus |
| --- | --- | --- |

X

=

viisumivapaus

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Naton tai rauhankumppanuusohjelman puitteissa matkustavat asevoimien jäsenet, joilla on 19 päivänä kesäkuuta 1951 tehdyn Pohjois-Atlantin sopimuksen sopimuspuolten välisen niiden joukkojen asemaa koskevan yleissopimuksen mukainen henkilöllisyystodistus ja muuttomääräys.

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Poikkeukset 4 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävään viisumivapauteen

Viisumipakko koskee seuraavia vasemmassa sarakkeessa mainituista maista peräisin olevia henkilöitä

| D | = | diplomaattipassien haltijat |
| --- | --- | --- |
| A | = | ilma-alusten siviilimiehistö |
| S | = | henkilöt, joilla on virkapassi/muu vastaava virallinen passi |
| C | = | laivojen siviilimiehistö |

D

=

diplomaattipassien haltijat

A

=

ilma-alusten siviilimiehistö

S

=

henkilöt, joilla on virkapassi/muu vastaava virallinen passi

C

=

laivojen siviilimiehistö

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AUSTRALIA

DS

DSAC

DS (24)

ISRAEL

SA (19)C (20)
   (23)

DSAC

MEKSIKO

DSAC

DS

YHDYSVALLAT

DS

DS

DS (21)
   (23)

DS (22)A (19)C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

4.   Asetuksen 4 artiklan 3 kohdan nojalla tehtävät poikkeukset viisumivapauteen.

Viisumipakko koskee vasemmassa sarakkeessa lueteltujen maiden kansalaisia, jotka työskentelevät korvausta vastaan oleskelunsa aikana

| E | = | työskentely korvausta vastaan |
| --- | --- | --- |

E

=

työskentely korvausta vastaan

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

ANDORRA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTIINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRALIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRASILIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEI DARUSSALAM

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CHILE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

COSTA RICA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

EL SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ETELÄ-KOREA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GUATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ISRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPANI

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KROATIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALESIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEKSIKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONACO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NICARAGUA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PYHÄ ISTUIN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPORE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

UUSI-SEELANTI

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

YHDYSVALLAT

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KIINAN KANSANTASAVALLAN ERITYISHALLINTOALUEET

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

HONGKONGIN ERITYISHALLINTOALUE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MACAON ERITYISHALLINTOALUE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

(2)  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti ja pöytäkirjan 4 artiklan määräysten soveltamista rajoittamatta Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät sovella neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 säännöksiä.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  Taulukossa mainittu diplomaattipassin haltijoille myönnettävä vapautus viisumipakosta koskee lyhyellä virkamatkalla olevia diplomaatteja. Tämä ei kuitenkaan vaikuta sääntöihin, joita sovelletaan diplomaatteihin näiden matkustaessa jäsenvaltioon, joka on heidän senhetkinen tai tuleva akkreditointipaikkansa.

(5)  Benelux-maat: Huhtikuun 11 päivänä 1960 tehdyn yleissopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan, mukaisesti Benelux-maat ovat yhdenmukaistaneet kolmansiin maihin sovellettavat lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevat toimintaperiaatteet.

(6)  Enintään 30 päivän oleskeluun.

(7)  Viisumien myöntämismenettelyjen helpottamisesta tehtyjen Euroopan yhteisön ja seuraavien maiden välisten sopimusten mukaisesti:

| — | Venäjän federaatio (EUVL L 129, 17.5.2007, s. 27). Sopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 2007. |
| --- | --- |

—

Venäjän federaatio (EUVL L 129, 17.5.2007, s. 27). Sopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 2007.

| — | Albanian tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 85). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Albanian tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 85). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

| — | Bosnia ja Herzegovina (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 97). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Herzegovina (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 97). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

| — | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 125). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 125). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

| — | Montenegron tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 109). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Montenegron tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 109). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

| — | Serbian tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 137). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Serbian tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 137). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

| — | Moldovan tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 169). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Moldovan tasavalta (EUVL L 334, 19.12.2007, s. 169). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

| — | Ukraina (EUVL L 332, 18.12.2007, s. 68). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Ukraina (EUVL L 332, 18.12.2007, s. 68). Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008.

(8)  Akkreditoidut suurlähettiläät ja heidän perheensä on vapautettu viisumipakosta.

| — | Pyhä istuin (Vatikaanivaltio)
  Saksa, Ruotsi, Tšekki, Latvia, Tanska, Slovakia, Puola, Ranska, Bulgaria, Slovenia ja Suomi eivät edellytä viisumia Vatikaanin passin haltijoilta kansallisuudesta riippumatta.
  Tanska ja Slovakia eivät edellytä viisumia Vatikaanivaltion viranomaisten myöntämien voimassa olevien henkilöllisyystodistusten haltijoilta.
  Vatikaanivaltion toimivaltaisten viranomaisten myöntämien tavallisten passien ja diplomaatti- ja virkapassien haltijat voivat saapua Benelux-maihin ilman viisumia.
  Itävalta ei edellytä viisumia Vatikaanivaltion diplomaattipassin ja virkapassin haltijoilta. |
| --- | --- |

—

Pyhä istuin (Vatikaanivaltio)

Saksa, Ruotsi, Tšekki, Latvia, Tanska, Slovakia, Puola, Ranska, Bulgaria, Slovenia ja Suomi eivät edellytä viisumia Vatikaanin passin haltijoilta kansallisuudesta riippumatta.

Tanska ja Slovakia eivät edellytä viisumia Vatikaanivaltion viranomaisten myöntämien voimassa olevien henkilöllisyystodistusten haltijoilta.

Vatikaanivaltion toimivaltaisten viranomaisten myöntämien tavallisten passien ja diplomaatti- ja virkapassien haltijat voivat saapua Benelux-maihin ilman viisumia.

Itävalta ei edellytä viisumia Vatikaanivaltion diplomaattipassin ja virkapassin haltijoilta.

| — | Maltan ritarikunta
  Puola ei edellytä viisumia Maltan ritarikunnan diplomaattipassin ja virkapassin haltijoilta.
  Itävalta ei edellytä viisumia Maltan ritarikunnan diplomaattipassin ja virkapassin haltijoilta.
  Slovenia ei edellytä viisumia Maltan ritarikunnan passin haltijoilta. |
| --- | --- |

—

Maltan ritarikunta

Puola ei edellytä viisumia Maltan ritarikunnan diplomaattipassin ja virkapassin haltijoilta.

Itävalta ei edellytä viisumia Maltan ritarikunnan diplomaattipassin ja virkapassin haltijoilta.

Slovenia ei edellytä viisumia Maltan ritarikunnan passin haltijoilta.

(9)  Norja: Norja myöntää viisumivapauden seuraaville henkilöille ja heidän puolisoilleen/avopuolisoilleen ja huollettaville lapsille:

| a) | YK:n edustajat; |
| --- | --- |

a)

YK:n edustajat;

| b) | YK:n tai YK:n erityisjärjestöjen virkamiehet, joiden virkasuhde on vakinainen; |
| --- | --- |

b)

YK:n tai YK:n erityisjärjestöjen virkamiehet, joiden virkasuhde on vakinainen;

| c) | kansainvälisen tuomioistuimen tuomarit tai tuomioistuimen sihteeristössä työskentelevät virkamiehet; |
| --- | --- |

c)

kansainvälisen tuomioistuimen tuomarit tai tuomioistuimen sihteeristössä työskentelevät virkamiehet;

| d) | muut YK:n erityisjärjestössä tai tuomioistuimessa työskentelevät henkilöt; |
| --- | --- |

d)

muut YK:n erityisjärjestössä tai tuomioistuimessa työskentelevät henkilöt;

| e) | YK:n kanssa tehdyllä erityissopimuksella myönnettyjen YK:n kulkulupien ulkomaiset haltijat. |
| --- | --- |

e)

YK:n kanssa tehdyllä erityissopimuksella myönnettyjen YK:n kulkulupien ulkomaiset haltijat.

Yhdistyneet Kansakunnat: Jäsenvaltiot eivät edellytä viisumia YK:n kulkuluvan haltijoilta taulukossa esitetyn mukaisesti.

(10)  Ruotsi: Yhdistyneitä Kansakuntia koskevaa viisumivapautusta sovelletaan virantoimituksessa oleviin YK:n työntekijöihin, joilla on tästä YK:n antama todistus.

(11)  Kyproksen tasavalta ei edellytä viisumia YK:n taivaansinisen ja punaisen kulkuluvan haltijoilta. Valkoisen kulkuluvan haltijoilta (pakolaiset) edellytetään viisumia.

Tanska ei edellytä viisumia Tanskan puolustusvoimien päällikön myöntämän SHIRBRIG, Planning Element Official -henkilötodistuksen haltijoilta.

Maailman tullijärjestö: Taulukossa esitetty Benelux-maiden myöntämä viisumivapaus koskee Maailman tullijärjestön pääsihteerin myöntämän kulkuluvan haltijoita.

(12)  Euroopan neuvosto: Taulukossa esitetty Benelux-maiden myöntämä viisumivapaus koskee Euroopan neuvoston pääsihteerin myöntämän kulkuluvan haltijoita.

(13)  Kypros: edellytetään kansallista yhteisviisumia.

(14)  Ruotsi: Alle 18-vuotiaat koululaiset.

(15)  Yleinen vaatimus on, että henkilöllä on voimassa oleva matkustusasiakirja, joka on myönnetty matkustusasiakirjojen myöntämisestä pakolaisille 15. lokakuuta 1946 tehdyn sopimuksen, pakolaisten oikeusasemasta 28. heinäkuuta 1951 tehdyn yleissopimuksen tai valtiottomien henkilöiden oikeusasemasta 28. syyskuuta 1954 tehdyn yleissopimuksen sääntöjen mukaisesti. Matkustusasiakirjaan on sisällyttävä paluulupa, joka on voimassa riittävän pitkän ajan.

(16)  Saksa: Voimassa siitä lähtien, kun alaviitteessä (1) mainitut sopimukset pakolaisille ja kansalaisuudettomille henkilöille myönnettävistä matkustusasiakirjoista tulevat voimaan.

(17)  Bulgarian huomautus: Pohjois-Atlantin puolustusliiton viisumivapaus koskee Naton päämajan antaman voimassa olevan matkustusasiakirjan tai matkamääräyksen haltijoita, kun nämä ovat työvierailuilla, joiden kesto on enintään yhdeksänkymmentä (90) päivää kuuden kuukauden pituisen ajanjakson aikana.

(18)  Norjan huomautus: Norja myöntää viisumivapauden Naton jäsenmaiden sotilashenkilöille ja sotilasjärjestön päämajassa työskenteleville sotilashenkilöille, kun matkamääräyksen on antanut asianmukainen lähettävän valtion tai Naton viranomainen. Näissä tapauksissa Norja myöntää viisumivapauden myös perheenjäsenille (aviopuolisoille/avopuolisoille ja huollettaville lapsille).

Norja myöntää viisumivapauden myös Eurooppaan sijoitetuille yhdysvaltalaisille, kanadalaisille tai brittiläisille joukoille sekä sotilashenkilöille, jotka sijoitetaan Norjaan tai jotka osallistuvat harjoituksiin Norjassa rauhankumppanuussopimuksen mukaisesti. Näissä tapauksissa viisumivapaus ei koske aviopuolisoita ja lapsia.

(19)  Ranska: viisumipakko pidetään voimassa niiden miehistön jäsenten osalta, jotka ovat Yhdysvaltojen tai Israelin kansalaisia, vaikka nämä maat ovatkin Chicagon yleissopimuksen allekirjoittajavaltioita.

(20)  Ranska: viisumipakko pidetään voimassa niiden miehistön jäsenten osalta, jotka ovat Yhdysvaltojen tai Israelin kansalaisia, vaikka nämä maat ovatkin vuoden 1965 Lontoon yleissopimuksen allekirjoittajavaltioita.

(21)  Espanja: Yhdysvaltojen osalta viisumipakkoa sovelletaan virkamatkalla tai virallisella vierailulla oleviin diplomaattipassin tai virkapassin/muun virallisen passin haltijoihin. Viisumia ei tarvita, kun maahanpääsyyn sovelletaan 1. toukokuuta 1988 tehtyä espanjankielisten maiden ja Pohjois-Amerikan välistä sopimusta.

(22)  Ranska ja Portugali: vain tapauksissa, joissa diplomaatti- tai virkapassin haltijat ovat virkamatkalla.

(23)  Jos kyseessä on virkamatka.

(24)  Puola: virkamatkalla olevat diplomaatti- ja virkapassien haltijat.

(25)  Puola: virkamatkalla olevat diplomaatti- ja virkapassien haltijat (viisumien voimassaoloaika enintään neljä vuotta).

(26)  Espanjan huomautus: viisumipakko ei koske Andorran kansalaisia, jotka voivat harjoittaa oleskelunsa aikana taloudellista toimintaa, vapaiden ammattien harjoittajia lukuun ottamatta.

(27)  Ranskan huomautus: Kanadan osalta viisumipakko koskee vain niitä nuoria kanadalaisia, jotka tulevat Ranskaan 3. lokakuuta 2003 tehdyn Kanadan ja Ranskan hallitusten välisen nuorisovaihtoa koskevan sopimuksen nojalla.

(28)  Viron huomautus: Voidakseen tehdä työtä Virossa ulkomaalaisella on oltava työlupa/oleskelulupa työntekoa varten. Viroon saapuvilta/Virossa oleskelevilta ulkomaalaisilta edellytetään lyhytaikaisten työsuhteiden rekisteröimistä joko viisumin (D-tyyppi) tai viisumivapauden perusteella (jollei jossakin kansainvälisessä sopimuksessa toisin määrätä), ja ne saavat kestää enintään kuusi kuukautta vuodessa.

(29)  Saksan huomautus: Seuraavien työntekijäryhmien ei katsota työskentelevän korvausta vastaan, minkä vuoksi viisumipakko ei koske heitä tietyissä olosuhteissa:

| — | merimiehet, joilla on Saksan merimieskirja (Seefahrtbuch) ja liitteessä II olevassa luettelossa mainitun viranomaisen myöntämä kansallinen passi; ainoastaan jos he kuuluvat sellaisen aluksen miehistöön, joka on saanut luvan käyttää Saksan lippua tai joka on Saksan alueella, |
| --- | --- |

—

merimiehet, joilla on Saksan merimieskirja (Seefahrtbuch) ja liitteessä II olevassa luettelossa mainitun viranomaisen myöntämä kansallinen passi; ainoastaan jos he kuuluvat sellaisen aluksen miehistöön, joka on saanut luvan käyttää Saksan lippua tai joka on Saksan alueella,

| — | meri- ja rannikkoluotsit, jotka harjoittavat ammattiaan, |
| --- | --- |

—

meri- ja rannikkoluotsit, jotka harjoittavat ammattiaan,

| — | tavara- ja henkilökuljetukseen liittyvässä laivaliikenteessä Reinillä ja Tonavalla Mainin-Tonavan kanava mukaan luettuna: aluksella, joka on rekisteröity jossakin toisessa maassa yritykselle, jonka kotipaikka on toisessa maassa, työskentelevät kolmannen maan kansalaiset, jos heillä on tunnustettu passi tai passia vastaava asiakirja, joka osoittaa kelpoisuuden harjoittaa laivaliikennettä Reinillä, tai muu erityinen tunnustettu passia vastaava asiakirja, esimerkiksi Donauschifferausweis tai merimieskirja (Seefahrtbuch), ja jotka on merkitty miehistöluetteloon. Oleskelun on liityttävä suoraan ammatin harjoittamiseen. |
| --- | --- |

—

tavara- ja henkilökuljetukseen liittyvässä laivaliikenteessä Reinillä ja Tonavalla Mainin-Tonavan kanava mukaan luettuna: aluksella, joka on rekisteröity jossakin toisessa maassa yritykselle, jonka kotipaikka on toisessa maassa, työskentelevät kolmannen maan kansalaiset, jos heillä on tunnustettu passi tai passia vastaava asiakirja, joka osoittaa kelpoisuuden harjoittaa laivaliikennettä Reinillä, tai muu erityinen tunnustettu passia vastaava asiakirja, esimerkiksi Donauschifferausweis tai merimieskirja (Seefahrtbuch), ja jotka on merkitty miehistöluetteloon. Oleskelun on liityttävä suoraan ammatin harjoittamiseen.

Myös toiminta itsenäisenä ammatinharjoittajana ymmärretään työskentelyksi korvausta vastaan. Joitakin erityistoimintoja ei katsota työskentelyksi korvausta vastaan (asuinpaikkaa koskevan asetuksen 17 §:n 2 momentti yhdessä työvoima-asetuksen 16 §:n kanssa, esim. erityiskuljettajat). Kyseiset henkilöt saavat saapua maahan ilman viisumia tietyissä erikseen vahvistetuissa olosuhteissa.

(30)  Bulgarian huomautus: Voidakseen tehdä työtä Bulgariassa ulkomaalaisella on oltava työlupa ja viisumi pitkäaikaista oleskelua varten ensimmäisen kerran maahan saavuttaessa. Ulkomaalaisen saavuttua maahan toimivaltaiset maahanmuuttoviranomaiset myöntävät hänelle oleskeluluvan, joka sallii maassa oleskelun, maasta lähdön ja paluun ilman muita lupia.

(31)  Liettuan huomautus: Voidakseen tehdä työtä Liettuassa ulkomaalaisella on oltava työlupa (lukuunottamatta sosiaali- ja työministerin määräyksessä N:o A1-179 mainittuja poikkeuksia) ja oleskelulupa, jotka voidaan saada Liettuan alueella.

(32)  Suomen huomautus: Voidakseen tehdä työtä henkilöllä on oltava oleskelulupa.

(33)  Kyproksen huomautus: Voidakseen tehdä työtä Kyproksella ulkomaalaisilla on oltava työlupa ja oleskelulupa ulkomaalais- ja maahanmuuttolain 105 luvun ja asetuksen N:o 242/72 mukaisesti.

(34)  Maltan huomautus: Voidakseen tehdä työtä Maltalla ulkomaalaisella on oltava työlupa/oleskelulupa työntekoa varten.

(35)  Itävallan huomautus: Itävallassa sovelletaan seuraavia erityissäännöksiä myönnettäessä viisumeja ansiotoimintaa varten:

Kausityöläiset ja sadonkorjuuaikaan työskentelevät henkilöt voivat tulla maahan ilman D + C-viisumia ja saada työluvan sen jälkeen, kun toimivaltainen ulkomaalaisasioita käsittelevä poliisiviranomainen on antanut lupatodistuksen.

Muuta kausiluonteista, itsenäistä ammatinharjoittamista tai työsuhdetta varten ulkomaalaiset, joilta ei edellytetä viisumia, voivat harjoittaa toimintaansa vasta sitten, kun matkustamiseen oikeuttava oleskeluviisumi (D + C-viisumi) on myönnetty.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/62

---

Ehdotuspyyntö: epäsuorat toimet digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevassa monivuotisessa yhteisön ohjelmassa (eContentplus-ohjelma)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/13)

1.   Tavoitteet ja kuvaus

Euroopan komissio on hyväksynyt työohjelman ja ehdotuspyynnön vuodelle 2008 eContentplus-ohjelman toteuttamiseksi (1).

Tämä ehdotuspyyntö koskee epäsuoria toimia, joissa käsitellään seuraavia alueita ja toimia:

| — | Paikkatieto







  3.1 | Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot paikkatiedon alalla |
| --- | --- | --- |

—

Paikkatieto

3.1

Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot paikkatiedon alalla

| — | Koulutuksellinen sisältö







  4.1 | Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot koulutuksellisen sisällön alalla |
| --- | --- | --- |

—

Koulutuksellinen sisältö

4.1

Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot koulutuksellisen sisällön alalla

| 4.2 | Koulutuksellista sisältöä koskevat kohdennetut hankkeet |
| --- | --- |

4.2

Koulutuksellista sisältöä koskevat kohdennetut hankkeet

| — | Digitaaliset kirjastot







  5.1 | Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot digitaalisten kirjastojen yhteentoimivuuden alalla |
| --- | --- | --- |

—

Digitaaliset kirjastot

5.1

Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot digitaalisten kirjastojen yhteentoimivuuden alalla

| 5.2 | Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot Euroopan digitaalisen kirjaston käytön ja palvelujen alalla |
| --- | --- |

5.2

Parhaita toimintatapoja koskevat verkostot Euroopan digitaalisen kirjaston käytön ja palvelujen alalla

| 5.3 | Kulttuurista sisältöä koskevat kohdennetut hankkeet |
| --- | --- |

5.3

Kulttuurista sisältöä koskevat kohdennetut hankkeet

| 5.4 | Tieteellistä/tutkimuksellista sisältöä koskevat kohdennetut hankkeet |
| --- | --- |

5.4

Tieteellistä/tutkimuksellista sisältöä koskevat kohdennetut hankkeet

| 5.5 | Aihepiirikohtainen verkko Euroopan digitaalisen kirjaston koordinoimiseksi ja tukemiseksi |
| --- | --- |

5.5

Aihepiirikohtainen verkko Euroopan digitaalisen kirjaston koordinoimiseksi ja tukemiseksi

2.   Tukikelpoiset hakijat

eContentplus-ohjelmaan voivat osallistua kaikki EU:n jäsenvaltioihin sijoittautuneet oikeussubjektit.

ETA-sopimuksen sopimuspuoliin kuuluviin EFTA-valtioihin (Islanti, Liechtenstein ja Norja) sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua ohjelmaan mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti (2).

Kroatiaan, Turkkiin ja entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua ohjelmaan, mutta saavat rahoitusta vain, jos kyseisen maan kanssa on tehty tätä tarkoitusta varten kahdenvälinen sopimus.

Kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit ja kansainväliset organisaatiot voivat osallistua ohjelmaan, mutta ilman yhteisön rahoitusta.

3.   Budjetti

Epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen varattu kokonaistalousarvio on 42,5 miljoonaa EUR.

4.   Määräaika

Ehdotusten on oltava perillä komissiossa viimeistään 12. kesäkuuta 2008 klo 17.00 (Luxemburgin aikaa). Määräajan jälkeen saapuneita ehdotuksia ei oteta huomioon.

5.   Lisätietoja

Ehdotuspyynnön lyhentämätön versio ja hakulomakkeet ovat saatavissa seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Kaikissa hakemuksissa on noudatettava eritelmiä ja ehtoja, jotka on kuvattu ehdotuspyynnön lyhentämättömässä versiossa, työohjelmassa ja ehdottajille laaditussa oppaassa, jotka ovat saatavilla englanninkielisinä edellä mainitussa komission Internet-osoitteessa. Näihin sisältyvät tiedot siitä, kuinka ehdotukset on laadittava ja toimitettava.

Ehdotusten arvioinnissa noudatetaan avoimuuden ja tasapuolisuuden periaatteita. Komissio suorittaa arvioinnin ulkoisten asiantuntijoiden avustamana. Jokainen ehdotus arvioidaan eContentplus-ohjelman työohjelmassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti.

Kaikki Euroopan komission vastaanottamat ehdotukset käsitellään luottamuksellisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 456/2005/EY, tehty 9 päivänä maaliskuuta 2005, digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevasta monivuotisesta yhteisön ohjelmasta (EUVL L 79, 24.3.2005, s. 1).

(2)  Ajantasaista tietoa ohjelmaan osallistuvista maista julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Ajantasainen luettelo on saatavilla myös ohjelman Internet-sivuilta osoitteessa: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/64

---

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman työohjelmiin liittyvät ehdotuspyynnöt

(2008/C 74/14)

Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) työohjelmiin liittyvistä ehdotuspyynnöistä.

Ehdotuspyynnöt luetellaan jäljempänä. Ehdotusten määräajat ja ehdotuspyyntöjen budjetit mainitaan ehdotuspyynnöissä, jotka julkaistaan CORDIS-tietopalvelun verkkosivustolla.

”Ihmiset”-erityisohjelma:

| Ehdotuspyyntöjen tunnukset: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | ”Euroopan sisäiset apurahat” |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | ”Eurooppalaisten tutkijoiden apurahat EU:n ulkopuolelle” |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | ”EU:n ulkopuolisten maiden tutkijoiden apurahat” |

Ehdotuspyyntöjen tunnukset:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

”Euroopan sisäiset apurahat”

FP7-PEOPLE-IOF-2008

”Eurooppalaisten tutkijoiden apurahat EU:n ulkopuolelle”

FP7-PEOPLE-IIF-2008

”EU:n ulkopuolisten maiden tutkijoiden apurahat”

Ehdotuspyynnöt liittyvät 28. marraskuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä K(2007) 5740 hyväksyttyyn työohjelmaan.

Ehdotuspyyntöjä koskevat säännöt, työohjelmat ja opastusta ehdotusten jättämiseen saa CORDIS-tietopalvelun verkkosivulta: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan talousalue EFTAn tuomioistuin

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/65

---

Oslo tingrettin (Oslon käräjäoikeuden) 26. marraskuuta 2007 päivätty pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa L'Oréal Norge AS vastaan Smart Club Norge AS

(Asia E-10/07)

(2008/C 74/15)

Oslo tingrett (Oslon käräjäoikeus) on esittänyt 26. marraskuuta 2007 pyynnön saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa L'Oréal Norge AS vastaan Smart Club Norge AS. Pyyntö saapui tuomioistuimen kirjaamoon 29. marraskuuta 2007 ja koskee seuraavia kysymyksiä:

| 1. | Onko neuvoston direktiivin 89/104/ETY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että tavaramerkin haltija saa sen nojalla oikeuden estää Euroopan talousalueen ulkopuolisista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin, kun tällainen tuonti tapahtuu ilman tavaramerkin haltijan suostumusta? |
| --- | --- |

1.

Onko neuvoston direktiivin 89/104/ETY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että tavaramerkin haltija saa sen nojalla oikeuden estää Euroopan talousalueen ulkopuolisista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin, kun tällainen tuonti tapahtuu ilman tavaramerkin haltijan suostumusta?

| 2. | Onko direktiivin 89/104/ETY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että oikeuksien kansainvälinen sammuminen sallitaan? |
| --- | --- |

2.

Onko direktiivin 89/104/ETY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että oikeuksien kansainvälinen sammuminen sallitaan?

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/66

---

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

(2008/C 74/16)

Komissio on vastaanottanut osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka on esitetty polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla. Tarkastelussa tutkitaan ainoastaan tuotteen määritelmää sen selvittämiseksi, kuuluvatko tietyt tuotetyypit tiettyjä valukappaleita koskevien toimenpiteiden piiriin.

Pyynnön on esittänyt Eurofonte, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

1.   Tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat muokattavaksi soveltumattomasta valuraudasta valmistetut, myös työstetyt, päällystetyt, maalatut tai muita materiaaleja sisältävät, tavarat tai niiden osat, joita käytetään peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai joista on pääsy tällaisiin järjestelmiin, paloposteja lukuun ottamatta, ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99. Nämä CN-koodit ovat ainoastaan ohjeellisia.

2.   Voimassa olevat toimenpiteet

Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka on otettu käyttöön tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontia koskevalla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1212/2005 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 268/2006 (3). Sitoumus hyväksyttiin komission päätöksellä 2006/109/EY (4).

3.   Tarkastelun perusteet

Asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklassa mainittujen toimenpiteiden kohteena oleva tuote on muokattavaksi soveltumattomasta valuraudasta valmistetut tavarat. Mainitun asetuksen johdanto-osan 18–23 kappaleessa todetaan, että valukappaleet tehdään suomu- tai pallografiittivaluraudasta. Pyynnön esittäjä väittää, että edellä mainitussa asetuksessa toimenpiteen soveltamisalaa ei ole määritelty riittävän selkeästi. Näin ollen pyynnön esittäjä väittää, että tuotteen määritelmää olisi selkeytettävä pallografiittivaluraudasta valmistettujen valukappaleiden osalta ja erityisesti olisi selvitettävä, sisältyvätkö tällaiset valukappaleet tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.

Sen vuoksi on aiheellista tarkastella asiaa uudelleen tuotteen määritelmän osalta. Tämän tarkastelun perusteella mahdollisesti annettavia asetuksia saatetaan soveltaa taannehtivasti asiaa koskevien toimenpiteiden käyttöönottopäivästä alkaen, tai mahdollisesti myöhäisemmästä ajankohdasta, kuten tämän ilmoituksen julkaisemista seuraavasta päivästä, alkaen. Kaikkia toimijoita ja erityisesti tuojia pyydetään esittämään asiaa koskevat näkökantansa ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä.

4.   Menettely

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se panee perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun, joka rajataan koskemaan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää.

a)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksessaan tarvitsemansa tiedot komissio lähettää kyselylomakkeet yhteisön tuotannonalalle, muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, tiedossa oleville tuojille, tiedossa oleville käyttäjille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinan kansantasavallassa ja kyseessä olevan viejämaan viranomaisille. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 5 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 5 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne sitä pyytävät ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 5 kohdan b alakohdassa asetetussa määräajassa.

5.   Määräajat

a)   Osapuolten ilmoittautuminen ja kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa ja toimitettava täytetty kyselylomake tai muut tiedot 40 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää asianomaisen osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

b)   Kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää saada tulla komission kuulemiksi samassa 40 päivän määräajassa.

6.   Kirjalliset huomautukset, täytetyt kyselylomakkeet ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki näkökantansa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin ilmoiteta) ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelinnumero ja faksi- ja/tai teleksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto on varustettava merkinnällä ”LIMITED” (5), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen versio, joka varustetaan merkinnällä ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 295 65 05

7.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, alustavat tai lopulliset päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos todetaan, että jokin asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla kyseisen osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

8.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9.   Muut perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaiset välivaiheen tarkastelut

Tämän tarkastelun soveltamisala on määritetty edellä 4 kohdassa. Osapuolet voivat halutessaan vaatia tarkastelua muiden syiden perusteella perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18. joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) mukaisesti.

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etuihin kyseisessä menettelyssä; tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Yhteystiedot sekä lisätietoja on saatavilla kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

(2)  EUVL L 199, 29.7.2005, s. 1.

(3)  EUVL L 47, 17.2.2006, s. 3.

(4)  EUVL L 47, 17.2.2006, s. 59.

(5)  Tämä tarkoittaa asiakirjan olevan tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Asiakirja on asetuksen (EY) N:o 384/96 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/68

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/17)

| 1. | Komissio vastaanotti 12. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys MBDA SAS (MBDA) ja Ranskan valtion omistaman SNPE-konsernin ranskalainen tytäryritys SNPE Matériaux Énergétiques S.A. (SME) hankkivat olemassa olevan ranskalaisen yhteisyrityksensä Roxel SAS:n (Roxel) välityksellä asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Protac ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys MBDA SAS (MBDA) ja Ranskan valtion omistaman SNPE-konsernin ranskalainen tytäryritys SNPE Matériaux Énergétiques S.A. (SME) hankkivat olemassa olevan ranskalaisen yhteisyrityksensä Roxel SAS:n (Roxel) välityksellä asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Protac ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | MBDA: ohjusten ja ohjusjärjestelmien valmistus ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

MBDA: ohjusten ja ohjusjärjestelmien valmistus ja myynti,

| — | SME: ajoainepanosten ja energeettisiä aineita hyödyntävien laitteiden valmistus pääasiassa avaruus-, puolustus- ja autoteollisuuden tarpeisiin sekä ajoaineiden ja räjähteiden valmistus sotilaskäyttöön, |
| --- | --- |

—

SME: ajoainepanosten ja energeettisiä aineita hyödyntävien laitteiden valmistus pääasiassa avaruus-, puolustus- ja autoteollisuuden tarpeisiin sekä ajoaineiden ja räjähteiden valmistus sotilaskäyttöön,

| — | Protac: taktisiin ohjuksiin tarkoitettujen käyttövoimajärjestelmien suunnittelu, valmistus ja myynti. |
| --- | --- |

—

Protac: taktisiin ohjuksiin tarkoitettujen käyttövoimajärjestelmien suunnittelu, valmistus ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5032 — Roxel/Protac seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5032 — Roxel/Protac seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/69

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet))

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/18)

| 1. | Komissio vastaanotti 14. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla norjalainen yritys StatoilHydro ASA (StatoilHydro) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan tanskalaisessa yrityksessä ConocoPhillips Danmark ApS, ruotsalaisessa yrityksessä ConocoPhillips Nordic AB ja norjalaisessa yrityksessä ConocoPhillips JET AS, joista käytetään yhteisnimitystä Jet Scandinavia, ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 14. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla norjalainen yritys StatoilHydro ASA (StatoilHydro) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan tanskalaisessa yrityksessä ConocoPhillips Danmark ApS, ruotsalaisessa yrityksessä ConocoPhillips Nordic AB ja norjalaisessa yrityksessä ConocoPhillips JET AS, joista käytetään yhteisnimitystä Jet Scandinavia, ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | StatoilHydro: integroitunut öljy- ja kaasuyhtiö, jonka toimialoja ovat öljyn ja kaasun etsintä, kehittäminen, jalostus ja myynti (tuotantoketjun alkupää) sekä huoltoasematoiminnan harjoittaminen (tuotantoketjun loppupää) Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

StatoilHydro: integroitunut öljy- ja kaasuyhtiö, jonka toimialoja ovat öljyn ja kaasun etsintä, kehittäminen, jalostus ja myynti (tuotantoketjun alkupää) sekä huoltoasematoiminnan harjoittaminen (tuotantoketjun loppupää) Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa,

| — | Jet Scandinavia: Jet-huoltoasemien toiminnan harjoittaminen Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa ja varastoterminaalitoiminnan harjoittaminen Ruotsissa. |
| --- | --- |

—

Jet Scandinavia: Jet-huoltoasemien toiminnan harjoittaminen Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa ja varastoterminaalitoiminnan harjoittaminen Ruotsissa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet) seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet) seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/70

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/19)

| 1. | Komissio vastaanotti 14. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalainen yritys Altor Fund II (Altor) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ruotsalaisessa yrityksessä Papyrus AB ja siihen etuyhteydessä olevissa yrityksissä (yhdessä Papyrus) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 14. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalainen yritys Altor Fund II (Altor) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ruotsalaisessa yrityksessä Papyrus AB ja siihen etuyhteydessä olevissa yrityksissä (yhdessä Papyrus) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Altor: yksityinen sijoituspääoma, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Altor: yksityinen sijoituspääoma,

| — | Papyrus: hienopaperin, pakkausmateriaalien, kulutustavaroiden ja toimistotarvikkeiden jakelu. |
| --- | --- |

—

Papyrus: hienopaperin, pakkausmateriaalien, kulutustavaroiden ja toimistotarvikkeiden jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus AB seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus AB seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/71

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 74/20)

| 1. | Komissio vastaanotti 14. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen Colony Capital -yhtymän (Colony Capital) määräysvallassa olevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevat yritykset Colony Investors VII, L.P. ja Colyzeo Investors, L.P. ja Morgan Stanley -yhtymään kuuluva Morgan Stanley & Co. International plc hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Colfilm SAS (Colfilm) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 14. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen Colony Capital -yhtymän (Colony Capital) määräysvallassa olevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevat yritykset Colony Investors VII, L.P. ja Colyzeo Investors, L.P. ja Morgan Stanley -yhtymään kuuluva Morgan Stanley & Co. International plc hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Colfilm SAS (Colfilm) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Colony Capital: pääomasijoitusyhtiö, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Colony Capital: pääomasijoitusyhtiö,

| — | Morgan Stanley: maailmanlaajuiset rahoituspalvelut, |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley: maailmanlaajuiset rahoituspalvelut,

| — | Colfilm: Paris Saint-Germain Football SA -jalkopalloseuran ja siihen liittyvän urheilutoiminnan holdingyhtiö. |
| --- | --- |

—

Colfilm: Paris Saint-Germain Football SA -jalkopalloseuran ja siihen liittyvän urheilutoiminnan holdingyhtiö.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 20.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 74/72

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2008/C 74/21)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”KAINUUN RÖNTTÖNEN”

EY-nro: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

SAN ( ) SMM ( X )

Tämä yhteenveto eritelmän pääkohdista on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Osoite: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Puh.: | (358-9) 1605 42 78 |
| Faksi: | (358-9) 1605 34 00 |
| Sähköposti: | maija.heinonen@mmm.fi |

Nimi:

Maa- ja metsätalousministeriö

Osoite:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Puh.:

(358-9) 1605 42 78

Faksi:

(358-9) 1605 34 00

Sähköposti:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Hakijaryhmittymä:

| Nimi: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Osoite: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Nimi:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Osoite:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Puh.:

(358-020) 833 53 35

Faksi:

(358-8) 655 12 74

Sähköposti:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka 2.4: Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan vaatimuksista)

4.1   Nimi: ”Kainuun rönttönen”

4.2   Tuotteen kuvaus: Kainuun rönttönen on pyöreä pienehkö ruiskuorinen avopiiras, jonka täytteenä on keitettyä perunaa, ruisjauhoja ja puolukkaa. Täytteessä puolukalla höystetty perunaimellys on rusertavanpunaista, jolle kiillon antaa voisula. Kainuun rönttösen valmistuksessa on kolme eri työvaihetta. Ensin valmistetaan täyte, sitten tehdään taikinakuori, lopuksi ne yhdistetään.

4.3   Maantieteellinen alue: Kainuun maakunta sijaitsee Oulun läänissä ja siihen kuuluu kahdeksan kuntaa ja kaksi kaupunkia. Kainuun väkiluku on 86 000 ihmistä ja väentiheys 4 henkeä/neliökilometri. Kainuun pinta-ala on 24 451 neliökilometriä, joista 12 prosenttia on vesistöjä. Metsää Kainuussa yli 2 milj. hehtaaria ja maisemaan kuuluvatkin oleellisesti vaarat, metsät, vesistöt ja suot.

4.4   Alkuperätodisteet: Tuotteet valmistetaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti ja valmistusprosessissa noudatetaan HACCP-omavalvontajärjestelmää. Tuote-eritelmän mukaisuutta valvoo valtion elintarvikevirasto.

Tuotteen jäljitettävyys varmistetaan mainitsemalla valmistajan nimi pakkauksessa tai tuotetarrassa, joka valmistajan on kiinnitettävä tuotepakkaukseen. Valmistajan tuotantopaikan on sijaittava Kainuun rönttösen valmistukseen määritetyllä maantieteellisellä alueella.

4.5   Valmistusmenetelmä: Kainuun rönttösen valmistuksessa on kolme eri työvaihetta. Ensin valmistetaan täyte eli puuro, sitten tehdään taikinankuori, lopuksi yhdistetään. Kainuun rönttönen valmistetaan sataprosenttisesti käsin raaka-aineiden mittaamisesta lähtien. Konetta käytetään ainoastaan avustamaan taikinan vaivausta, kaulintaa ja perunoiden kuorintaa.

Raaka-aineet:

Kuoritaikina:

| — | 0,500 kg kylmää vettä, |
| --- | --- |

—

0,500 kg kylmää vettä,

| — | 0,007 kg suolaa, |
| --- | --- |

—

0,007 kg suolaa,

| — | 0,300 kg vehnäjauhoja, |
| --- | --- |

—

0,300 kg vehnäjauhoja,

| — | 0,800 kg ruisjauhoja, |
| --- | --- |

—

0,800 kg ruisjauhoja,

| — | 0,050 kg rypsiöljyä. |
| --- | --- |

—

0,050 kg rypsiöljyä.

Täyte:

| — | 2,000 kg perunaa, |
| --- | --- |

—

2,000 kg perunaa,

| — | 0,300 kg ruisjauhoja, |
| --- | --- |

—

0,300 kg ruisjauhoja,

| — | 0,400 kg puolukkasurvosta, |
| --- | --- |

—

0,400 kg puolukkasurvosta,

| — | 0,100 kg sokeria, |
| --- | --- |

—

0,100 kg sokeria,

| — | 0,007 kg suolaa. |
| --- | --- |

—

0,007 kg suolaa.

Sydämen (syöminen) eli täytteen valmistus:

Perunat kuoritaan ja keitetään kypsiksi sekä soseutetaan.

Hiukan jäähtyneeseen perunasoseeseen sekoitetaan ruisjauhot.

Seos jätetään imeltymään huoneenlämpöön 2–3 tunnin ajaksi välillä sekoittaen.

Imeltyneeseen ja jäähtyneeseen seokseen sekoitetaan sokeroitua puolukkasurvosta ja suolaa.

Taikinankuoren valmistus:

Kylmään suolalla maustettuun veteen lisätään vähitellen ruisjauhoja ja hiukan vehnäjauhoja sekä hapanleipätaikinaa. Alustetaan taikinaksi. Lisätään vielä rypsiöljyä ja sekoitetaan.

Taikinasta kaulitaan 2 mm:n paksuinen levy, josta otetaan muottileikkurilla pyöreitä, halkaisijaltaan 50–130 mm kokoisia paloja, jotka täytetään runsaalla annoksella täytettä. Yksi sentti jätetään reunoista vapaaksi täytteestä. Täytteen ja kuoren suhde on 1:1.

Kainuun rönttösen ummistaminen ja paistaminen:

Kuoren reuna käännetään täytteen päälle ja poimutetaan, eli rypytetään, tasaisesti pyöreillä ei terävillä poimuilla. Rönttöset nostetaan paistopellille.

Rönttöset paistetaan kuumassa uunissa rapeiksi ja kypsiksi, kauniin ruskeareunaisiksi, jonka jälkeen reunat voidellaan kuumalla voisulalla.

Kainuun rönttösen säilytys:

Kainuun rönttöset ovat herkullisimmillaan hiukan jäähtyneinä, rapeina leipomuksina.

Ne säilyvät toiseen päivään hyvin huoneenlämmössä liinalla pietettyinä tai paperipussissa. Jääkaapissa rönttöset säilyvät jopa viikon. Vain lämmitys ja rönttöset ovat taas herkullista syötävää.

Rönttöset voi pakastaa raakana tai valmiina, jolloin säilyvyys on huomattavasti pitempi. Raakana pakastetut rönttöset paistetaan tarpeen mukaan hiukan ennen käyttöä.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Leivällä ja leipomuksilla on Kainuussa keskeinen sija aterioissa. Götha ja Reima Rannikko kirjoittavat Kainuun Leipä-kirjassa seuraavasti: ”Kaikkialta Kainuussa löytyvät samat perusleivät ja lisäksi tuli kymmenittäin paikallisia erikoisuuksia. Viiden vuoden työn tuloksena olemme onnistuneet osoittamaan jokseenkin tarkasti sata erilaista perusleipomusta. Määrä moninkertaistuu, kun kaikki muunnokset ja vivahteet lasketaan erikseen. Tämä monimuotoisuus selittynee ainakin osaksi sillä, että Kainuu on pohjoispohjalaisen, savolaisen ja vienankarjalaisen kulttuuriperinteen kohtauspaikka.”

Tarina kertoo, että ennen vanhaan, kun ruoasta oli todella pulaa ja isännän piti lähteä kevättalvella savottaan, niin emäntä raapi puolukkatiinun pohjalta viimeiset puolukat, keräsi laarin pohjalta niin ikään viimeiset perunat ja leipoi survoksen ruiskuoreen. Näin syntyi rönttönen — iso, ruokaisa piirakka. Nykyisin rönttösiä valmistetaan myös pienempinä ns. cocktail-kokona.

Ihmisen perusmaut ovat suolainen, makea, hapan ja karvas. Entisaikaan sokeria ei ollut tai sitä oli hyvin vähän. Kainuun Rönttönen vastasi makeankaipuuseen. makeus saatiin perunan imellyttämisellä. Hapattaminen sai aikaan kuoren kuohkeuden ja mehevän maun. leivinuunin arinalla rönttöset paistettiin ainutlaatuisiksi rapeakuorisiksi leivonnaisiksi.

Rönttönen tunnetaan nimenomaan ja ainoastaan kainuulaisena tuotteena. Rönttönen on Kuhmon pitäjäruoka. Oppi- ja keittokirjoissa rönttönen yhdistetään automaattisesti Kainuuseen, esimerkiksi Bakers á la carte-kirjan (Manne Stenroos) rönttösresepti on peräisin tässä hakemuksessa mukana olevalta kainuulaiselta tuottajalta.

Kainuussa tuotetaan monia piirakoita, mutta nimenomaan tällä reseptillä tuotettu avoin piirakka kantaa nimeä ”rönttönen”. Yhteys maakuntaan on löydettävissä mm. reseptikirjasta: ”Suomalaisia leipäerikoisuuksia” (Leipätoimikunta 1988). Maakunnan ja tuotteen yhteinen historia on parhaiten kirjattu Götha ja Reima Rannikon kirjaan ”Kainuun leipä” (Otava 1978). Kainuun rönttönen on esimerkkinä Kainuulaisesta leivonnaisesta kokki Jaakko Kolmosen kirjassa ”Suomen maakuntaleivät”, jossa on reseptit lähes 80 erilaisesta suomalaisesta leivästä. Kainuulaista elämää kuvaavissa kaunokirjallisissa teoksissa, kuten Veikko Huovisen ”Muina miehinä” kuvataan rönttönen nimenomaan Kainuulaisena tuotteena. Kainuun rönttönen on olennainen osa Kainuulaisia kulttuuritapahtumia, kuten vuotuista perinteistä Kuhmon kamarimusiikkijuhlaa, johon kokoontuvat ihmiset ympäri maailmaa ja haluavat syödä alueen erityisherkkua. ”Kainuun rönttönen” on esitelty muun muassa Suomalaisen Ruokakulttuurin juhlassa Helsingissä 1998, Helsingin maaseutumarkkinoilla 1994 ja Stuttgartin konditoria- ja leipomoalan messuilla 1996 ja se on kuulunut Kainuun esittelyyn vuosittaisilla matkailumessuilla Helsingissä.

Kainuun rönttönen katetaan nykyisinkin ruokapöytään erityisesti keittoaterialle. Se on maukas ja ravitseva välipala lapsille ja aikuisille, eikä se tarvitse päälleen muuta kuin maun mukaan voita. Kahvileipänä ja retkieväänä Kainuun rönttönen on verraton.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Osoite: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Puh.: | (358-020) 772 003 |
| Faksi: | (358-020) 772 43 50 |
| Sähköposti: | kirjaamo@evira.fi |

Nimi:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Osoite:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Puh.:

(358-020) 772 003

Faksi:

(358-020) 772 43 50

Sähköposti:

kirjaamo@evira.fi

4.8   Merkinnät: —

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---