# Úřední věstník C 74/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 74 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5120. března 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 74

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5120. března 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2008/C 074/01 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 074/02 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2007–2010 | 5 |
| 2008/C 074/03 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2007–2010 | 10 |
| 2008/C 074/04 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2007–2010 | 15 |
| 2008/C 074/05 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2007–2010 | 19 |
| 2008/C 074/06 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2007–2010 | 24 |
| 2008/C 074/07 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k programu stability Malty na období 2007–2010 | 28 |
| 2008/C 074/08 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2007–2010 | 33 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2008/C 074/01

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2007–2010

1

2008/C 074/02

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2007–2010

5

2008/C 074/03

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2007–2010

10

2008/C 074/04

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2007–2010

15

2008/C 074/05

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2007–2010

19

2008/C 074/06

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2007–2010

24

2008/C 074/07

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k programu stability Malty na období 2007–2010

28

2008/C 074/08

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2007–2010

33

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 074/09 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 074/09

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 074/11 | Směnné kurzy vůči euru | 39 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 074/12 | Informace podle nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni | 40 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 074/11

Směnné kurzy vůči euru

39

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 074/12

Informace podle nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni

40

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2008/C 074/13 | Výzva k předkládání návrhů na nepřímé akce v rámci víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (Program eContentplus) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Výzva k předkládání návrhů v rámci pracovních programů sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace | 64 |
| | SOUDNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropský hospodářský prostorSoudní dvůr ESVO |
| 2008/C 074/15 | Žádost o stanovisko Soudního dvora ESVO předložená soudem Oslo tingrett dne 26. listopadu 2007 ve věci L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS (Věc E-10/07) | 65 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Komise |
| 2008/C 074/16 | Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky | 66 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 074/17 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 71 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2008/C 074/21 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 72 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2008/C 074/13

Výzva k předkládání návrhů na nepřímé akce v rámci víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (Program eContentplus) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Výzva k předkládání návrhů v rámci pracovních programů sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace

64

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Evropský hospodářský prostorSoudní dvůr ESVO

2008/C 074/15

Žádost o stanovisko Soudního dvora ESVO předložená soudem Oslo tingrett dne 26. listopadu 2007 ve věci L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS (Věc E-10/07)

65

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

2008/C 074/16

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky

66

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 074/17

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

71

JINÉ AKTY

Komise

2008/C 074/21

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2007–2010

(2008/C 74/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Rakouska na období let 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Rakouska na období let 2007–2010.

| (2) | Během posledních několika let Rakousko zažívá významný hospodářský růst, který je v porovnání s ostatními státy eurozóny v průměru vyšší. Soukromá spotřeba stagnovala, takže k růstu přispěly především čistý vývoz a investice. Pokračující zmírňování růstu mezd napomohlo udržet cenovou stabilitu a současně zvýšilo vnější konkurenceschopnost.
  Rakouský trh práce vykazoval pozitivní výsledky – míra nezaměstnanosti byla jedna z nejnižších z celé EU a celková míra zaměstnanosti byla vyšší, než 70 % cíl stanovený v Lisabonské strategii. Avšak míra zaměstnanosti starších pracovníků je i nadále výrazně pod průměrem EU. Veřejné zadlužení překročilo 60 % HDP a schodek veřejných financí se od roku 2005 snižuje, avšak dosažení vyrovnaného rozpočtu se několikrát odložilo. Trvalá konsolidace veřejných financí se bude opírat také o reorganizaci fiskálních vztahů mezi jednotlivými úrovněmi státní správy, jelikož tyto vztahy jsou v současné době příliš složité a netransparentní. |
| --- | --- |

(2)

Během posledních několika let Rakousko zažívá významný hospodářský růst, který je v porovnání s ostatními státy eurozóny v průměru vyšší. Soukromá spotřeba stagnovala, takže k růstu přispěly především čistý vývoz a investice. Pokračující zmírňování růstu mezd napomohlo udržet cenovou stabilitu a současně zvýšilo vnější konkurenceschopnost.

Rakouský trh práce vykazoval pozitivní výsledky – míra nezaměstnanosti byla jedna z nejnižších z celé EU a celková míra zaměstnanosti byla vyšší, než 70 % cíl stanovený v Lisabonské strategii. Avšak míra zaměstnanosti starších pracovníků je i nadále výrazně pod průměrem EU. Veřejné zadlužení překročilo 60 % HDP a schodek veřejných financí se od roku 2005 snižuje, avšak dosažení vyrovnaného rozpočtu se několikrát odložilo. Trvalá konsolidace veřejných financí se bude opírat také o reorganizaci fiskálních vztahů mezi jednotlivými úrovněmi státní správy, jelikož tyto vztahy jsou v současné době příliš složité a netransparentní.

| (3) | Makroekonomický scénář, z kterého tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se do konce programového období zpomalí z 3,4 % v roce 2007 na průměrně 2,5 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že scénář je založen na realistických předpokladech růstu. Vzhledem k nejnovějšímu vývoji cen potravin a ropy by mohla být inflace o něco vyšší, než uvádí program, ale pokračující zmírňování růstu mezd by mělo přispět k udržení vysokého stupně konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z kterého tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se do konce programového období zpomalí z 3,4 % v roce 2007 na průměrně 2,5 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že scénář je založen na realistických předpokladech růstu. Vzhledem k nejnovějšímu vývoji cen potravin a ropy by mohla být inflace o něco vyšší, než uvádí program, ale pokračující zmírňování růstu mezd by mělo přispět k udržení vysokého stupně konkurenceschopnosti.

| (4) | Podle odhadů nejnovější aktualizace programu stability by měl celkový schodek veřejných financí v roce 2007 činit 0,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu představoval 0,9 % HDP. Tohoto výsledku, který byl lepší než stanovený cíl, bylo dosaženo zejména díky neočekávaně dobrému cyklickému vývoji, kdy příjmy překročily rozpočtové plány a mírně vykompenzovaly neplánovaně vyšší růst výdajů. Především výnosy z daní z příjmů fyzických a právnických osob i z daní z kapitálových výnosů měly za následek zvýšení příjmů, které překročilo plánovanou úroveň. Rada konstatuje, že obecně lze uvést, že plnění rozpočtu v roce 2007 je rovněž do velké míry v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

Podle odhadů nejnovější aktualizace programu stability by měl celkový schodek veřejných financí v roce 2007 činit 0,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu představoval 0,9 % HDP. Tohoto výsledku, který byl lepší než stanovený cíl, bylo dosaženo zejména díky neočekávaně dobrému cyklickému vývoji, kdy příjmy překročily rozpočtové plány a mírně vykompenzovaly neplánovaně vyšší růst výdajů. Především výnosy z daní z příjmů fyzických a právnických osob i z daní z kapitálových výnosů měly za následek zvýšení příjmů, které překročilo plánovanou úroveň. Rada konstatuje, že obecně lze uvést, že plnění rozpočtu v roce 2007 je rovněž do velké míry v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je dosáhnout střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tzn. vyjádřeného v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných dočasných opatření), a to do roku 2010. Celkové saldo veřejných financí se má podle plánu přehoupnout ze schodku 0,7 % HDP v roce 2007 na přebytek 0,4 % HDP v roce 2010 za předpokladu, že úpravy budou odloženy do závěrečné části programového období. Očekává se, že primární přebytek se během tohoto období zlepší o trochu méně, tj. o 0,9 procentního bodu HDP. Strukturální schodek vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky se mezi lety 2007 a 2010 sníží přibližně o 1 procentní bod HDP (3). Tato konsolidace závisí do velké míry na snížení výdajů, přičemž hlavními faktory jsou omezení sociálních výdajů a přínos administrativních reforem. Nová aktualizace programu ve srovnání s předešlým programem, který předpokládal, že střednědobý cíl bude téměř splněn v roce 2009, mírně posouvá realizaci plánované úpravy na konec programového období, ačkoli v roce 2007 byla úroveň růstu mnohem příznivější. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, jehož odhad na rok 2007 se pohybuje těsně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, dále poklesne během programového období o 4,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je dosáhnout střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tzn. vyjádřeného v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných dočasných opatření), a to do roku 2010. Celkové saldo veřejných financí se má podle plánu přehoupnout ze schodku 0,7 % HDP v roce 2007 na přebytek 0,4 % HDP v roce 2010 za předpokladu, že úpravy budou odloženy do závěrečné části programového období. Očekává se, že primární přebytek se během tohoto období zlepší o trochu méně, tj. o 0,9 procentního bodu HDP. Strukturální schodek vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky se mezi lety 2007 a 2010 sníží přibližně o 1 procentní bod HDP (3). Tato konsolidace závisí do velké míry na snížení výdajů, přičemž hlavními faktory jsou omezení sociálních výdajů a přínos administrativních reforem. Nová aktualizace programu ve srovnání s předešlým programem, který předpokládal, že střednědobý cíl bude téměř splněn v roce 2009, mírně posouvá realizaci plánované úpravy na konec programového období, ačkoli v roce 2007 byla úroveň růstu mnohem příznivější. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, jehož odhad na rok 2007 se pohybuje těsně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, dále poklesne během programového období o 4,5 procentního bodu.

| (6) | Zdá se, že rizika ohrožující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2008 v zásadě vyvážená, avšak rozpočtové výsledky v letech 2009 a 2010 by mohly být horší, než se očekává, třebaže makroekonomické předpoklady vypadají reálně. V programu především chybí dostatečné informace ohledně opatření, která jsou nutná jako základ pro významné omezení výdajů, jehož realizace se plánuje během posledních dvou let programového období, ačkoli úspory výdajů na podporu v nezaměstnanosti a na důchody, vyplývající z důchodové reformy z roku 2004, by měly přispět ke snížení podílu výdajů. Rovněž není jasné, jak tyto cíle v oblasti výdajů umožní vynaložit v programovém období plánované dodatečné prostředky na vzdělávání, výzkum a vývoj a infrastrukturu, zatímco očekávaný přínos související s výkonností veřejné správy zůstává nejistý.
  Program se v neposlední řadě zmiňuje i o snížení daní v roce 2010, aniž by stanovil, jak tento krok financovat. Rizika ohrožující očekávaný vývoj míry zadlužení se zdají být v zásadě vyvážená, přičemž na jedné straně existuje možnost neplánovaně vyšších schodků, což může ohrozit uskutečnění úprav plánovaných v programu, ale na druhé straně může být nominální HDP nakonec vyšší, než se uvádí v prognózách. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika ohrožující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2008 v zásadě vyvážená, avšak rozpočtové výsledky v letech 2009 a 2010 by mohly být horší, než se očekává, třebaže makroekonomické předpoklady vypadají reálně. V programu především chybí dostatečné informace ohledně opatření, která jsou nutná jako základ pro významné omezení výdajů, jehož realizace se plánuje během posledních dvou let programového období, ačkoli úspory výdajů na podporu v nezaměstnanosti a na důchody, vyplývající z důchodové reformy z roku 2004, by měly přispět ke snížení podílu výdajů. Rovněž není jasné, jak tyto cíle v oblasti výdajů umožní vynaložit v programovém období plánované dodatečné prostředky na vzdělávání, výzkum a vývoj a infrastrukturu, zatímco očekávaný přínos související s výkonností veřejné správy zůstává nejistý.

Program se v neposlední řadě zmiňuje i o snížení daní v roce 2010, aniž by stanovil, jak tento krok financovat. Rizika ohrožující očekávaný vývoj míry zadlužení se zdají být v zásadě vyvážená, přičemž na jedné straně existuje možnost neplánovaně vyšších schodků, což může ohrozit uskutečnění úprav plánovaných v programu, ale na druhé straně může být nominální HDP nakonec vyšší, než se uvádí v prognózách.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se orientace rozpočtové politiky uvedená v programu může pro dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak je uvedeno v programu, jevit jako nedostatečná. Po celou dobu trvání programu však bude při běžných makroekonomických výkyvech zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Tempo úpravy k dosažení střednědobého cíle uvedeného v programu není v roce 2008 dostatečné a mělo by se výrazně posílit, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že v období ekonomické prosperity by roční zlepšení strukturálního salda mělo být vyšší než 0,5 % HDP. Rada rovněž konstatuje, že tempo této úpravy v roce 2008 není ani v souladu se zaměřením rozpočtové politiky přijatým Euroskupinou v dubnu roku 2007. Po roce 2008 by měla být plánovaná úprava podpořena konkrétními opatřeními pro snížení výdajů. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se orientace rozpočtové politiky uvedená v programu může pro dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak je uvedeno v programu, jevit jako nedostatečná. Po celou dobu trvání programu však bude při běžných makroekonomických výkyvech zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Tempo úpravy k dosažení střednědobého cíle uvedeného v programu není v roce 2008 dostatečné a mělo by se výrazně posílit, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že v období ekonomické prosperity by roční zlepšení strukturálního salda mělo být vyšší než 0,5 % HDP. Rada rovněž konstatuje, že tempo této úpravy v roce 2008 není ani v souladu se zaměřením rozpočtové politiky přijatým Euroskupinou v dubnu roku 2007. Po roce 2008 by měla být plánovaná úprava podpořena konkrétními opatřeními pro snížení výdajů.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Rakousko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nižší, než činí průměr EU, přičemž výdaje na důchody se mají podle prognóz z hlediska podílu na HDP v dlouhodobém horizontu snížit. Stav rozpočtu v roce 2007, tak jak je odhadován v programu, je lepší než výchozí pozice z předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je v programu naplánováno, by pomohlo zmírnit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Rakousko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nižší, než činí průměr EU, přičemž výdaje na důchody se mají podle prognóz z hlediska podílu na HDP v dlouhodobém horizontu snížit. Stav rozpočtu v roce 2007, tak jak je odhadován v programu, je lepší než výchozí pozice z předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je v programu naplánováno, by pomohlo zmírnit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Program stability je zcela v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Jak program stability, tak zpráva o provádění se zaměřují na opatření s přímým vlivem na rozpočet, čímž umožňují posun ve vynakládání prostředků směrem k oblastem podporujícím růst, jako je výzkum a vývoj, infrastruktura a vzdělávání. Zpráva o provádění rovněž obsahuje informace o reformách veřejné správy, systému zdravotnictví a rovněž o zavedení nového střednědobého rozpočtového rámce, což jsou základní složky rozpočtové konsolidace vytyčené programem stability. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je zcela v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Jak program stability, tak zpráva o provádění se zaměřují na opatření s přímým vlivem na rozpočet, čímž umožňují posun ve vynakládání prostředků směrem k oblastem podporujícím růst, jako je výzkum a vývoj, infrastruktura a vzdělávání. Zpráva o provádění rovněž obsahuje informace o reformách veřejné správy, systému zdravotnictví a rovněž o zavedení nového střednědobého rozpočtového rámce, což jsou základní složky rozpočtové konsolidace vytyčené programem stability.

| (10) | Rozpočtová strategie obsažená v programu je pouze částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky daného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech a se zásadami pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtových politik vydanými v souvislosti s Lisabonskou strategií, jelikož strukturální zlepšení směřující k dosažení střednědobého cíle se nezdají být dostatečná. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie obsažená v programu je pouze částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky daného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech a se zásadami pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtových politik vydanými v souvislosti s Lisabonskou strategií, jelikož strukturální zlepšení směřující k dosažení střednědobého cíle se nezdají být dostatečná.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (4).

Celkově lze říci, že v situaci, kdy tempo růstu téměř dosahuje potenciálu, tento program očekává pomalý pokrok ke střednědobému cíli tím, že odkládá změny založené především na omezování výdajů, které nebyly zcela konkretizovány, do posledních let programového období. Dosažení rozpočtových cílů po roce 2008 je ohroženo určitými riziky a je možné, že střednědobého cíle do konce programového období dosaženo nebude. Daná aktualizace programu neobsahuje žádné ustanovení týkající se financování daňových škrtů, jež bylo oznámeno na rok 2010. Očekává se, že v roce 2007 došlo ke snížení veřejného zadlužení těsně pod referenční hodnotu 60 % HDP a že v následujících letech bude dluh mírně klesat. Co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, Rakousko se zdá být vystaveno nízkému riziku.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rakousko vyzývá, aby využilo výsledného schodku v roce 2007, který byl oproti plánu o něco nižší, aby v roce 2008 zvýšilo své úsilí o úpravu a podpořilo úpravu, jejíž realizace se plánuje na dva poslední roky programového období, a to konkrétními a odpovídajícími opatřeními, včetně financování plánované daňové reformy. Tímto způsobem by se mělo dosáhnout střednědobého cíle dříve, než se předpokládá v programu, zvláště přísnějším uplatňováním výdajových omezení a využitím veškerých neočekávaných daňových příjmů k rozpočtové konsolidaci.

Rada rovněž konstatuje, že tato opatření by byla v souladu se zaměřením fiskální politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM list. 2007 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | neuv. |
| PS březen 2007 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| Inflace HISC
  (%) | PS list. 2007 | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list. 2007 | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | neuv. |
| PS březen 2007 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| KOM list. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | neuv. |
| PS březen 2007 | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| KOM list. 2007 | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | neuv. |
| PS březen 2007 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| KOM list. 2007 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | neuv. |
| PS březen 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| KOM list. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | neuv. |
| PS březen 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM list. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | neuv. |
| PS březen 2007 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM list. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | neuv. |
| PS březen 2007 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| KOM list. 2007 | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | neuv. |
| PS březen 2007 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

KOM list. 2007

3,3

3,3

2,7

2,4

neuv.

PS březen 2007

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

Inflace HISC

(%)

PS list. 2007

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

KOM list. 2007

1,7

1,9

1,9

1,8

neuv.

PS březen 2007

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

KOM list. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

neuv.

PS březen 2007

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

KOM list. 2007

3,3

4,6

5,2

5,3

neuv.

PS březen 2007

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

KOM list. 2007

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

neuv.

PS březen 2007

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

KOM list. 2007

1,4

1,7

1,8

2,0

neuv.

PS březen 2007

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM list. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

neuv.

PS březen 2007

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

KOM list. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

neuv.

PS březen 2007

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

KOM list. 2007

61,7

60,0

58,4

57,2

neuv.

PS březen 2007

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zohledňuje zejména podzimní prognózu útvarů Komise a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Pokud bychom do jednorázových opatření zahrnuli dodatečné výdaje na vybavení armády (což program, jak je uvedeno v tabulce níže, činí, útvary Komise však nikoli), tato úprava strukturálního schodku by činila o 0,2 procentního bodu méně, než pokud by se tato jednorázová opatření nezohlednila.

(4)  Chybí zejména údaje o některých složkách úpravy vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami a některých položkách dlouhodobé udržitelnosti.

(5)  Údaje týkající se mezery výstupu a cyklicky očištěného salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programu.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v roce 2006 ve výši 2,2 % a mezi lety 2007–2009 ve výši 2,4 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle nejnovějšího programu činí jednorázová a jiná dočasná opatření 0,2 % HDP v letech 2007 a 2008 a 0,1 % HDP v roce 2009, přičemž všechna schodek zvyšují (výdaje na vybavení armády). V podzimní prognóze Komise žádná jednorázová či jiná dočasná opatření zmíněna nejsou, jelikož útvary Komise zmíněné výdaje na vybavení armády nepovažují za jednorázové opatření.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/5

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2007–2010

(2008/C 74/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Slovinska na období 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Slovinska na období 2007 až 2010.

| (2) | Silný růst HDP, který Slovinsko vykazovalo během posledního desetiletí, dosáhl vrcholu v prvním roce členství Slovinska v eurozóně. V roce 2007 se však zejména v důsledku vývoje cen komodit v souvislosti s nedostatkem hospodářské soutěže v některých odvětvích značně zvýšila také inflace, což se v roce 2008 může odrazit na mzdách.
  Díky silnému hospodářskému růstu před přistoupením k EU a před vstupem do eurozóny bylo dosaženo značného pokroku v konsolidaci veřejných financí. V budoucnosti bude pro dosažení makroekonomické stability, včetně nižší inflace, zapotřebí zlepšit produktivitu práce, udržet mzdy v souladu s produktivitou a nadále vyvíjet fiskální úsilí. Vyřešení nedávného zrychlení inflace ve Slovinsku by napomohlo k zachování hospodářské soutěže této ekonomiky zaměřené na vývoz. S ohledem na očekávané značné dopady stárnutí populace na rozpočet při neexistenci další reformy důchodového systému navíc zůstává problémem dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Na podporu stále probíhajícího procesu vyrovnávání rozdílů v hospodářské úrovni bude důležité pokračovat ve strukturálních reformách, zejména těch, které se týkající trhu práce a trhu výrobků. V téže souvislosti bude také vhodné dále přesměrovávat veřejné výdaje do kategorií podporujících růst a současně řešit nepružnost rozpočtu a zlepšovat účinnost výdajů. |
| --- | --- |

(2)

Silný růst HDP, který Slovinsko vykazovalo během posledního desetiletí, dosáhl vrcholu v prvním roce členství Slovinska v eurozóně. V roce 2007 se však zejména v důsledku vývoje cen komodit v souvislosti s nedostatkem hospodářské soutěže v některých odvětvích značně zvýšila také inflace, což se v roce 2008 může odrazit na mzdách.

Díky silnému hospodářskému růstu před přistoupením k EU a před vstupem do eurozóny bylo dosaženo značného pokroku v konsolidaci veřejných financí. V budoucnosti bude pro dosažení makroekonomické stability, včetně nižší inflace, zapotřebí zlepšit produktivitu práce, udržet mzdy v souladu s produktivitou a nadále vyvíjet fiskální úsilí. Vyřešení nedávného zrychlení inflace ve Slovinsku by napomohlo k zachování hospodářské soutěže této ekonomiky zaměřené na vývoz. S ohledem na očekávané značné dopady stárnutí populace na rozpočet při neexistenci další reformy důchodového systému navíc zůstává problémem dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Na podporu stále probíhajícího procesu vyrovnávání rozdílů v hospodářské úrovni bude důležité pokračovat ve strukturálních reformách, zejména těch, které se týkající trhu práce a trhu výrobků. V téže souvislosti bude také vhodné dále přesměrovávat veřejné výdaje do kategorií podporujících růst a současně řešit nepružnost rozpočtu a zlepšovat účinnost výdajů.

| (3) | Podle makroekonomického scénáře, z něhož program vychází, by růst reálného HDP měl nejprve zpomalit z 5,8 % v roce 2007 na 4,6 % v roce 2008 a dále na 4,1 % v roce 2009, aby se posléze opětovně začal zvyšovat a do konce programového období dosáhl 4,5 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu, ačkoli se od dokončení programu stability zvýšila rizika závisející na vnějších vlivech, které lze v roce 2008 očekávat. Po neočekávaném zvýšení inflace v roce 2007 jsou předpokládané hodnoty pro vývoj inflace oproti prognóze na loňský rok značně vyšší. S ohledem na nedávný vývoj cen potravin a energií se odhadovaná inflace na rok 2008 nicméně stále jeví jako poměrně nízká. Vedlejší účinky silně rostoucí inflace v roce 2007 a zvyšování platů ve veřejném sektoru, které se rozšíří i do soukromého sektoru, by mohly vést k větším rozdílům v míře inflace v porovnání se zbytkem eurozóny. Pokud by tyto rozdíly v míře inflace byly trvalé, přinesly by méně příznivé trendy v oblasti konkurenceschopnosti, než program předpokládá. |
| --- | --- |

(3)

Podle makroekonomického scénáře, z něhož program vychází, by růst reálného HDP měl nejprve zpomalit z 5,8 % v roce 2007 na 4,6 % v roce 2008 a dále na 4,1 % v roce 2009, aby se posléze opětovně začal zvyšovat a do konce programového období dosáhl 4,5 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu, ačkoli se od dokončení programu stability zvýšila rizika závisející na vnějších vlivech, které lze v roce 2008 očekávat. Po neočekávaném zvýšení inflace v roce 2007 jsou předpokládané hodnoty pro vývoj inflace oproti prognóze na loňský rok značně vyšší. S ohledem na nedávný vývoj cen potravin a energií se odhadovaná inflace na rok 2008 nicméně stále jeví jako poměrně nízká. Vedlejší účinky silně rostoucí inflace v roce 2007 a zvyšování platů ve veřejném sektoru, které se rozšíří i do soukromého sektoru, by mohly vést k větším rozdílům v míře inflace v porovnání se zbytkem eurozóny. Pokud by tyto rozdíly v míře inflace byly trvalé, přinesly by méně příznivé trendy v oblasti konkurenceschopnosti, než program předpokládá.

| (4) | Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 odhaduje celkový schodek veřejných financí v roce 2007 na 0,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v programu na rok 2006 činil 1,5 % HDP. Rozdíl lze vysvětlit především pozitivním vlivem změn ve srovnávací základně za rok 2006 a nad očekávání vysokým nominálním růstem HDP v roce 2007. Zároveň, rovněž podle aktualizace programu z roku 2007, došlo k částečnému vyrovnání nad očekávání příznivého vývoje v oblasti příjmů vyšším růstem výdajů, než předpokládal program z roku 2006. Novější informace vycházející z peněžních toků však poukazují na lepší výsledek za rok 2007, který možná skončí s mírným přebytkem. Celkově byl rozpočet v roce 2007 plněn v souladu se stanoviskem Rady ze 27. února 2007 k programu stability Slovinska z roku 2006 (3), ve kterém bylo Slovinsko vyzváno k rychlejšímu dosažení střednědobého cíle s využitím příznivých hospodářských podmínek, včetně lepšího rozpočtového výsledku v roce 2006, než se očekávalo.Rada konstatuje, že plnění rozpočtu v roce 2007 je také v souladu s rozpočtovou politikou schválenou Euroskupinou v dubnu roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 odhaduje celkový schodek veřejných financí v roce 2007 na 0,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v programu na rok 2006 činil 1,5 % HDP. Rozdíl lze vysvětlit především pozitivním vlivem změn ve srovnávací základně za rok 2006 a nad očekávání vysokým nominálním růstem HDP v roce 2007. Zároveň, rovněž podle aktualizace programu z roku 2007, došlo k částečnému vyrovnání nad očekávání příznivého vývoje v oblasti příjmů vyšším růstem výdajů, než předpokládal program z roku 2006. Novější informace vycházející z peněžních toků však poukazují na lepší výsledek za rok 2007, který možná skončí s mírným přebytkem. Celkově byl rozpočet v roce 2007 plněn v souladu se stanoviskem Rady ze 27. února 2007 k programu stability Slovinska z roku 2006 (3), ve kterém bylo Slovinsko vyzváno k rychlejšímu dosažení střednědobého cíle s využitím příznivých hospodářských podmínek, včetně lepšího rozpočtového výsledku v roce 2006, než se očekávalo.Rada konstatuje, že plnění rozpočtu v roce 2007 je také v souladu s rozpočtovou politikou schválenou Euroskupinou v dubnu roku 2007.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie v aktualizovaném programu je respektovat střednědobý cíl, kterým je strukturální schodek (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření) ve výši 1 % HDP pomocí rostoucí rezervy po dobu programového období, ačkoli se pro rok 2008 předpokládá určité oslabení. Tato změna oproti cíli stanovenému v předcházejícím programu, kterým bylo dosáhnout střednědobého cíle do roku 2009, vyplývá z výše uvedeného nad očekávání dobrého výsledku za rok 2006 (který odráží zejména vyšší nominální růst HDP), což znamená, že střednědobý cíl již byl ve velké míře splněn v roce 2006. Ve srovnání s programem z roku 2006 je souhrnný schodek předpokládaný v aktualizovaném programu z roku 2007 při lepší výchozí pozici o přibližně 0,5 procentního bodu nižší po celé programové období.
  V roce 2008 se předpokládá zvýšení schodku na 0,9 % HDP a potom postupný pokles, přičemž největší úprava se očekává v posledním roce. Předpokládá se, že podobným způsobem bude do roku 2010 dosaženo primárního přebytku na úrovni těsně převyšující 1 % HDP. S výjimkou roku 2008 je předpokládaná konsolidace spíše výsledkem omezení výdajů než kompenzace postupného poklesu podílu příjmů. Předpokládané snížení primárních výdajů během programového období činí 2,25 procentního bodu HDP. Ačkoli je relativně značné, je zejména důsledkem umírněného vývoje v oblasti sociálních výdajů, jež představují 1/3 celkové konsolidace. Postupné snižování podílu příjmů o 1,75 procentního bodu, které je z velké míry ovlivněno pokračující daňovou reformou, způsobují hlavně nepřímé daně, přičemž se předpokládá mírné zvýšení daňového zatížení v oblasti přímých daní. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie v aktualizovaném programu je respektovat střednědobý cíl, kterým je strukturální schodek (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření) ve výši 1 % HDP pomocí rostoucí rezervy po dobu programového období, ačkoli se pro rok 2008 předpokládá určité oslabení. Tato změna oproti cíli stanovenému v předcházejícím programu, kterým bylo dosáhnout střednědobého cíle do roku 2009, vyplývá z výše uvedeného nad očekávání dobrého výsledku za rok 2006 (který odráží zejména vyšší nominální růst HDP), což znamená, že střednědobý cíl již byl ve velké míře splněn v roce 2006. Ve srovnání s programem z roku 2006 je souhrnný schodek předpokládaný v aktualizovaném programu z roku 2007 při lepší výchozí pozici o přibližně 0,5 procentního bodu nižší po celé programové období.

V roce 2008 se předpokládá zvýšení schodku na 0,9 % HDP a potom postupný pokles, přičemž největší úprava se očekává v posledním roce. Předpokládá se, že podobným způsobem bude do roku 2010 dosaženo primárního přebytku na úrovni těsně převyšující 1 % HDP. S výjimkou roku 2008 je předpokládaná konsolidace spíše výsledkem omezení výdajů než kompenzace postupného poklesu podílu příjmů. Předpokládané snížení primárních výdajů během programového období činí 2,25 procentního bodu HDP. Ačkoli je relativně značné, je zejména důsledkem umírněného vývoje v oblasti sociálních výdajů, jež představují 1/3 celkové konsolidace. Postupné snižování podílu příjmů o 1,75 procentního bodu, které je z velké míry ovlivněno pokračující daňovou reformou, způsobují hlavně nepřímé daně, přičemž se předpokládá mírné zvýšení daňového zatížení v oblasti přímých daní.

| (6) | Zdá se, že rizika spojená s rozpočtovými výhledy programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být v pozdějších letech poněkud horší, než se předpokládá. Případný pozitivní vliv změn ve srovnávací základně v roce 2008 v důsledku možného lepšího rozpočtového výsledku za rok 2007, než se předpokládalo, kompenzuje rizika související se současným zhoršením vnějších vlivů. Dále existují určitá rizika při provádění rozpočtové strategie zejména v důsledku značného rozsahu plánovaného snižování výdajů v posledních letech programu, přičemž ne všechna základní opatření jsou popsána dostatečně podrobně. Do určité míry jsou tato rizika zmírněna dobrými výsledky Slovinska v nedávné minulosti, což naznačuje, že výsledky by mohly být lepší, než se očekává. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika spojená s rozpočtovými výhledy programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být v pozdějších letech poněkud horší, než se předpokládá. Případný pozitivní vliv změn ve srovnávací základně v roce 2008 v důsledku možného lepšího rozpočtového výsledku za rok 2007, než se předpokládalo, kompenzuje rizika související se současným zhoršením vnějších vlivů. Dále existují určitá rizika při provádění rozpočtové strategie zejména v důsledku značného rozsahu plánovaného snižování výdajů v posledních letech programu, přičemž ne všechna základní opatření jsou popsána dostatečně podrobně. Do určité míry jsou tato rizika zmírněna dobrými výsledky Slovinska v nedávné minulosti, což naznačuje, že výsledky by mohly být lepší, než se očekává.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu zdá být dostatečná pro dodržení střednědobého rozpočtového cíle v průběhu programového období, ale případně s menší rezervou, než se předpokládá pro poslední roky. Mírné zhoršení strukturálního salda pro rok 2008 může být nakonec procyklické, ačkoli došlo ke zvýšení rizik zpomalení vyplývajících z vnějšího prostředí. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho se s ohledem na současné silné inflační tlaky zdá být nutná přísnější orientace fiskální politiky, než se v současné době předpokládá na rok 2008. Rada konstatuje, že to by rovněž bylo v souladu se zaměřením rozpočtových politik, které v dubnu roku 2007 schválila Euroskupina, jež vyzvala k pečlivému vytvoření plánů fiskální politiky na rok 2008, aby se zabránilo nárůstu makroekonomické nerovnováhy. Pro období po roce 2008 je strategie fiskální politiky nastíněná v programu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu zdá být dostatečná pro dodržení střednědobého rozpočtového cíle v průběhu programového období, ale případně s menší rezervou, než se předpokládá pro poslední roky. Mírné zhoršení strukturálního salda pro rok 2008 může být nakonec procyklické, ačkoli došlo ke zvýšení rizik zpomalení vyplývajících z vnějšího prostředí. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho se s ohledem na současné silné inflační tlaky zdá být nutná přísnější orientace fiskální politiky, než se v současné době předpokládá na rok 2008. Rada konstatuje, že to by rovněž bylo v souladu se zaměřením rozpočtových politik, které v dubnu roku 2007 schválila Euroskupina, jež vyzvala k pečlivému vytvoření plánů fiskální politiky na rok 2008, aby se zabránilo nárůstu makroekonomické nerovnováhy. Pro období po roce 2008 je strategie fiskální politiky nastíněná v programu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.

| (8) | Zdá se, že udržitelnost veřejných financí ve Slovinsku je velmi ohrožena. Stav rozpočtu v roce 2007 podle odhadů v programu zůstal ve srovnání s rokem 2006 přibližně nezměněn a těsně postačuje k tomu, aby stabilizoval dlouhodobou míru zadluženosti před zohledněním dopadu stárnutí populace na rozpočet. Tento dopad však značně převyšuje průměr v EU, zejména s ohledem na silnější růst výdajů na důchody. Vysoké primární přebytky ve střednědobém horizontu a zejména další opatření, jež mají pomoci snižovat podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispěly ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že udržitelnost veřejných financí ve Slovinsku je velmi ohrožena. Stav rozpočtu v roce 2007 podle odhadů v programu zůstal ve srovnání s rokem 2006 přibližně nezměněn a těsně postačuje k tomu, aby stabilizoval dlouhodobou míru zadluženosti před zohledněním dopadu stárnutí populace na rozpočet. Tento dopad však značně převyšuje průměr v EU, zejména s ohledem na silnější růst výdajů na důchody. Vysoké primární přebytky ve střednědobém horizontu a zejména další opatření, jež mají pomoci snižovat podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispěly ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Oba dokumenty zejména popisují hlavní prováděná reformní opatření, jako jsou například komplexní daňová reforma, investice do infrastruktury a změny systému sociálních transferů. Program nezahrnuje podrobné kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie. Jsou však uvedeny informace o přímých dopadech na rozpočet, které souvisejí s hlavními plánovanými reformami, a tyto informace jsou rovněž zohledněny v rozpočtových výhledech, ačkoli toto není prováděno systematicky. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Oba dokumenty zejména popisují hlavní prováděná reformní opatření, jako jsou například komplexní daňová reforma, investice do infrastruktury a změny systému sociálních transferů. Program nezahrnuje podrobné kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie. Jsou však uvedeny informace o přímých dopadech na rozpočet, které souvisejí s hlavními plánovanými reformami, a tyto informace jsou rovněž zohledněny v rozpočtových výhledech, ačkoli toto není prováděno systematicky.

| (10) | Rozpočtová strategie uvedená v programu pouze částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Slovinsko, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. Zejména nejsou uvedena další podstatná opatření na posílení reformy důchodového systému s ohledem na zajištění dlouhodobé udržitelnosti. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie uvedená v programu pouze částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Slovinsko, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. Zejména nejsou uvedena další podstatná opatření na posílení reformy důchodového systému s ohledem na zajištění dlouhodobé udržitelnosti.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (4).

Celkově lze říci, že Slovinsko svůj střednědobý rozpočtový cíl splnilo v roce 2007, tedy o dva roky dříve ve srovnání se svými předchozími plány, a že program si klade za cíl dodržet střednědobý cíl pomocí rostoucí rezervy po dobu programového období. Nejnovější dostupné informace za rok 2007 naznačují lepší výsledek rozpočtu, než se předpokládalo, který případně skončí s mírným přebytkem. Pro rok 2008 se však i přes perspektivu pokračujícího silného růstu předpokládá mírné zhoršení strukturálního salda. Rizika spojená s rozpočtovými výhledy jsou v roce 2008 víceméně vyrovnaná. V dalších letech by se rozpočtové výsledky mohly oproti předpokladům mírně zhoršit, a to zejména v důsledku rizik souvisejících s plánovaným omezením výdajů. Orientace fiskální politiky v roce 2008 se může stát procyklickou. S ohledem na současné silné inflační tlaky se zdá také být nutná přísnější orientace fiskální politiky, než se v současné době předpokládá pro rok 2008. Vysoký plánovaný nárůst platů ve veřejném sektoru je pro výhled inflace také problematický. I přes nízkou stávající úroveň zadlužení se má za to, že Slovinsko je vysoce ohroženo, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v důsledku značného předpokládaného dopadu stárnutí populace na rozpočet.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Slovinsko vyzývá, aby:

| i) | navázalo na výsledek za rok 2007, který pravděpodobně předčí očekávání, a v roce 2008 a v dalších letech se zaměřilo na posilování stavů rozpočtu oproti plánům v programu, aby bylo možné se vyhnout procyklickým politikám, |
| --- | --- |

i)

navázalo na výsledek za rok 2007, který pravděpodobně předčí očekávání, a v roce 2008 a v dalších letech se zaměřilo na posilování stavů rozpočtu oproti plánům v programu, aby bylo možné se vyhnout procyklickým politikám,

| ii) | bylo připraveno přijmout další opatření ke zmírnění inflačních tlaků a doplnit doporučenou strategii fiskální politiky o příslušnou mzdovou politiku, politiku na trhu práce a politiku hospodářské soutěže, |
| --- | --- |

ii)

bylo připraveno přijmout další opatření ke zmírnění inflačních tlaků a doplnit doporučenou strategii fiskální politiky o příslušnou mzdovou politiku, politiku na trhu práce a politiku hospodářské soutěže,

| iii) | s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zejména pokračováním v reformě důchodového systému. |
| --- | --- |

iii)

s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zejména pokračováním v reformě důchodového systému.

Rada rovněž konstatuje, že tento postup by byl v souladu se zaměřením rozpočtových politik, které v dubnu roku 2007 schválila Euroskupina.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| KOM list. 2007 | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS list. 2007 | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| KOM list. 2007 | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| KOM list. 2007 (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| KOM list. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | neuv. |
| PS pros. 2006 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM list. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| KOM list. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM list. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM list. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| KOM list. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

KOM list. 2007

5,7

6,0

4,6

4,0

neuv.

PS pros. 2006

4,7

4,3

4,2

4,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS list. 2007

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

KOM list. 2007

2,5

3,5

3,7

2,9

neuv.

PS pros. 2006

2,7

2,7

2,5

2,2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

KOM list. 2007 (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

neuv.

PS pros. 2006

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

KOM list. 2007

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

neuv.

PS pros. 2006

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

KOM list. 2007

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

neuv.

PS pros. 2006

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

KOM list. 2007

0,2

0,7

0,3

0,4

neuv.

PS pros. 2006

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

KOM list. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

neuv.

PS pros. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

KOM list. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

neuv.

PS pros. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

KOM list. 2007

27,1

25,6

24,5

23,8

neuv.

PS pros. 2006

28,5

28,2

28,3

27,7

neuv.

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení bere zejména v úvahu podzimní prognózu útvarů Komise a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z roku října 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 71, 28.3.2007, s. 9.

(4)  Zejména scházejí údaje o některých vnějších předpokladech („Svět bez EU, růst HDP“, „Objemy světového dovozu, bez EU“) a o některých položkách týkajících se odvětvových sald a rozložení vnitřní dynamiky zadlužení.

(5)  Údaje týkající se mezery výstupu a cyklicky očištěného salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 4,2 %, 4,9 % a 4,7 % a 4,5 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření Jednorázová a jiná dočasná opatření činí 0,1 % HDP v roce 2007 a 0,1 % HDP v roce 2008, přičemž obojí podle posledního programu zvyšují schodek. Útvary Komise je nepovažují za jednorázová opatření, a proto prognózy útvarů Komise neobsahují jednorázová opatření.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/10

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému programu stability Irska na období 2007–2010

(2008/C 74/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska na období 2007–2010.

| (2) | Díky více než deseti letům velkého hospodářského růstu patří Irsko mezi státy Evropské unie s nejvyššími příjmy na obyvatele. K dosažení tohoto výsledku přispíval nejprve silný růst vývozu a později rychle rostoucí domácí poptávka. Během uvedeného období se výrazně zlepšil stav veřejných financí, což umožnilo podstatně snížit míru veřejného zadlužení.
  Kvůli nedávnému nepříznivému vývoji produktivity a cen a úzkému propojení s hospodářstvím Spojených států a Spojeného království očekává nyní Irsko přechod do období nižšího růstu doprovázeného nižší konkurenceschopností. Na domácím trhu je zpomalení růstu projevem návratu k udržitelnějším úrovním činnosti v odvětví bytové výstavby, snížení hodnot aktiv a zvýšení nezaměstnanosti. Přestože mají veřejné finance celkově pevnou pozici, mohl by tento vývoj přinést určité potíže vzhledem k očekávanému poklesu daňových příjmů a nárůstu výdajů na zkvalitňování veřejných služeb způsobenému delším obdobím rozpočtových přebytků. Krátkodobá a střednědobá perspektiva vývoje veřejných financí rovněž patří mezi faktory, kvůli nimž je nutné co nejrychleji vyřešit problémy dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí související se stárnutím obyvatel. |
| --- | --- |

(2)

Díky více než deseti letům velkého hospodářského růstu patří Irsko mezi státy Evropské unie s nejvyššími příjmy na obyvatele. K dosažení tohoto výsledku přispíval nejprve silný růst vývozu a později rychle rostoucí domácí poptávka. Během uvedeného období se výrazně zlepšil stav veřejných financí, což umožnilo podstatně snížit míru veřejného zadlužení.

Kvůli nedávnému nepříznivému vývoji produktivity a cen a úzkému propojení s hospodářstvím Spojených států a Spojeného království očekává nyní Irsko přechod do období nižšího růstu doprovázeného nižší konkurenceschopností. Na domácím trhu je zpomalení růstu projevem návratu k udržitelnějším úrovním činnosti v odvětví bytové výstavby, snížení hodnot aktiv a zvýšení nezaměstnanosti. Přestože mají veřejné finance celkově pevnou pozici, mohl by tento vývoj přinést určité potíže vzhledem k očekávanému poklesu daňových příjmů a nárůstu výdajů na zkvalitňování veřejných služeb způsobenému delším obdobím rozpočtových přebytků. Krátkodobá a střednědobá perspektiva vývoje veřejných financí rovněž patří mezi faktory, kvůli nimž je nutné co nejrychleji vyřešit problémy dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí související se stárnutím obyvatel.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP klesne z 4,8 % v roce 2007 na průměrných 3,5 % ve zbývajících letech programového období. Podle informací, které jsou v současnosti k dispozici (2), je tento scénář realistický. Bere v úvahu zejména velkou změnu v odvětví bytové výstavby, kterou do určité míry vyvažuje pokračující růst čistého vývozu. Inflace odhadovaná v programu bude s ohledem na poslední vývoj cen potravin a energií v roce 2008 spíš nižší, avšak v následujících letech se zdá být realistická. Inflace a konkurenceschopnost očekávané v posledních letech programu jsou pozitivně ovlivněny zlepšením produktivity a snížením tlaku na zvyšování mezd v důsledku pomalejšího vývoje na trhu práce. Program stability rovněž předpokládá pokles vnějšího schodku, což je v souladu s poklesem domácí poptávky. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP klesne z 4,8 % v roce 2007 na průměrných 3,5 % ve zbývajících letech programového období. Podle informací, které jsou v současnosti k dispozici (2), je tento scénář realistický. Bere v úvahu zejména velkou změnu v odvětví bytové výstavby, kterou do určité míry vyvažuje pokračující růst čistého vývozu. Inflace odhadovaná v programu bude s ohledem na poslední vývoj cen potravin a energií v roce 2008 spíš nižší, avšak v následujících letech se zdá být realistická. Inflace a konkurenceschopnost očekávané v posledních letech programu jsou pozitivně ovlivněny zlepšením produktivity a snížením tlaku na zvyšování mezd v důsledku pomalejšího vývoje na trhu práce. Program stability rovněž předpokládá pokles vnějšího schodku, což je v souladu s poklesem domácí poptávky.

| (4) | Celkový přebytek veřejných financí za rok 2007 se v programu stability z prosince roku 2007 odhaduje na 0,5 % HDP oproti cíli 1,2 % HDP uvedenému v předchozí aktualizaci programu a oproti 0,9 % HDP uvedeným v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007. Důvodem této úpravy směrem dolů bylo překročení plánovaných výdajů a pokles plánovaných příjmů, jejichž dopady byly částečně zmírněny pozitivním vlivem změn ve srovnávací základně po roce 2006. Zatímco výdaje ústředních vládních institucí byly z hlediska peněžních toků zhruba v souladu s rozpočtovými plány, růst výdajů veřejných financí obecně byl vyšší než plánovaný, a to zejména v oblasti běžných výdajů na zboží a služby a v oblasti kapitálových dotací. Příjmy nedosáhly plánované výše zejména kvůli horší situaci na trhu s bydlením. Rada ve svém stanovisku k předchozí aktualizaci programu stability (3) uvedla, že „střednědobý stav rozpočtu je zdravý ... Bylo by však prozíravé vytvořit manévrovací prostor pro případ jakékoli změny současné struktury růstu, která je určována prudkým vývojem v odvětví bydlení“. Výsledek plnění rozpočtu za rok 2007, včetně značného snížení strukturálního přebytku, zmenšil manévrovací prostor pro rok 2008. Rada bere na vědomí, že ačkoli strukturální saldo zůstalo lepší než střednědobý rozpočtový cíl, překročení plánovaných výdajů v roce 2007 znamená, že plnění rozpočtu by nemuselo být zcela v souladu se zaměřením rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila Euroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Celkový přebytek veřejných financí za rok 2007 se v programu stability z prosince roku 2007 odhaduje na 0,5 % HDP oproti cíli 1,2 % HDP uvedenému v předchozí aktualizaci programu a oproti 0,9 % HDP uvedeným v prognóze útvarů Komise z podzimu 2007. Důvodem této úpravy směrem dolů bylo překročení plánovaných výdajů a pokles plánovaných příjmů, jejichž dopady byly částečně zmírněny pozitivním vlivem změn ve srovnávací základně po roce 2006. Zatímco výdaje ústředních vládních institucí byly z hlediska peněžních toků zhruba v souladu s rozpočtovými plány, růst výdajů veřejných financí obecně byl vyšší než plánovaný, a to zejména v oblasti běžných výdajů na zboží a služby a v oblasti kapitálových dotací. Příjmy nedosáhly plánované výše zejména kvůli horší situaci na trhu s bydlením. Rada ve svém stanovisku k předchozí aktualizaci programu stability (3) uvedla, že „střednědobý stav rozpočtu je zdravý ... Bylo by však prozíravé vytvořit manévrovací prostor pro případ jakékoli změny současné struktury růstu, která je určována prudkým vývojem v odvětví bydlení“. Výsledek plnění rozpočtu za rok 2007, včetně značného snížení strukturálního přebytku, zmenšil manévrovací prostor pro rok 2008. Rada bere na vědomí, že ačkoli strukturální saldo zůstalo lepší než střednědobý rozpočtový cíl, překročení plánovaných výdajů v roce 2007 znamená, že plnění rozpočtu by nemuselo být zcela v souladu se zaměřením rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila Euroskupina.

| (5) | Přestože se stav rozpočtu v roce 2007 oslabil, bylo střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tzn. vyjádřený v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných dočasných opatření), dosaženo s velkou rezervou. Strategie, která je v programu navržena, počítá se zhoršením strukturálního salda v roce 2008. Očekává se, že při výpočtu podle společně dohodnuté metodiky by se strukturální přebytek 0,5 % HDP v roce 2007 měl v roce 2008 změnit na schodek ve výši přibližně 0,5 % HDP a do roku 2010 by se měl postupně zhoršovat až na schodek ve výši 0,75 % HDP.
  Předpokládá se, že celkové saldo poklesne z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2007 na schodek ve výši přibližně 1 % ve zbývajících letech programového období. Vzhledem k tomu, že se vychází z horšího výsledku za rok 2007, než se očekávalo (o 0,75 procentního bodu HDP), a že je horší i makroekonomická situace, jsou cíle pro celkové saldo na roky 2008 a 2009 jasně nižší než v předchozí aktualizaci (o 1,75 procentního bodu HDP). V programu se předpokládá, že v roce 2008 příjmy dále klesnou, protože růst bude spojen s nižšími daňovými výnosy, ale výdaje by měly podle očekávání růst v důsledku rozhodnutí přijatých v roce 2007 a v předcházejících letech i v důsledku rozhodnutí souvisejících s rozpočtem na rok 2008. Rozpočtové výhledy na roky 2009 a 2010 výslovně zahrnují rezervy pro nepředvídané události ve výši 0,4 % a 0,8 % HDP. V letech 2009 a 2010 by měl podíl příjmů dále klesat, i když ne tak rychle, zatímco podíl výdajů by se měl v roce 2009 zhruba stabilizovat a v roce 2010 poklesnout. Přestože se hospodářská a fiskální situace zhoršuje, očekává se v programovém období nárůst investičních výdajů, vyjádřeno v procentech HDP, který by měl pomoci zvýšit dlouhodobý produktivní potenciál hospodářství. |
| --- | --- |

(5)

Přestože se stav rozpočtu v roce 2007 oslabil, bylo střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tzn. vyjádřený v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných dočasných opatření), dosaženo s velkou rezervou. Strategie, která je v programu navržena, počítá se zhoršením strukturálního salda v roce 2008. Očekává se, že při výpočtu podle společně dohodnuté metodiky by se strukturální přebytek 0,5 % HDP v roce 2007 měl v roce 2008 změnit na schodek ve výši přibližně 0,5 % HDP a do roku 2010 by se měl postupně zhoršovat až na schodek ve výši 0,75 % HDP.

Předpokládá se, že celkové saldo poklesne z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2007 na schodek ve výši přibližně 1 % ve zbývajících letech programového období. Vzhledem k tomu, že se vychází z horšího výsledku za rok 2007, než se očekávalo (o 0,75 procentního bodu HDP), a že je horší i makroekonomická situace, jsou cíle pro celkové saldo na roky 2008 a 2009 jasně nižší než v předchozí aktualizaci (o 1,75 procentního bodu HDP). V programu se předpokládá, že v roce 2008 příjmy dále klesnou, protože růst bude spojen s nižšími daňovými výnosy, ale výdaje by měly podle očekávání růst v důsledku rozhodnutí přijatých v roce 2007 a v předcházejících letech i v důsledku rozhodnutí souvisejících s rozpočtem na rok 2008. Rozpočtové výhledy na roky 2009 a 2010 výslovně zahrnují rezervy pro nepředvídané události ve výši 0,4 % a 0,8 % HDP. V letech 2009 a 2010 by měl podíl příjmů dále klesat, i když ne tak rychle, zatímco podíl výdajů by se měl v roce 2009 zhruba stabilizovat a v roce 2010 poklesnout. Přestože se hospodářská a fiskální situace zhoršuje, očekává se v programovém období nárůst investičních výdajů, vyjádřeno v procentech HDP, který by měl pomoci zvýšit dlouhodobý produktivní potenciál hospodářství.

| (6) | Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou v roce 2008 v podstatě vyrovnaná. Pro další roky však chybí informace o tom, jaká obecná opatření budou přijata na udržení růstu běžných výdajů pod úrovní růstu nominálního HDP, zejména pokud jde o výdaje na mzdy ve veřejném sektoru a na sociální dávky, protože podíl těchto dvou druhů výdajů na HDP se v posledních letech podstatně zvýšil. Navíc existují i rizika na straně příjmů, která souvisejí s již přijatými závazky snížit daně a sociální odvody. Zahrnutí rezerv pro nepředvídané události může být projevem obezřetného plánování, nicméně nelze vyloučit, že by tyto rezervy mohly být v budoucnosti využity pro opatření na snižování příjmů nebo zvyšování výdajů. Všechny tyto faktory je však nutné posuzovat s ohledem na předchozí rozpočtové výsledky Irska, které byly v poslední době většinou lepší, než se v programech stability předpokládalo. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou v roce 2008 v podstatě vyrovnaná. Pro další roky však chybí informace o tom, jaká obecná opatření budou přijata na udržení růstu běžných výdajů pod úrovní růstu nominálního HDP, zejména pokud jde o výdaje na mzdy ve veřejném sektoru a na sociální dávky, protože podíl těchto dvou druhů výdajů na HDP se v posledních letech podstatně zvýšil. Navíc existují i rizika na straně příjmů, která souvisejí s již přijatými závazky snížit daně a sociální odvody. Zahrnutí rezerv pro nepředvídané události může být projevem obezřetného plánování, nicméně nelze vyloučit, že by tyto rezervy mohly být v budoucnosti využity pro opatření na snižování příjmů nebo zvyšování výdajů. Všechny tyto faktory je však nutné posuzovat s ohledem na předchozí rozpočtové výsledky Irska, které byly v poslední době většinou lepší, než se v programech stability předpokládalo.

| (7) | Z posouzení rizik vyplývá, že orientace rozpočtové politiky, která je popsána v programu, nemusí po roce 2008 stačit k dosahování střednědobého cíle. Zatímco v roce 2008 by bylo střednědobého cíle zhruba dosaženo, orientace rozpočtové politiky v dalších letech by mohla strukturální saldo od střednědobého cíle vzdálit, což by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu – Rada konstatuje, že by to nemuselo být ani v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007 –, pokud by nebyly využity rezervy, které jsou v programu označeny jako rezervy pro nepředvídané události, což by vedlo k výrazně lepší situaci na straně příjmů nebo většímu omezení výdajů, než je uvedeno v programu. V takovém případě by bylo pro plnění střednědobého cíle a zachování souladu s paktem nutné zvýšit úsilí ve strukturální oblasti. |
| --- | --- |

(7)

Z posouzení rizik vyplývá, že orientace rozpočtové politiky, která je popsána v programu, nemusí po roce 2008 stačit k dosahování střednědobého cíle. Zatímco v roce 2008 by bylo střednědobého cíle zhruba dosaženo, orientace rozpočtové politiky v dalších letech by mohla strukturální saldo od střednědobého cíle vzdálit, což by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu – Rada konstatuje, že by to nemuselo být ani v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007 –, pokud by nebyly využity rezervy, které jsou v programu označeny jako rezervy pro nepředvídané události, což by vedlo k výrazně lepší situaci na straně příjmů nebo většímu omezení výdajů, než je uvedeno v programu. V takovém případě by bylo pro plnění střednědobého cíle a zachování souladu s paktem nutné zvýšit úsilí ve strukturální oblasti.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Irsko vystaveno středně vysokému riziku. Dlouhodobé dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet jsou značně vyšší než průměr EU, především z důvodu poměrně vysokého předpokládaného zvýšení výdajů na důchody v průběhu nadcházejících desetiletí, což je částečně způsobeno vývojem důchodového systému. Hrubý veřejný dluh se však v roce 2007 nachází hluboko pod úrovní 60 % HDP a ve Státním rezervním penzijním fondu se zvyšují prostředky na financování části budoucích výdajů na důchody. Stav rozpočtu, jehož by se podle programu mělo dosáhnout za rok 2007, je sice horší než v předchozím programu, ale i přesto pomáhá vyrovnat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí obyvatel na rozpočet. Nestačí však k vyrovnání budoucích výdajových tlaků. Kromě toho by mohl udržitelnost veřejných financí vystavit většímu riziku i vývoj strukturálního salda, který je v programu odhadován do roku 2010. Zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění dalších opatření určených ke snižování velkého nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva by přispělo ke snižování těchto rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Irsko vystaveno středně vysokému riziku. Dlouhodobé dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet jsou značně vyšší než průměr EU, především z důvodu poměrně vysokého předpokládaného zvýšení výdajů na důchody v průběhu nadcházejících desetiletí, což je částečně způsobeno vývojem důchodového systému. Hrubý veřejný dluh se však v roce 2007 nachází hluboko pod úrovní 60 % HDP a ve Státním rezervním penzijním fondu se zvyšují prostředky na financování části budoucích výdajů na důchody. Stav rozpočtu, jehož by se podle programu mělo dosáhnout za rok 2007, je sice horší než v předchozím programu, ale i přesto pomáhá vyrovnat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí obyvatel na rozpočet. Nestačí však k vyrovnání budoucích výdajových tlaků. Kromě toho by mohl udržitelnost veřejných financí vystavit většímu riziku i vývoj strukturálního salda, který je v programu odhadován do roku 2010. Zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění dalších opatření určených ke snižování velkého nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva by přispělo ke snižování těchto rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V programu stability není podrobně uvedeno, jakým způsobem v něm byly zohledněny rozpočtové dopady opatření popsaných ve zprávě o provádění. Oba dokumenty však poukazují na ústřední úlohu Paktu o stabilitě a růstu, který v Irsku vytváří rámec pro udržitelnou fiskální politiku, a v obou dokumentech je uvedeno, že provádění národního plánu rozvoje na období 2007–2013 (plán investic, zejména do infrastruktury) je pro vládu prioritou. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že program stability je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V programu stability není podrobně uvedeno, jakým způsobem v něm byly zohledněny rozpočtové dopady opatření popsaných ve zprávě o provádění. Oba dokumenty však poukazují na ústřední úlohu Paktu o stabilitě a růstu, který v Irsku vytváří rámec pro udržitelnou fiskální politiku, a v obou dokumentech je uvedeno, že provádění národního plánu rozvoje na období 2007–2013 (plán investic, zejména do infrastruktury) je pro vládu prioritou.

| (10) | Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Irsko, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Irsko, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů. (4) |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů. (4)

Na závěr lze konstatovat, že se Irsko při přechodu do období nižšího hospodářského růstu, jehož příčinou je především návrat k udržitelnější míře aktivity v oblasti bytové výstavby, musí vyrovnat s několika makroekonomickými problémy. Spolu se snížením domácí poptávky došlo v posledních letech i ke ztrátám podílů na vývozních trzích, což poukazuje na problémy s cenovou konkurenceschopností. Očekává se, že oproti značnému přebytku v roce 2006 se stav rozpočtu v letech 2007 a 2008 výrazně zhorší. Přestože by Irsko mělo dosáhnout přebytku i v roce 2007, program předpokládá, že v roce 2008 se tato situace změní na schodek, který se bude v následujících letech dále mírně prohlubovat. Rizika související s rozpočtovými výhledy jsou v roce 2008 v podstatně neutrální, ale pokud nedojde k dostatečnému omezení výdajů, mohly by být výsledky od roku 2009 horší, než je uvedeno v programu. Zatímco v roce 2008 by měl být střednědobý cíl dosažen bez větších problémů, v dalších letech by ho mělo být dosaženo za předpokladu, že nebudou využity rezervy označené v programu jako rezervy na nepředvídané události. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, je Irsko v důsledku očekávaného dopadu stárnutí obyvatel na výdaje na důchody vystaveno středně vysokému riziku, přestože má nízký veřejný dluh. Výzvou pro vnitrostátní orgány bude zvládnout makroekonomická rizika a zároveň se vyhnout zhoršení fiskální situace.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Irsko vyzývá, aby:

| i) | v roce 2008 i v dalších letech plnilo střednědobý cíl tím, že bude i nadále přísně omezovat své výdaje, |
| --- | --- |

i)

v roce 2008 i v dalších letech plnilo střednědobý cíl tím, že bude i nadále přísně omezovat své výdaje,

| ii) | s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním nezbytných důchodových reforem. |
| --- | --- |

ii)

s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním nezbytných důchodových reforem.

Rada rovněž konstatuje, že takováto činnost by byla v souladu se zaměřením fiskální politiky, které v dubnu roku 2007 schválila Euroskupina.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros.2007 | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| KOM list 2007 | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | neuv. |
| PS pros.2006 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros.2007 | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| KOM list. 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | neuv. |
| PS pros.2006 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS pros.2007 | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| KOM list.2007 (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | neuv. |
| PS pros.2006 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS pros.2007 | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| KOM list.2007 | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | neuv. |
| PS pros.2006 | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros.2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| KOM list.2007 | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| KOM list.2007 | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM list.2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | neuv, |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM list.2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| KOM list.2007 | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), která byla vypracována na základě předběžných informací o plnění rozpočtu; výpočty útvarů Komise (na základě předběžných informací o plnění rozpočtu). |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros.2007

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

KOM list 2007

5,7

4,9

3,5

3,8

neuv.

PS pros.2006

5,4

5,3

4,6

4,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros.2007

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

KOM list. 2007

2,7

2,8

2,2

2,0

neuv.

PS pros.2006

2,7

2,6

2,0

1,7

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS pros.2007

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

KOM list.2007 (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

neuv.

PS pros.2006

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS pros.2007

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

KOM list.2007

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

neuv.

PS pros.2006

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros.2007

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

KOM list.2007

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

neuv.

PS pros. 2006

2,3

1,2

0,9

0,6

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros. 2007

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

KOM list.2007

3,9

1,8

0,7

0,4

neuv.

PS pros. 2006

3,3

2,3

1,8

1,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS pros. 2007

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM list.2007

3,1

1,2

0,3

0,0

neuv.

PS pros. 2006

2,8

1,8

1,8

1,6

neuv,

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS pros. 2007

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM list.2007

3,1

1,2

0,3

0,0

neuv.

PS pros. 2006

2,7

1,8

1,8

1,6

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS pros. 2007

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

KOM list.2007

25,1

25,2

26,9

28,5

neuv.

PS pros. 2006

25,1

23,0

22,4

21,9

neuv.

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), která byla vypracována na základě předběžných informací o plnění rozpočtu; výpočty útvarů Komise (na základě předběžných informací o plnění rozpočtu).

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zejména vychází z podzimní prognózy útvarů Komise a z hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 1.

(4)  Mezi povinnými údaji chybí pouze údaje o krátkodobých úrokových sazbách. Mezi nepovinnými údaji chybí mimo jiné údaje o odvětvovém saldu a výdajích veřejného sektoru podle účelu.

(5)  Údaje týkající se mezery výstupu a cyklicky očištěného salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % a 3,8 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření podle nejnovějšího programu zvyšují přebytek o 0,1 % HDP v roce 2006 a o 0,2 % v roce 2007; podle podzimní prognózy útvarů Komise představují 0,0 % HDP v roce 2006 a 0,0 % v roce 2007. Podle informací, které poskytly vnitrostátní orgány, zahrnují tato opatření dopad i) dodatečných příjmů získaných díky zvláštnímu vyšetřování vedenému daňovými úřady a ii) platby „daně z uzavření účtu“ v případě určitých speciálních spořících účtů (SSIA). Jednorázová opatření nebyla kvůli nedostatku informací zahrnuta do podzimní prognózy. V programu nejsou uvedeny žádné informace o jednorázových opatřeních v období 2008–2010.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), která byla vypracována na základě předběžných informací o plnění rozpočtu; výpočty útvarů Komise (na základě předběžných informací o plnění rozpočtu).

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/15

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2007–2010

(2008/C 74/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Dánska, který se vztahuje na období 2007 až 2010 (2) a uvádí předpoklady ohledně dalšího vývoje až do roku 2015. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Dánska, který se vztahuje na období 2007 až 2010 (2) a uvádí předpoklady ohledně dalšího vývoje až do roku 2015.

| (2) | V posledních letech byl pro dánskou ekonomiku charakteristický rychlý růst reálného HDP, značné zvyšování zaměstnanosti, vysoká míra využití kapacit, nízká inflace a stabilní kurz v rámci ERM II.
  Během předchozího roku však začaly hospodářskou aktivitu přibrzďovat omezené kapacity a objevily se náznaky růstu cenové a mzdové inflace. Přestože vnější saldo stále vykazuje přebytek, možné dopady rostoucího tlaku v oblasti nákladů a nedostatku pracovních sil na konkurenceschopnost vyvolávají stále větší obavy. Veřejné finance zůstávají i nadále zdravé, dlouhodobě vykazují přebytky a zadlužení průběžně klesá. Hlavním úkolem fiskální politiky je v současnosti udržet obezřetnou orientaci fiskální politiky a tím zajistit, aby veřejné finance nevytvářely další tlak na trh práce. Dalším úkolem je dodržování výdajových limitů. Navzdory velmi dynamickému vývoji příjmů se vzhledem ke snaze vlády zajistit udržitelnost veřejných financí stále jedná o velmi důležitý úkol. |
| --- | --- |

(2)

V posledních letech byl pro dánskou ekonomiku charakteristický rychlý růst reálného HDP, značné zvyšování zaměstnanosti, vysoká míra využití kapacit, nízká inflace a stabilní kurz v rámci ERM II.

Během předchozího roku však začaly hospodářskou aktivitu přibrzďovat omezené kapacity a objevily se náznaky růstu cenové a mzdové inflace. Přestože vnější saldo stále vykazuje přebytek, možné dopady rostoucího tlaku v oblasti nákladů a nedostatku pracovních sil na konkurenceschopnost vyvolávají stále větší obavy. Veřejné finance zůstávají i nadále zdravé, dlouhodobě vykazují přebytky a zadlužení průběžně klesá. Hlavním úkolem fiskální politiky je v současnosti udržet obezřetnou orientaci fiskální politiky a tím zajistit, aby veřejné finance nevytvářely další tlak na trh práce. Dalším úkolem je dodržování výdajových limitů. Navzdory velmi dynamickému vývoji příjmů se vzhledem ke snaze vlády zajistit udržitelnost veřejných financí stále jedná o velmi důležitý úkol.

| (3) | Podle programu se dánská ekonomika v současnosti nachází na vrcholu svého hospodářského cyklu a nyní ji čeká období pomalejšího růstu. Růst reálného HDP by měl nyní podle předpokladů zpomalit z tempa 2 % v roce 2007 na průměrnou úroveň 1 % ve zbytku programového období. Při hodnocení na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici (3), se zdá, že předložený scénář vychází z realistických předpokladů růstu pro rok 2008 a z opatrných předpokladů vývoje v následujícím období, které jsou důsledkem základního předpokladu, že velká kladná mezera výstupu (vypočtená pomocí národní metodiky) (4) bude klesat a kolem roku 2011 dosáhne nulové úrovně. Projekce obsažené v programu pro vývoj mzdové a cenové inflace se vzhledem k domácímu tlaku na růst mezd a celosvětovým trendům zdají být spíše nižší, a to zejména pro rok 2009. Cenová stabilita by však měla být zachována během celého programového období. |
| --- | --- |

(3)

Podle programu se dánská ekonomika v současnosti nachází na vrcholu svého hospodářského cyklu a nyní ji čeká období pomalejšího růstu. Růst reálného HDP by měl nyní podle předpokladů zpomalit z tempa 2 % v roce 2007 na průměrnou úroveň 1 % ve zbytku programového období. Při hodnocení na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici (3), se zdá, že předložený scénář vychází z realistických předpokladů růstu pro rok 2008 a z opatrných předpokladů vývoje v následujícím období, které jsou důsledkem základního předpokladu, že velká kladná mezera výstupu (vypočtená pomocí národní metodiky) (4) bude klesat a kolem roku 2011 dosáhne nulové úrovně. Projekce obsažené v programu pro vývoj mzdové a cenové inflace se vzhledem k domácímu tlaku na růst mezd a celosvětovým trendům zdají být spíše nižší, a to zejména pro rok 2009. Cenová stabilita by však měla být zachována během celého programového období.

| (4) | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 odhaduje celkový přebytek veřejných financí v roce 2007 na 4,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,8 % HDP. Tento neočekávaně dobrý výsledek odráží značný kladný vliv změn ve srovnávací základně z roku 2006, které vyvolal silnější růst zaměstnanosti a vyšší příjmy z aktivit souvisejících s těžbou ropy a zemního plynu v Severním moři, než se očekávalo.
  Předložený program předpokládá přebytek ve výši 3,8 % HDP, avšak vzhledem k aktuálnějším informacím (5) je pravděpodobné, že příjmy byly o 0,5 procentního bodu HDP vyšší, než se předpokládalo, a údaj o přebytku tudíž musí být odpovídajícím způsobem navýšen (na přibližně 4,5 % HDP). |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 odhaduje celkový přebytek veřejných financí v roce 2007 na 4,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,8 % HDP. Tento neočekávaně dobrý výsledek odráží značný kladný vliv změn ve srovnávací základně z roku 2006, které vyvolal silnější růst zaměstnanosti a vyšší příjmy z aktivit souvisejících s těžbou ropy a zemního plynu v Severním moři, než se očekávalo.

Předložený program předpokládá přebytek ve výši 3,8 % HDP, avšak vzhledem k aktuálnějším informacím (5) je pravděpodobné, že příjmy byly o 0,5 procentního bodu HDP vyšší, než se předpokládalo, a údaj o přebytku tudíž musí být odpovídajícím způsobem navýšen (na přibližně 4,5 % HDP).

| (5) | Vzhledem k obecnému cíli zajistit udržitelnost veřejných financí je hlavním cílem rozpočtové strategie udržet i za oslabujících cyklických podmínek vysoké přebytky, i když budou klesat (z 3,8 % HDP v roce 2007 na 3,0 % v roce 2008 a dále na 1,2 % v roce 2010 (6)). Střednědobý cíl pro stav rozpočtu byl upraven směrem nahoru (7) o 0,25 procentního bodu HDP na strukturální přebytek (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 0,75 % až 1,75 % HDP. Během celého programového období bude dosahováno výsledků, které ukládá střednědobý cíl. Předpoklad vývoje celkového přebytku je obecně obdobný jako v předchozí aktualizaci programu, pouze při celkově srovnatelném makroekonomickém prostřední bere za výchozí pozici vyšší přebytek. Tato strategie vychází z toho, že se i nadále bude uplatňovat zmrazení daňových sazeb (8) a zdrženlivost na straně výdajů, a v případě některých daní předpokládá snižování. Výdajová zdrženlivost má být zajištěna prostřednictvím ročních limitů pro reálný růst výdajů na veřejnou spotřebu (které jsou stále přísnější a z 1,75 % v roce 2008 mají poklesnout až na 1 % v letech 2009 až 2010) a stropu pro nominální výši výdajů na veřejnou spotřebu na úrovni 26,5 % cyklicky očištěného HDP kolem roku 2015. Strukturální saldo vypočtené pomocí společně dohodnuté metodiky by mělo zůstat prakticky beze změny na úrovni 3,5 % v letech 2007 a 2008 a následně poklesnout na 2,5 % v období 2009 až 2010. (9) Program obsahuje předpoklad nižších přebytků v období do roku 2015, jelikož by se měly začít projevovat dopady stárnutí populace a poklesnout zdroje příjmů z těžby v Severním moři. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k obecnému cíli zajistit udržitelnost veřejných financí je hlavním cílem rozpočtové strategie udržet i za oslabujících cyklických podmínek vysoké přebytky, i když budou klesat (z 3,8 % HDP v roce 2007 na 3,0 % v roce 2008 a dále na 1,2 % v roce 2010 (6)). Střednědobý cíl pro stav rozpočtu byl upraven směrem nahoru (7) o 0,25 procentního bodu HDP na strukturální přebytek (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 0,75 % až 1,75 % HDP. Během celého programového období bude dosahováno výsledků, které ukládá střednědobý cíl. Předpoklad vývoje celkového přebytku je obecně obdobný jako v předchozí aktualizaci programu, pouze při celkově srovnatelném makroekonomickém prostřední bere za výchozí pozici vyšší přebytek. Tato strategie vychází z toho, že se i nadále bude uplatňovat zmrazení daňových sazeb (8) a zdrženlivost na straně výdajů, a v případě některých daní předpokládá snižování. Výdajová zdrženlivost má být zajištěna prostřednictvím ročních limitů pro reálný růst výdajů na veřejnou spotřebu (které jsou stále přísnější a z 1,75 % v roce 2008 mají poklesnout až na 1 % v letech 2009 až 2010) a stropu pro nominální výši výdajů na veřejnou spotřebu na úrovni 26,5 % cyklicky očištěného HDP kolem roku 2015. Strukturální saldo vypočtené pomocí společně dohodnuté metodiky by mělo zůstat prakticky beze změny na úrovni 3,5 % v letech 2007 a 2008 a následně poklesnout na 2,5 % v období 2009 až 2010. (9) Program obsahuje předpoklad nižších přebytků v období do roku 2015, jelikož by se měly začít projevovat dopady stárnutí populace a poklesnout zdroje příjmů z těžby v Severním moři.

| (6) | Výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být lepší, než program přepokládá, zejména vzhledem k lepším údajům za rok 2007, jak naznačila prezentace návrhu rozpočtu dne 5. února 2008. Tradice značných přebytků, které bývaly často ještě upravovány směrem nahoru v důsledku neočekávaných příjmů, a opatrná perspektiva makroekonomického vývoje od roku 2009 jsou kompenzací pro rizika související s poněkud horšími výsledky v dodržování stropů pro růst výdajů na vládní spotřebu. |
| --- | --- |

(6)

Výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být lepší, než program přepokládá, zejména vzhledem k lepším údajům za rok 2007, jak naznačila prezentace návrhu rozpočtu dne 5. února 2008. Tradice značných přebytků, které bývaly často ještě upravovány směrem nahoru v důsledku neočekávaných příjmů, a opatrná perspektiva makroekonomického vývoje od roku 2009 jsou kompenzací pro rizika související s poněkud horšími výsledky v dodržování stropů pro růst výdajů na vládní spotřebu.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik umožňuje orientace rozpočtové politiky popsaná v programu dodržet střednědobý cíl po celé programové období s velkou rezervou, jak se v programu předpokládá. Orientace fiskální politiky, kterou program naznačuje, je obecně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik umožňuje orientace rozpočtové politiky popsaná v programu dodržet střednědobý cíl po celé programové období s velkou rezervou, jak se v programu předpokládá. Orientace fiskální politiky, kterou program naznačuje, je obecně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Dánsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet je nižší než průměr EU, a to zejména díky penzijní reformě obsažené v dohodě o sociálním státu. (10) Rozpočtová pozice za rok 2007 s vysokým strukturálním přebytkem, tak jak je odhadována v programu, navíc přispívá ke snížení hrubého dluhu. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu pomůže dále omezit rizika, která udržitelnost veřejných financí ohrožují. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Dánsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet je nižší než průměr EU, a to zejména díky penzijní reformě obsažené v dohodě o sociálním státu. (10) Rozpočtová pozice za rok 2007 s vysokým strukturálním přebytkem, tak jak je odhadována v programu, navíc přispívá ke snížení hrubého dluhu. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu pomůže dále omezit rizika, která udržitelnost veřejných financí ohrožují.

| (9) | Zdá se, že konvergenční program je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Program i zpráva vycházejí z hospodářské strategie „K novým cílům – Dánsko 2015“, kterou vláda předložila v srpnu roku 2007. Výslovně je zohledněn vliv, jaký budou mít na veřejné finance hlavní reformní opatření, například plánovaná energetická strategie a takzvaný kvalitní fond pro investice do veřejných služeb (zejména zdravotnictví, péče o děti a staré občany). |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že konvergenční program je v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Program i zpráva vycházejí z hospodářské strategie „K novým cílům – Dánsko 2015“, kterou vláda předložila v srpnu roku 2007. Výslovně je zohledněn vliv, jaký budou mít na veřejné finance hlavní reformní opatření, například plánovaná energetická strategie a takzvaný kvalitní fond pro investice do veřejných služeb (zejména zdravotnictví, péče o děti a staré občany).

| (10) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (11). |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (11).

Celkově lze shrnout, že cílem programu je udržet zdravý stav rozpočtu, který bude po celé programové období plně respektovat střednědobý cíl v souladu s cílem dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Vzhledem k přebytkům, které budou po celé programové období vysoké, i když budou rychle klesat, a také s ohledem na lepší výsledky hospodaření za rok 2007, než se očekávalo, a na poslední projekce se rozpočtové cíle zdají být spíše opatrnější. Riziko ohrožující dlouhodobou udržitelnost je hodnoceno jako nízké. V současnosti je nejdůležitějším úkolem zabývat se prostřednictvím strukturálních a makroekonomických politik nedostatkem pracovní síly a hrozbou nákladových tlaků. Rovněž je třeba vymezit a provést další opatření, která podpoří nabídku práce. Zároveň je třeba pečlivě posoudit orientaci fiskální politiky, aby se předešlo procyklickým opatřením. Proto je důležitou prioritou udržení kontroly nad růstem výdajů na veřejnou spotřebu, jak je v programu stanoveno.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2007 | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| KOM list. 2007 | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| KOM list. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Mezera výstupu (12)

  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2007 | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| KOM list. 2007 (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP pros. 2007 | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| KOM list. 2007 | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Celkové saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP pros. 2007 | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| KOM list. 2007 | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP pros. 2007 | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| KOM list. 2007 | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Cyklicky očištěné saldo (12)

  (% HDP) | KP pros. 2007 | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| KOM list. 2007 | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Strukturální saldo (14)

  (% HDP) | KP pros. 2007 | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM list. 2007 | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP pros. 2007 | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| KOM list. 2007 | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM; výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2007

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

KOM list. 2007

3,5

1,9

1,3

1,4

neuv.

KP pros. 2006

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2007

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

KOM list. 2007

1,9

1,7

2,4

2,4

neuv.

KP pros. 2006

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Mezera výstupu (12)

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2007

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

KOM list. 2007 (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

neuv.

KP pros. 2006

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP pros. 2007

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

KOM list. 2007

2,4

1,2

0,7

0,6

neuv.

KP pros. 2006

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Celkové saldo veřejných financí

(% HDP)

KP pros. 2007

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

KOM list. 2007

4,6

4,0

3,0

2,5

neuv.

KP pros. 2006

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Primární saldo

(% HDP)

KP pros. 2007

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

KOM list. 2007

6,2

5,3

4,3

3,6

neuv.

KP pros. 2006

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Cyklicky očištěné saldo (12)

(% HDP)

KP pros. 2007

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

KOM list. 2007

3,9

3,6

3,2

3,0

neuv.

KP pros. 2006

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Strukturální saldo (14)

(% HDP)

KP pros. 2007

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

KOM list. 2007

3,6

3,2

3,4

3,0

neuv.

KP pros. 2006

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP pros. 2007

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

KOM list. 2007

30,3

25,0

20,9

17,5

neuv.

KP pros. 2006

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM; výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Aktualizace programu byla z důvodu sestavování nové vlády po listopadových volbách předložena více než 3 týdny po 1. prosinci, což je termín stanovený v kodexu chování.

(3)  Hodnocení bere v úvahu zejména prognózu útvarů Komise z podzimu 2007 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007 provedené Komisí.

(4)  Použití národní metodiky, která je odlišná od společně dohodnuté metodiky, vede k vyšším hodnotám mezery výstupu (v důsledku nižšího odhadu potenciálního růstu).

(5)  Perspektiva rozpočtového hospodaření přiložená k návrhu rozpočtu předloženému dne 5. února 2008.

(6)  V prognóze přiložené k návrhu rozpočtu na rok 2008 zveřejněnému dánským ministerstvem financí dne 5. února 2008 jsou přebytky revidovány směrem vzhůru na 4,4 % HDP v roce 2007, 3,7 % HDP v roce 2008 a 2,7 % HDP v roce 2009.

(7)  Toto je důsledkem předpokladu, že pozastavení výplat zvláštního penzijního příspěvku zůstane v platnosti i po roce 2008. Tento příspěvek dříve umožňoval odpočet z daně z příjmů u soukromého penzijního spoření, který celkově dosahoval zhruba 0,25 % HDP. Plánuje se proto zvýšení střednědobého cíle o výsledný nárůst daňových příjmů.

(8)  Toto zmrazení znamená, že od roku 2002 nelze zvyšovat přímé ani nepřímé daně, bez ohledu na to, zda jsou stanoveny jako nominální částka nebo jako procentní sazba.

(9)  V důsledku rozdílů v definicích jednorázových a dočasných opatření nejsou odhady strukturálního salda přímo srovnatelné s projekcemi útvarů Komise.

(10)  Dohoda o budoucí prosperitě, sociálním státu a investicích do budoucnosti, kterou uzavřela vláda v červnu roku 2006, zvyšuje během dvacetiletého období standardní věk odchodu do důchodu ze 65 na 67 let a věk pro předčasný odchod do důchodu ze 60 na 62 let. Od roku 2025 budou věkové limity upravovány podle průměrné délky života.

(11)  Celkové výše příjmů a výdajů a některé dílčí položky však nedopovídají harmonizovaným definicím. Mezi nepovinnými údaji chybí zejména specifikace úprav vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami.

(12)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(13)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2006–2009 ve výši 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % a 2,0 %.

(14)  Saldo očištěné od cyklických vlivů bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření podle posledního programu navyšují za rok 2006 schodek o 1,1 % HDP a v jednotlivých letech období 2007 až 2010 jej pak snižují o 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % a 0,3 % HDP. Podle podzimní prognózy útvarů Komise navyšují schodek v letech 2006 a 2007 o 0,3 % HDP a v roce 2008 jej snižují o 0,2 %. Program však používá odlišnou definici pro jednorázové opatření, neboť dočasné výkyvy v příjmech popsané v programu nejsou útvary Komise považovány za jednorázová opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM; výpočty útvarů Komise.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/19

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2007–2010

(2008/C 74/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který zahrnuje období 2007 až 2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který zahrnuje období 2007 až 2010 (2).

| (2) | V posledních několika letech Litva zaznamenává období silného růstu, jehož hnací silou je zejména domácí poptávka. Vzhledem k vysokému stupni „euroizace“ (používání eura) v rámci režimu pevných směnných kurzů v systému ERM II jsou měnové podmínky pružné.
  Jelikož nebyla přijata žádná dostačující opatření na omezení nadměrného růstu domácích úvěrů, došlo rychlým rozvojem těchto úvěrů, jemuž napomohl vývoj finančních trhů, k podpoře soukromé spotřeby a investic do nemovitostí. Objevila se však kapacitní omezení, neboť vystěhovalectví a vysoký hospodářský růst vedly k nedostatku pracovních sil, který se ještě prohluboval z důvodu kvalifikačního nesouladu mezi nabídkou práce a poptávkou po práci, nízké míry účasti na trhu práce a zvyšování nákladů. Stále rychlejší nárůst mezd, který předstihl produktivitu, vede k prudké inflaci a k poklesu cenové konkurenceschopnosti. Přestože vývoz zůstává stále silný, vnější schodek se rychle zvýšil z důvodu silné domácí poptávky, jež způsobila velký nárůst dovozu, a došlo ke snížení odolnosti vůči vnějším faktorům. V této souvislosti fiskální politika nereagovala na rostoucí makroekonomickou nerovnováhu: saldo veřejných financí nadále vykazuje schodek a neočekávané dodatečné příjmy byly vzhledem k absenci závazných střednědobých výdajových limitů automaticky znovu vynaloženy. Daňové pobídky a výjimky napomáhaly rozmachu trhu s nemovitostmi a tím přispěly k přehřátí, i když v poslední době přispívá probíhající zpřísňování úvěrových podmínek k nezbytným změnám. Restriktivnější orientace fiskální politiky a strukturální reformy na trhu práce i v systému vzdělávání, které dále posilují stranu nabídky, přispějí velkou měrou k řešení vnitřní a vnější nerovnováhy a k přilákání investic do země, čímž bude zajištěn udržitelný proces dohánění vyspělých ekonomik. To je velmi důležité z toho důvodu, že Litva disponuje jen omezeným počtem politických nástrojů kvůli omezením vyplývajícím z litevské měnové politiky. |
| --- | --- |

(2)

V posledních několika letech Litva zaznamenává období silného růstu, jehož hnací silou je zejména domácí poptávka. Vzhledem k vysokému stupni „euroizace“ (používání eura) v rámci režimu pevných směnných kurzů v systému ERM II jsou měnové podmínky pružné.

Jelikož nebyla přijata žádná dostačující opatření na omezení nadměrného růstu domácích úvěrů, došlo rychlým rozvojem těchto úvěrů, jemuž napomohl vývoj finančních trhů, k podpoře soukromé spotřeby a investic do nemovitostí. Objevila se však kapacitní omezení, neboť vystěhovalectví a vysoký hospodářský růst vedly k nedostatku pracovních sil, který se ještě prohluboval z důvodu kvalifikačního nesouladu mezi nabídkou práce a poptávkou po práci, nízké míry účasti na trhu práce a zvyšování nákladů. Stále rychlejší nárůst mezd, který předstihl produktivitu, vede k prudké inflaci a k poklesu cenové konkurenceschopnosti. Přestože vývoz zůstává stále silný, vnější schodek se rychle zvýšil z důvodu silné domácí poptávky, jež způsobila velký nárůst dovozu, a došlo ke snížení odolnosti vůči vnějším faktorům. V této souvislosti fiskální politika nereagovala na rostoucí makroekonomickou nerovnováhu: saldo veřejných financí nadále vykazuje schodek a neočekávané dodatečné příjmy byly vzhledem k absenci závazných střednědobých výdajových limitů automaticky znovu vynaloženy. Daňové pobídky a výjimky napomáhaly rozmachu trhu s nemovitostmi a tím přispěly k přehřátí, i když v poslední době přispívá probíhající zpřísňování úvěrových podmínek k nezbytným změnám. Restriktivnější orientace fiskální politiky a strukturální reformy na trhu práce i v systému vzdělávání, které dále posilují stranu nabídky, přispějí velkou měrou k řešení vnitřní a vnější nerovnováhy a k přilákání investic do země, čímž bude zajištěn udržitelný proces dohánění vyspělých ekonomik. To je velmi důležité z toho důvodu, že Litva disponuje jen omezeným počtem politických nástrojů kvůli omezením vyplývajícím z litevské měnové politiky.

| (3) | Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by růst reálného HDP měl dosáhnout 9,8 % v roce 2007, poté poměrně prudce klesnout na 5,3 % v roce 2008 a ve zbývající části programového období by se měl ustálit na roční průměrné hodnotě 4,8 %. Očekává se, že se domácí poptávka zmírní, ale zůstane hlavní hnací silou růstu. Podle informací, které jsou v současné době k dispozici (3), se tento scénář jeví jako opatrný. Vzhledem k současnému tempu to platí zejména pro rok 2008. Některé nesrovnalosti, včetně rozporu mezi zvýšením vnější nerovnováhy a prudkým snížením domácí poptávky, nejsou v daném programu vysvětleny.
  Program předpokládá nárůst inflace z 5,8 % v roce 2007 na 6,5 % v roce 2008, poté pokles na 5,1 % v roce 2009 a na 3,6 % v roce 2010, což znamená velmi malý pokrok, pokud jde o konvergenci. Vzhledem k vývoji cen potravin, plánovanému zvýšení cen plynu (výslovně uvedeného v programu a odhadovaného v roce 2008 ve výši 1,5 %, avšak nezahrnutého do prognózy inflace na rok 2008 uvedené v tomto programu) a nárůstu mezd vysoce převyšujícímu růst produktivity, což ještě zvyšuje nebezpečí v podobě roztočení mzdové a cenové spirály, jsou navíc vážná rizika zvýšení spojená s těmito odhady naprosto jasná. Pokud by došlo k dalšímu zvýšení vnější nerovnováhy tak, jak se v programu předpokládalo, způsobilo by to snížení odolnosti ekonomiky vůči vnějším faktorům. Vývoj cen a mezd, ke kterému v poslední době došlo a který poukazuje na nebezpečí zhoršení konkurenceschopnosti, by však sám o sobě mohl vést k zhoršení vnější pozice. |
| --- | --- |

(3)

Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by růst reálného HDP měl dosáhnout 9,8 % v roce 2007, poté poměrně prudce klesnout na 5,3 % v roce 2008 a ve zbývající části programového období by se měl ustálit na roční průměrné hodnotě 4,8 %. Očekává se, že se domácí poptávka zmírní, ale zůstane hlavní hnací silou růstu. Podle informací, které jsou v současné době k dispozici (3), se tento scénář jeví jako opatrný. Vzhledem k současnému tempu to platí zejména pro rok 2008. Některé nesrovnalosti, včetně rozporu mezi zvýšením vnější nerovnováhy a prudkým snížením domácí poptávky, nejsou v daném programu vysvětleny.

Program předpokládá nárůst inflace z 5,8 % v roce 2007 na 6,5 % v roce 2008, poté pokles na 5,1 % v roce 2009 a na 3,6 % v roce 2010, což znamená velmi malý pokrok, pokud jde o konvergenci. Vzhledem k vývoji cen potravin, plánovanému zvýšení cen plynu (výslovně uvedeného v programu a odhadovaného v roce 2008 ve výši 1,5 %, avšak nezahrnutého do prognózy inflace na rok 2008 uvedené v tomto programu) a nárůstu mezd vysoce převyšujícímu růst produktivity, což ještě zvyšuje nebezpečí v podobě roztočení mzdové a cenové spirály, jsou navíc vážná rizika zvýšení spojená s těmito odhady naprosto jasná. Pokud by došlo k dalšímu zvýšení vnější nerovnováhy tak, jak se v programu předpokládalo, způsobilo by to snížení odolnosti ekonomiky vůči vnějším faktorům. Vývoj cen a mezd, ke kterému v poslední době došlo a který poukazuje na nebezpečí zhoršení konkurenceschopnosti, by však sám o sobě mohl vést k zhoršení vnější pozice.

| (4) | Podle odhadů z nejnovější aktualizace konvergenčního programu dosahuje schodek veřejných financí pro rok 2007 výše 0,9 % HDP, což je shodné s cílem stanoveným v předcházející aktualizaci, a to i přes výsledky z roku 2006, jež byly lepší, než se očekávalo. Příznivá změna ve srovnávací základně ve výši zhruba 0,6 % HDP byla kompenzována jednorázovým opatřením obdobného rozsahu (4). Dodatečné příjmy plynoucí z vyššího hospodářského růstu, než se očekávalo, byly podobně jako v některých předcházejících letech znovu vynaloženy, v roce 2007 především v oblasti fondu sociálního zabezpečení a na vnitrostátní spolufinancování projektů podporovaných EU. Plnění rozpočtu v roce 2007 nebylo v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (5), neboť období s dobrými hospodářskými výsledky a schodek v roce 2006, který byl nižší, než se původně plánovalo, nevedly k náročnějšímu cíli schodku za daný rok. Zatímco střednědobého cíle týkajícího se strukturálního schodku (t.j. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a dalších dočasných opatření) ve výši 1 % HDP bylo navíc v roce 2006 dosaženo jen těsně, v roce 2007 došlo k malému odklonu od střednědobého cíle, a to ve výši 0,25 % HDP. |
| --- | --- |

(4)

Podle odhadů z nejnovější aktualizace konvergenčního programu dosahuje schodek veřejných financí pro rok 2007 výše 0,9 % HDP, což je shodné s cílem stanoveným v předcházející aktualizaci, a to i přes výsledky z roku 2006, jež byly lepší, než se očekávalo. Příznivá změna ve srovnávací základně ve výši zhruba 0,6 % HDP byla kompenzována jednorázovým opatřením obdobného rozsahu (4). Dodatečné příjmy plynoucí z vyššího hospodářského růstu, než se očekávalo, byly podobně jako v některých předcházejících letech znovu vynaloženy, v roce 2007 především v oblasti fondu sociálního zabezpečení a na vnitrostátní spolufinancování projektů podporovaných EU. Plnění rozpočtu v roce 2007 nebylo v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (5), neboť období s dobrými hospodářskými výsledky a schodek v roce 2006, který byl nižší, než se původně plánovalo, nevedly k náročnějšímu cíli schodku za daný rok. Zatímco střednědobého cíle týkajícího se strukturálního schodku (t.j. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a dalších dočasných opatření) ve výši 1 % HDP bylo navíc v roce 2006 dosaženo jen těsně, v roce 2007 došlo k malému odklonu od střednědobého cíle, a to ve výši 0,25 % HDP.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je podpořit makroekonomickou stabilitu prostřednictvím restriktivnější fiskální politiky. Ve srovnání s předcházející aktualizací se cílový rok pro dosažení střednědobého cíle posunul o jeden rok, tedy z roku 2008 na rok 2009, a to i přesto, že se makroekonomický scénář v podstatě nezměnil. Uplatňování společné metodiky v případě informací uvedených v programu však naznačuje, že by střednědobého cíle mohlo být dosaženo od roku 2008. Cílem programu je postupné zlepšování celkového salda veřejných financí ze schodku ve výši 0,9 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 0,8 % HDP v roce 2010. Co se týká strukturálního salda vypočítaného podle společně schválené metodiky, plánuje se jeho zlepšení ze schodku ve výši 1,25 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 1 % v roce 2010, přičemž hlavní část úsilí týkajícího se úprav se odkládá na období po roce 2008. Této úpravy těžící z poměrně silného hospodářského růstu se dosáhne prostřednictvím většího nárůstu poměru příjmů k HDP oproti nárůstu poměru výdajů k HDP (tedy 3,9 procentních bodů oproti 2,2 procentním bodům). I přes další snižování přímých daní se očekává zvýšení příjmů na základě většího přílivu prostředků z fondů EU, zvýšení spotřební daně a dalšího podstatného zdokonalení výběru daní. Co se týká výdajů, jejich zvýšení vyplývá z podstatně vyšších sociálních plateb a z rostoucích veřejných investic. Zmíněné investice jsou podporovány zejména z fondů EU. Cílem zákona o fiskální disciplíně přijatého v listopadu roku 2007 bylo přijetí pevného závazku v oblasti fiskální disciplíny. Samotný zákon, který nabyl účinnosti na začátku roku 2008, stanoví, že veřejné finance by měly být spravovány s cílem dosáhnout rozpočtových pozicí blížících se vyrovnanosti nebo přebytku, a jeho účelem je uložit výdajová omezení za tímto účelem; zákon je však zaměřen na sestavování a plnění ročního rozpočtu, a jako takový tudíž nezavádí střednědobý rozpočtový rámec s výhledem do budoucna, což je nutno napravit. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je podpořit makroekonomickou stabilitu prostřednictvím restriktivnější fiskální politiky. Ve srovnání s předcházející aktualizací se cílový rok pro dosažení střednědobého cíle posunul o jeden rok, tedy z roku 2008 na rok 2009, a to i přesto, že se makroekonomický scénář v podstatě nezměnil. Uplatňování společné metodiky v případě informací uvedených v programu však naznačuje, že by střednědobého cíle mohlo být dosaženo od roku 2008. Cílem programu je postupné zlepšování celkového salda veřejných financí ze schodku ve výši 0,9 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 0,8 % HDP v roce 2010. Co se týká strukturálního salda vypočítaného podle společně schválené metodiky, plánuje se jeho zlepšení ze schodku ve výši 1,25 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 1 % v roce 2010, přičemž hlavní část úsilí týkajícího se úprav se odkládá na období po roce 2008. Této úpravy těžící z poměrně silného hospodářského růstu se dosáhne prostřednictvím většího nárůstu poměru příjmů k HDP oproti nárůstu poměru výdajů k HDP (tedy 3,9 procentních bodů oproti 2,2 procentním bodům). I přes další snižování přímých daní se očekává zvýšení příjmů na základě většího přílivu prostředků z fondů EU, zvýšení spotřební daně a dalšího podstatného zdokonalení výběru daní. Co se týká výdajů, jejich zvýšení vyplývá z podstatně vyšších sociálních plateb a z rostoucích veřejných investic. Zmíněné investice jsou podporovány zejména z fondů EU. Cílem zákona o fiskální disciplíně přijatého v listopadu roku 2007 bylo přijetí pevného závazku v oblasti fiskální disciplíny. Samotný zákon, který nabyl účinnosti na začátku roku 2008, stanoví, že veřejné finance by měly být spravovány s cílem dosáhnout rozpočtových pozicí blížících se vyrovnanosti nebo přebytku, a jeho účelem je uložit výdajová omezení za tímto účelem; zákon je však zaměřen na sestavování a plnění ročního rozpočtu, a jako takový tudíž nezavádí střednědobý rozpočtový rámec s výhledem do budoucna, což je nutno napravit.

| (6) | Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Odhadované zvýšení příjmů se jeví jako výrazné, a to i přes obzvláště opatrné programové prognózy týkající se růstu reálného a nominálního produktu po roce 2008. Prognóza příjmů se zdá být optimistická i v případě scénáře příznivějšího makroekonomického růstu, zejména přihlédne-li se k účinku dalšího snižování přímých daní a k tomu, že se prognóza spoléhá na zdokonalení výběru daní. Výrazné zvýšení poměru nedaňových příjmů k HDP, zčásti související s fondy EU, je v programu nedostatečně zdůrazněno, přičemž očekávané výsledky ze zvýšeného výběru daní se jeví jako optimistické. Kvůli četným opatřením, která vyvolají nárůst výdajů, a protože je nutné posílit střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí se navíc objevuje riziko, že budou výdaje nadále vyšší než původně stanovené výdajové limity. V případě závažného nebo déle trvajícího zpomalení hospodářského růstu, jež by vedlo k prudkému poklesu růstu příjmů, by se rozpočet ocitl pod větším tlakem. |
| --- | --- |

(6)

Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Odhadované zvýšení příjmů se jeví jako výrazné, a to i přes obzvláště opatrné programové prognózy týkající se růstu reálného a nominálního produktu po roce 2008. Prognóza příjmů se zdá být optimistická i v případě scénáře příznivějšího makroekonomického růstu, zejména přihlédne-li se k účinku dalšího snižování přímých daní a k tomu, že se prognóza spoléhá na zdokonalení výběru daní. Výrazné zvýšení poměru nedaňových příjmů k HDP, zčásti související s fondy EU, je v programu nedostatečně zdůrazněno, přičemž očekávané výsledky ze zvýšeného výběru daní se jeví jako optimistické. Kvůli četným opatřením, která vyvolají nárůst výdajů, a protože je nutné posílit střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí se navíc objevuje riziko, že budou výdaje nadále vyšší než původně stanovené výdajové limity. V případě závažného nebo déle trvajícího zpomalení hospodářského růstu, jež by vedlo k prudkému poklesu růstu příjmů, by se rozpočet ocitl pod větším tlakem.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky uvedená v programu nemůže stačit k dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak se uvádí programu. V důsledku plánovaných opatření, jež způsobují snížení příjmů a zvýšení výdajů, by mohlo dojít zejména ke zhoršení strukturálního salda v roce 2008, přestože Litva, která v současnosti zaznamenává období silného růstu, by měla vyvinout úsilí o dosažení ročního strukturálního zlepšení nad referenční výši 0,5 % HDP. Tempo úprav vedoucí k dosažení střednědobého cíle programu by se tudíž mělo zvýšit, zejména v roce 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Po předpokládaném dosažení střednědobého cíle odpovídá orientace fiskální politiky, uvedená v programu, požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Nicméně vzhledem k neustálým vnějším a vnitřním tlakům by bylo vhodné přijmout restriktivnější fiskální politiku, než je ta, která byla doposud plánována. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky uvedená v programu nemůže stačit k dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak se uvádí programu. V důsledku plánovaných opatření, jež způsobují snížení příjmů a zvýšení výdajů, by mohlo dojít zejména ke zhoršení strukturálního salda v roce 2008, přestože Litva, která v současnosti zaznamenává období silného růstu, by měla vyvinout úsilí o dosažení ročního strukturálního zlepšení nad referenční výši 0,5 % HDP. Tempo úprav vedoucí k dosažení střednědobého cíle programu by se tudíž mělo zvýšit, zejména v roce 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Po předpokládaném dosažení střednědobého cíle odpovídá orientace fiskální politiky, uvedená v programu, požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Nicméně vzhledem k neustálým vnějším a vnitřním tlakům by bylo vhodné přijmout restriktivnější fiskální politiku, než je ta, která byla doposud plánována.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Litva je vystavena pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Litvě nižší, než činí průměr v EU. V nadcházejících desetiletích se očekává omezený nárůst výdajů na důchody, který bude ovlivněn již přijatými důchodovými reformami. Stávající hrubá míra zadlužení je velmi nízká a výchozí stav rozpočtu v roce 2007 tak, jak byl nastíněn v programu, a který je lepší než počáteční stav v předchozím programu, by měl přispět k omezení rizika spojeného s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Litva je vystavena pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Litvě nižší, než činí průměr v EU. V nadcházejících desetiletích se očekává omezený nárůst výdajů na důchody, který bude ovlivněn již přijatými důchodovými reformami. Stávající hrubá míra zadlužení je velmi nízká a výchozí stav rozpočtu v roce 2007 tak, jak byl nastíněn v programu, a který je lepší než počáteční stav v předchozím programu, by měl přispět k omezení rizika spojeného s dlouhodobou udržitelností veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy zahrnují zejména probíhající důchodové reformy, reformy zdravotnictví a daňové reformy. Informace obsažené v obou programech o přímých rozpočtových nákladech souvisejících s reformami zdravotnictví a školství jsou nedostatečné, zatímco konvergenční program poskytuje více podrobných informací o jiných oblastech reforem. Kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie však chybí. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy zahrnují zejména probíhající důchodové reformy, reformy zdravotnictví a daňové reformy. Informace obsažené v obou programech o přímých rozpočtových nákladech souvisejících s reformami zdravotnictví a školství jsou nedostatečné, zatímco konvergenční program poskytuje více podrobných informací o jiných oblastech reforem. Kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie však chybí.

| (10) | Rozpočtová strategie programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky příslušného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech v oblasti rozpočtové politiky, které byly vydány v rámci Lisabonské strategie. Navrhovaná orientace fiskální politiky nicméně nepřispívá přiměřeným způsobem k zlepšení makroekonomické stability a omezení inflačních tlaků. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky příslušného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech v oblasti rozpočtové politiky, které byly vydány v rámci Lisabonské strategie. Navrhovaná orientace fiskální politiky nicméně nepřispívá přiměřeným způsobem k zlepšení makroekonomické stability a omezení inflačních tlaků.

| (11) | Svým vstupem do mechanismu ERM II Litva přijala závazky spojené s fiskální politikou, finančním sektorem a strukturálními politikami. Co se týká pokroku v plnění těchto závazků, orgány dostatečně neposílily orientaci fiskální politiky, a přestože byla přijata opatření pro zvýšení kvality v úvěrové oblasti, úsilí za účelem omezení růstu úvěrů byla omezené. I přes rychlý hospodářský růst za posledních několik let se vládě nepodařilo dosáhnout vyrovnaného rozpočtu, rozpočtové cíle nebyly ambiciózní a neočekávané příjmy byly ve velké většině znovu vynaloženy. Střednědobou rozpočtovou strategii je nutno posílit. Za účelem omezení růstu úvěrů byly zachovávány vysoké požadavky na rezervy, pokračuje přísný finanční dohled a byl rozšířen základ pro výpočet povinných rezerv; jejich přímý účinek byl nicméně omezený. Protiinflační iniciativy oznámené vládou v březnu a prosinci roku 2007 představovaly kroky správným směrem, avšak dosud nevedly ke konkrétním opatřením a měly na inflaci omezený účinek. Četná strukturální opatření právě probíhají, ale je potřebné vyvinout další úsilí v oblasti školství, trhu práce a lákání zahraničních investic. |
| --- | --- |

(11)

Svým vstupem do mechanismu ERM II Litva přijala závazky spojené s fiskální politikou, finančním sektorem a strukturálními politikami. Co se týká pokroku v plnění těchto závazků, orgány dostatečně neposílily orientaci fiskální politiky, a přestože byla přijata opatření pro zvýšení kvality v úvěrové oblasti, úsilí za účelem omezení růstu úvěrů byla omezené. I přes rychlý hospodářský růst za posledních několik let se vládě nepodařilo dosáhnout vyrovnaného rozpočtu, rozpočtové cíle nebyly ambiciózní a neočekávané příjmy byly ve velké většině znovu vynaloženy. Střednědobou rozpočtovou strategii je nutno posílit. Za účelem omezení růstu úvěrů byly zachovávány vysoké požadavky na rezervy, pokračuje přísný finanční dohled a byl rozšířen základ pro výpočet povinných rezerv; jejich přímý účinek byl nicméně omezený. Protiinflační iniciativy oznámené vládou v březnu a prosinci roku 2007 představovaly kroky správným směrem, avšak dosud nevedly ke konkrétním opatřením a měly na inflaci omezený účinek. Četná strukturální opatření právě probíhají, ale je potřebné vyvinout další úsilí v oblasti školství, trhu práce a lákání zahraničních investic.

| (12) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (6). |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (6).

Celkový závěr zní, že je program zaměřen na řešení makroekonomické nerovnováhy Litvy prostřednictvím restriktivnější fiskální politiky. Rozpočtové cíle se však jeví jako skromné vzhledem k současnému hospodářskému růstu. Program se zaměřuje pouze na úsilí spojené s úpravami soustředěnými do závěrečných let programového období, takže střednědobého cíle bude dosaženo až v roce 2009. Existují rizika spojená s dosažením rozpočtových cílů, neboť konsolidace není dostatečně podporovaná oznámenými opatřeními, přičemž je nutné posílit střednědobý rámec. Prognózy příjmů se jeví jako optimistické vzhledem k dalšímu plánovanému snižování přímých daní a spoléhání se na zlepšení výběru daní, přičemž obezřetný makroekonomický scénář je vyvažuje jen zčásti. Podstatně restriktivnější fiskální politika než ta, jež je uvedena v programu, a další strukturální opatření jsou nutné k tomu, aby byly vyřešeny rostoucí inflační tlaky, zachována konkurenceschopnost a nalezeno východisko pro odstranění přetrvávajících krizových míst na trhu práce, což má také rozhodující význam v udržitelném procesu dohánění vyspělých ekonomik. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Litva vystavena nízkému riziku.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a také vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v ERM II se Litva vyzývá, aby přispěla ke snížení tlaků na přehřátí hospodářství:

| i) | snahou o dosažení podstatně lepších rozpočtových výsledků v roce 2008 i nadále, a to oproti předpokladům uvedeným v programu. Konkrétně se jedná o omezení růstu výdajů, úsporu neočekávaných příjmů a posílení závazného charakteru střednědobých výdajových limitů, |
| --- | --- |

i)

snahou o dosažení podstatně lepších rozpočtových výsledků v roce 2008 i nadále, a to oproti předpokladům uvedeným v programu. Konkrétně se jedná o omezení růstu výdajů, úsporu neočekávaných příjmů a posílení závazného charakteru střednědobých výdajových limitů,

| ii) | řešením inflačních tlaků, včetně uvedení mezd do souladu s celkovým zvyšováním produktivity, a přijetím strukturálních opatření vedoucích k odstranění krizových míst na trhu práce. |
| --- | --- |

ii)

řešením inflačních tlaků, včetně uvedení mezd do souladu s celkovým zvyšováním produktivity, a přijetím strukturálních opatření vedoucích k odstranění krizových míst na trhu práce.

Litva se rovněž vybízí, aby zlepšila dodržování lhůt pro předkládání programů stability a konvergenčních programů stanovených v kodexu chování.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2007 | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| KOM list. 2007 | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2007 | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| KOM list. 2007 | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | neuv. |
| Mezera výstupu (7)

  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2007 | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| KOM list. 2007 (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP pros. 2007 | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| KOM list. 2007 | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP pros. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| KOM list. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP pros. 2007 | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| KOM list. 2007 | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (7)

  (% HDP) | KP pros. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM list. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (9)

  (% HDP) | KP pros. 2007 | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM list. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP pros. 2007 | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| KOM list. 2007 | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2007

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

KOM list. 2007

7,7

8,5

7,5

6,3

neuv.

KP pros. 2006

7,8

6,3

5,3

4,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2007

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

KOM list. 2007

3,8

5,6

6,5

5,2

neuv.

KP pros. 2006

3,9

4,7

3,4

3,1

neuv.

Mezera výstupu (7)

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2007

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

KOM list. 2007 (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

neuv.

KP pros. 2006

2,4

1,6

0,1

– 1,9

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP pros. 2007

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

KOM list. 2007

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

neuv.

KP pros. 2006

– 6,6

– 7,5

– 7,0

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP pros. 2007

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

KOM list. 2007

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

neuv.

KP pros. 2006

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP pros. 2007

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

KOM list. 2007

0,2

0,0

– 0,5

0,2

neuv.

KP pros. 2006

– 0,4

0,0

0,4

0,8

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (7)

(% HDP)

KP pros. 2007

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

KOM list. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

neuv.

KP pros. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

neuv.

Strukturální saldo (9)

(% HDP)

KP pros. 2007

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

KOM list. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

neuv.

KP pros. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP pros. 2007

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

KOM list. 2007

18,2

17,7

17,2

16,1

neuv.

KP pros. 2006

18,4

19,2

19,0

17,7

neuv.

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Aktualizace programu byla předložena 4 týdny po 1. prosinci, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování.

(3)  Hodnocení bere v úvahu zejména prognózu útvarů Komise z podzimu 2007 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007 provedené Komisí.

(4)  Toto jednorázové opatření souvisí s náhradou částečně nevyplacených důchodů v období 1995–2002, které se řídí rozhodnutím ústavního soudu a bylo přijato vládou v listopadu roku 2007. O tomto opatření bylo rozhodnuto po datu uzávěrky prognóz útvarů Komise z podzimu roku 2007, a proto se odhad výsledného hospodaření za rok 2007 nedá porovnat s odhadem výsledků v tomto programu.

(5)  Úř. věst. C 71, 28.3.2007, s. 19.

(6)  Zejména scházejí údaje o položkách úprav vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami, odhady týkající se příspěvků k potenciálnímu růstu a některé údaje o dlouhodobé udržitelnosti.

(7)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % a 7,4 %.

(9)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření zvyšují podle posledního programu schodek v roce 2007 o 0,6 % HDP. Vzhledem k tomu, že bylo o této transakci rozhodnuto po datu uzávěrky prognózy na podzim roku 2007, podzimní prognóza útvarů Komise ji nezohledňuje.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/24

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2007–2010

(2008/C 74/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program České republiky na období 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program České republiky na období 2007 až 2010.

| (2) | Česká republika zažívá období silného hospodářského růstu, který by podle očekávání měl ve střednědobém horizontu zpomalit. Nedávný značný pokles nezaměstnanosti lze do velké míry vysvětlit cyklickými faktory. Zdá se, že trh práce si stále udržuje strukturální strnulost, o čemž svědčí velké množství volných míst, údaje o nesouladu mezi poptávanými a nabízenými dovednostmi a regionální rozdíly v nezaměstnanosti. Těmito otázkami se politika zaměstnanosti bude muset v budoucnu zabývat.
  Stabilizační program přijatý v roce 2007 je podle všeho krokem správným směrem, k pokračování ve fiskální konsolidaci však budou nezbytná další opatření. Zejména s ohledem na stárnutí populace a současný stav systémů důchodového zabezpečení a zdravotnictví existují i nadále rizika ohrožující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dobře koncipovaná penzijní reforma by proto také mohla mít příznivý vliv na potenciální růst. Navzdory dřívějším velmi dobrým výsledkům v České republice vzrostou inflační tlaky, a to v důsledku zvyšování nepřímých daní a růstu mezinárodních cen komodit. |
| --- | --- |

(2)

Česká republika zažívá období silného hospodářského růstu, který by podle očekávání měl ve střednědobém horizontu zpomalit. Nedávný značný pokles nezaměstnanosti lze do velké míry vysvětlit cyklickými faktory. Zdá se, že trh práce si stále udržuje strukturální strnulost, o čemž svědčí velké množství volných míst, údaje o nesouladu mezi poptávanými a nabízenými dovednostmi a regionální rozdíly v nezaměstnanosti. Těmito otázkami se politika zaměstnanosti bude muset v budoucnu zabývat.

Stabilizační program přijatý v roce 2007 je podle všeho krokem správným směrem, k pokračování ve fiskální konsolidaci však budou nezbytná další opatření. Zejména s ohledem na stárnutí populace a současný stav systémů důchodového zabezpečení a zdravotnictví existují i nadále rizika ohrožující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dobře koncipovaná penzijní reforma by proto také mohla mít příznivý vliv na potenciální růst. Navzdory dřívějším velmi dobrým výsledkům v České republice vzrostou inflační tlaky, a to v důsledku zvyšování nepřímých daní a růstu mezinárodních cen komodit.

| (3) | V konvergenčním programu se odhaduje, že růst HDP dosáhne za rok 2007 tempa kolem 6 % a během zbývající části programového období zpomalí na přibližně 5 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že scénář vývoje ekonomiky vychází z realistických předpokladů. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 předpokládá, že v důsledku rychlého růstu mezd v soukromém sektoru a díky rostoucí zaměstnanosti zůstane růst soukromé spotřeby silný, i když vzhledem k vládním plánům na fiskální konsolidaci poklesne jeho vysoké tempo, které bylo zaznamenáno v roce 2007. Konvergenční program i podzimní prognóza útvarů Komise předpovídají pro rok 2008 prudký nárůst inflace, který bude způsoben zvýšením nepřímých daní a rostoucími cenami komodit. Tento vývoj může omezit nominální konvergenci. |
| --- | --- |

(3)

V konvergenčním programu se odhaduje, že růst HDP dosáhne za rok 2007 tempa kolem 6 % a během zbývající části programového období zpomalí na přibližně 5 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že scénář vývoje ekonomiky vychází z realistických předpokladů. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 předpokládá, že v důsledku rychlého růstu mezd v soukromém sektoru a díky rostoucí zaměstnanosti zůstane růst soukromé spotřeby silný, i když vzhledem k vládním plánům na fiskální konsolidaci poklesne jeho vysoké tempo, které bylo zaznamenáno v roce 2007. Konvergenční program i podzimní prognóza útvarů Komise předpovídají pro rok 2008 prudký nárůst inflace, který bude způsoben zvýšením nepřímých daní a rostoucími cenami komodit. Tento vývoj může omezit nominální konvergenci.

| (4) | Pro rok 2007 odhaduje podzimní prognóza útvarů Komise i konvergenční program výši schodku veřejných financí na 3,4 % HDP, což je o 0,6 procentního bodu pod cílem stanoveným v předchozí aktualizaci. Nedávné informace o plnění rozpočtu navíc naznačují, že výsledek hospodaření za rok 2007 by mohl být výrazně lepší, než jaký předpokládá stávající program: podle nejnovějších údajů by se schodek veřejných financí v roce 2007 mohl pohybovat kolem 2 % HDP. Lepší odhadovaný výsledek veřejných financí je do velké míry důsledkem vlivu změn ve srovnávací základně vyššího poměru příjmů k HDP za rok 2006, než se předpokládalo v předchozím konvergenčním programu, a také určité zdrženlivosti na straně výdajů v roce 2007 a dynamického růstu příjmů způsobeného silnějším růstem nominálního HDP, než jaký se očekával. Nižší schodek za rok 2007 v porovnání s výsledkem rozpočtového hospodaření v roce 2006 je v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 10. července 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3), aby Česká republika v roce 2007 omezila zhoršování stavu rozpočtu. |
| --- | --- |

(4)

Pro rok 2007 odhaduje podzimní prognóza útvarů Komise i konvergenční program výši schodku veřejných financí na 3,4 % HDP, což je o 0,6 procentního bodu pod cílem stanoveným v předchozí aktualizaci. Nedávné informace o plnění rozpočtu navíc naznačují, že výsledek hospodaření za rok 2007 by mohl být výrazně lepší, než jaký předpokládá stávající program: podle nejnovějších údajů by se schodek veřejných financí v roce 2007 mohl pohybovat kolem 2 % HDP. Lepší odhadovaný výsledek veřejných financí je do velké míry důsledkem vlivu změn ve srovnávací základně vyššího poměru příjmů k HDP za rok 2006, než se předpokládalo v předchozím konvergenčním programu, a také určité zdrženlivosti na straně výdajů v roce 2007 a dynamického růstu příjmů způsobeného silnějším růstem nominálního HDP, než jaký se očekával. Nižší schodek za rok 2007 v porovnání s výsledkem rozpočtového hospodaření v roce 2006 je v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 10. července 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3), aby Česká republika v roce 2007 omezila zhoršování stavu rozpočtu.

| (5) | Hlavním cílem rozpočtové strategie popsané v programu je napravit v roce 2008 nadměrný schodek a v následujícím období pokračovat v konsolidaci k dosažení střednědobého cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP, a to v roce 2012. Schodek veřejných financí by měl podle programu klesat z 3,4 % HDP v roce 2007 na 2,9 % HDP v roce 2008, 2,6 % HDP v roce 2009 a 2,3 % HDP v roce 2010. Primární schodek by se měl vyvíjet obdobně a z úrovně 2,3 % HDP v roce 2007 by se měl snížit na 1,1 % HDP v roce 2010. Konsolidace se bude zaměřovat zejména na stranu výdajů. Především to znamená, že očekávaný pokles v poměru příjmů k HDP (který bude zčásti důsledkem zavedení rovné daně v roce 2008) bude nižší než pokles poměru výdajů k HDP. Škrty na straně výdajů jsou plánovány v řadě oblastí, nejvýznamněji však zasáhnou sociální zabezpečení a dávky. Jedinou kategorií, která by v poměru k HDP měla růst, jsou veřejné investice. V reakci na lepší výsledky za rok 2006, než jaké se očekávaly, byly cíle pro veřejné finance oproti předchozímu konvergenčnímu programu zpřísněny. Poslední odhad, který svědčí o nižším schodku veřejných financí za rok 2007, naznačuje, že by tyto cíle měly být pohodlně dosažitelné. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem rozpočtové strategie popsané v programu je napravit v roce 2008 nadměrný schodek a v následujícím období pokračovat v konsolidaci k dosažení střednědobého cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP, a to v roce 2012. Schodek veřejných financí by měl podle programu klesat z 3,4 % HDP v roce 2007 na 2,9 % HDP v roce 2008, 2,6 % HDP v roce 2009 a 2,3 % HDP v roce 2010. Primární schodek by se měl vyvíjet obdobně a z úrovně 2,3 % HDP v roce 2007 by se měl snížit na 1,1 % HDP v roce 2010. Konsolidace se bude zaměřovat zejména na stranu výdajů. Především to znamená, že očekávaný pokles v poměru příjmů k HDP (který bude zčásti důsledkem zavedení rovné daně v roce 2008) bude nižší než pokles poměru výdajů k HDP. Škrty na straně výdajů jsou plánovány v řadě oblastí, nejvýznamněji však zasáhnou sociální zabezpečení a dávky. Jedinou kategorií, která by v poměru k HDP měla růst, jsou veřejné investice. V reakci na lepší výsledky za rok 2006, než jaké se očekávaly, byly cíle pro veřejné finance oproti předchozímu konvergenčnímu programu zpřísněny. Poslední odhad, který svědčí o nižším schodku veřejných financí za rok 2007, naznačuje, že by tyto cíle měly být pohodlně dosažitelné.

| (6) | Výsledek hospodaření za rok 2008 by mohl být lepší, než se předpokládá, pro období od roku 2009 jsou pak rizika ohrožující výsledky rozpočtu vyrovnaná. Na jednu stranu má Česká republika tradici dosahování nižších než původně plánovaných schodků a poslední odhad výsledku za rok 2007 je podstatně lepší než předpoklad obsažený v programu, což může příznivě ovlivnit srovnávací základnu od roku 2008. Přestože dochází k velkému množství změn v daňovém systému, což ztěžuje sestavování prognóz, v programu obsažené odhady týkající se daní se zdají být opatrné. Na druhou stranu však byly v předchozích letech překračovány výdajové limity, přestože cílová konsolidace vyžaduje zásadní zdrženlivost na straně výdajů, a to včetně mzdové zdrženlivosti ve veřejném sektoru a snižování počtu státních zaměstnanců. Pro období po roce 2008 nebyla další konsolidační opatření dosud formulována. |
| --- | --- |

(6)

Výsledek hospodaření za rok 2008 by mohl být lepší, než se předpokládá, pro období od roku 2009 jsou pak rizika ohrožující výsledky rozpočtu vyrovnaná. Na jednu stranu má Česká republika tradici dosahování nižších než původně plánovaných schodků a poslední odhad výsledku za rok 2007 je podstatně lepší než předpoklad obsažený v programu, což může příznivě ovlivnit srovnávací základnu od roku 2008. Přestože dochází k velkému množství změn v daňovém systému, což ztěžuje sestavování prognóz, v programu obsažené odhady týkající se daní se zdají být opatrné. Na druhou stranu však byly v předchozích letech překračovány výdajové limity, přestože cílová konsolidace vyžaduje zásadní zdrženlivost na straně výdajů, a to včetně mzdové zdrženlivosti ve veřejném sektoru a snižování počtu státních zaměstnanců. Pro období po roce 2008 nebyla další konsolidační opatření dosud formulována.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že zejména vzhledem k lepším výsledkům za rok 2007, než se očekávalo, je orientace rozpočtové politiky popsaná v programu v souladu s trvalou nápravou nadměrného schodku do roku 2008, jak doporučila Rada. Dosažení tohoto cíle závisí na další zdrženlivosti v oblasti výdajů a na pečlivém sledování dopadů daňových reforem obsažených ve stabilizačním programu na veřejné finance. K vytvoření dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech však v průběhu programového období pravděpodobně nedojde. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku je třeba posílit tempo úprav směřujících k dosažení střednědobého cíle naznačeného v programu a je třeba jej podpořit opatřeními tak, aby se dosáhlo souladu s Paktem o stabilitě a růstu. I když Česká republika zažívá období silného růstu, cíl programu pro rok 2010 naznačuje, že v letech 2011 a 2012 budou muset být podniknuty výrazné změny, aby byl do roku 2012 naplněn střednědobý cíl. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že zejména vzhledem k lepším výsledkům za rok 2007, než se očekávalo, je orientace rozpočtové politiky popsaná v programu v souladu s trvalou nápravou nadměrného schodku do roku 2008, jak doporučila Rada. Dosažení tohoto cíle závisí na další zdrženlivosti v oblasti výdajů a na pečlivém sledování dopadů daňových reforem obsažených ve stabilizačním programu na veřejné finance. K vytvoření dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech však v průběhu programového období pravděpodobně nedojde. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku je třeba posílit tempo úprav směřujících k dosažení střednědobého cíle naznačeného v programu a je třeba jej podpořit opatřeními tak, aby se dosáhlo souladu s Paktem o stabilitě a růstu. I když Česká republika zažívá období silného růstu, cíl programu pro rok 2010 naznačuje, že v letech 2011 a 2012 budou muset být podniknuty výrazné změny, aby byl do roku 2012 naplněn střednědobý cíl.

| (8) | Zdá se, že udržitelnost veřejných financí České republiky je vystavena vysokému riziku. Úvodní rozpočtová pozice obsažená v programu není dostatečně vysoká pro dlouhodobou stabilizaci poměru dluhu k HDP. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je vysoce nad průměrem EU. Významně k němu přispívá podstatné zvýšení výdajů na důchody v poměru k HDP a značný nárůst výdajů na zdravotnictví. Provedení strukturálních reforem především v oblasti důchodů a zdravotní péče, které by se zaměřily na omezení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Byly již podniknuty úvodní kroky v reformě zdravotnictví, u reformy systému důchodového zabezpečení však stále chybí jasný harmonogram jejího provádění. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že udržitelnost veřejných financí České republiky je vystavena vysokému riziku. Úvodní rozpočtová pozice obsažená v programu není dostatečně vysoká pro dlouhodobou stabilizaci poměru dluhu k HDP. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je vysoce nad průměrem EU. Významně k němu přispívá podstatné zvýšení výdajů na důchody v poměru k HDP a značný nárůst výdajů na zdravotnictví. Provedení strukturálních reforem především v oblasti důchodů a zdravotní péče, které by se zaměřily na omezení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Byly již podniknuty úvodní kroky v reformě zdravotnictví, u reformy systému důchodového zabezpečení však stále chybí jasný harmonogram jejího provádění.

| (9) | Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Národní program reforem obsahuje řadu opatření přijatých s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zvýšit rozsah a kvalitu vzdělávání a výzkumu a posílit motivaci k práci. Konvergenční program sice neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech souvisejících s hlavními reformami plánovanými podle národního programu reforem, zdá se však, že projekce vývoje rozpočtu zohledňují vliv, jaký budou mít reformy popsané ve zprávě o provádění národního programu reforem na veřejné finance. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že konvergenční program je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Národní program reforem obsahuje řadu opatření přijatých s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zvýšit rozsah a kvalitu vzdělávání a výzkumu a posílit motivaci k práci. Konvergenční program sice neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech souvisejících s hlavními reformami plánovanými podle národního programu reforem, zdá se však, že projekce vývoje rozpočtu zohledňují vliv, jaký budou mít reformy popsané ve zprávě o provádění národního programu reforem na veřejné finance.

| (10) | Rozpočtová strategie obsažená v programu je vzhledem k omezeným opatřením v reformě systémů důchodového zabezpečení a zdravotnictví částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky příslušného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro oblast rozpočtové politiky jednotlivých států, jež byly vydány v rámci Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie obsažená v programu je vzhledem k omezeným opatřením v reformě systémů důchodového zabezpečení a zdravotnictví částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky příslušného státu obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro oblast rozpočtové politiky jednotlivých států, jež byly vydány v rámci Lisabonské strategie.

| (11) | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (4).

Celkově lze shrnout, že program je v souladu s nápravou nadměrného schodku v roce 2008 za podmínky pokračující zdrženlivosti v oblasti výdajů a pečlivého sledování dopadů daňových reforem obsažených ve stabilizačním balíčku na veřejné finance. Díky příznivé perspektivě makroekonomického vývoje a pravděpodobně lepším výsledkům rozpočtového hospodaření za rok 2007, než se očekávalo v programu, by pro rok 2008 mohl existovat dostatečný prostor k výraznějšímu snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP a pro následující období pak k provedení zásadnější fiskální konsolidace, než jaká je plánována. Hlavní rizika souvisejí se spoléháním se na snižování zaměstnanosti ve veřejném sektoru a se skutečností, že další konsolidační opatření pro období po roce 2008 zatím nebyla formulována. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, Česká republika je nadále vystavena vysokému riziku, i když již byly podniknuty první kroky v reformě zdravotnictví.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a také na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 10. října 2007 a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci se Česká republika vyzývá, aby:

| i) | využila pravděpodobný lepší výsledek rozpočtového hospodaření za rok 2007, než jaký se očekával, k tomu, aby snížila schodek za rok 2008 výrazněji pod referenční hodnotu 3 % HDP a aby zachovávala zdrženlivost v oblasti výdajů, |
| --- | --- |

i)

využila pravděpodobný lepší výsledek rozpočtového hospodaření za rok 2007, než jaký se očekával, k tomu, aby snížila schodek za rok 2008 výrazněji pod referenční hodnotu 3 % HDP a aby zachovávala zdrženlivost v oblasti výdajů,

| ii) | využila vysoké tempo hospodářského růstu k dalšímu zrychlení tempa úprav tak, aby si co nejdříve vytvořila rezervu proti překročení referenční hodnoty a aby urychlila dosažení střednědobého cíle, |
| --- | --- |

ii)

využila vysoké tempo hospodářského růstu k dalšímu zrychlení tempa úprav tak, aby si co nejdříve vytvořila rezervu proti překročení referenční hodnoty a aby urychlila dosažení střednědobého cíle,

| iii) | s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím nezbytné důchodové reformy a reformy zdravotnictví. |
| --- | --- |

iii)

s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím nezbytné důchodové reformy a reformy zdravotnictví.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP list. 2007 | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| KOM list. 2007 | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | neuv. |
| KP břez. 2007 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP list. 2007 | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| KOM list. 2007 | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | neuv. |
| KP břez. 2007 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP list. 2007 | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| KOM list.2007 (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | neuv. |
| KP břez. 2007 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| KOM list. 2007 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | neuv. |
| KP břez. 2007 | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM list. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | neuv. |
| KP břez. 2007 | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM list. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | neuv. |
| KP břez. 2007 | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM list. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | neuv. |
| KP břez. 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | KP list. 2007 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM list. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | neuv. |
| KP břez. 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP list. 2007 | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| KOM list. 2007 | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | neuv. |
| KP břez. 2007 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP list. 2007

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

KOM list. 2007

6,4

5,8

5,0

4,9

neuv.

KP břez. 2007

6,0

4,9

4,8

4,8

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP list. 2007

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

KOM list. 2007

2,1

3,0

3,8

3,2

neuv.

KP břez. 2007

2,4

2,6

2,5

2,5

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP list. 2007

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

KOM list.2007 (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

neuv.

KP břez. 2007

0,9

1,1

1,0

1,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP list. 2007

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

KOM list. 2007

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

neuv.

KP břez. 2007

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP list. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

KOM list. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

neuv.

KP břez. 2007

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP list. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM list. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

neuv.

KP břez. 2007

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM list. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

neuv.

KP břez. 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

KP list. 2007

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM list. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

neuv.

KP břez. 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP list. 2007

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

KOM list. 2007

30,1

30,2

30,3

30,5

neuv.

KP břez. 2007

30,6

30,5

31,3

32,2

neuv.

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení bere v úvahu zejména prognózu útvarů Komise z podzimu a hodnocení zprávy o národním programu reforem z července roku 2007 provedené Komisí.

(3)  Úř. věst. C 204, 1.9.2007, s. 1.

(4)  Nejsou poskytnuty údaje o COFOG pro rok 2010.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % a 5,6 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření obsažená v konvergenčním programu z listopadu roku 2007 dosahují za rok 2006 úrovně – 0,2 % HDP a navyšují schodek. Podzimní prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/28

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k programu stability Malty na období 2007–2010

(2008/C 74/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada první program stability Malty na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada první program stability Malty na období 2007–2010.

| (2) | Malta dne 1. ledna 2008 vstoupila do eurozóny, přičemž její HDP od roku 2004 neustále roste. Během prvních několika let třetího tisíciletí byl slabý hospodářský růst zapříčiněn částečně vnějšími faktory, jimž je Malta výrazně vystavena, neboť je malou otevřenou ekonomikou závislou na odvětvích, jako jsou turistika a elektronický průmysl, která se ukázala jako nestálá.
  Domácí strukturální nedostatky vysvětlují rovněž pomalý růst HDP. Produktivita se mezi roky 2001 a 2003 meziročně průměrně snižovala přibližně o 1 %. Významný nárůst platů kromě toho vedl k prudkému vzestupu jednotkových pracovních nákladů a v důsledku pak ke ztrátě vnější konkurenceschopnosti. Od roku 2004 došlo ke zlepšení hospodářského výkonu, a to zvláště díky příznivým cyklickým podmínkám, ale i v důsledku zmírnění růstu mezd a pozitivnímu vývoji produktivity. Pokud jde o fiskální oblast, vstup do eurozóny přišel po období výrazné konsolidace – přičemž zadlužení v procentech HDP od roku 2005 klesalo – a vývoje vedoucího k nižší inflaci. Za těchto nových okolností je rozšíření možností pro manévrování v oblasti fiskální politiky, kterého by mohlo být dosaženo další rozpočtovou konsolidací a reformou výdajů, a to zvláště u rychle rostoucích výdajů ve zdravotnictví, úkolem, který souvisí se schopností Malty přizpůsobit se asymetrickým narušením. Takové reformy výdajů by rovněž zlepšily dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a umožnily by přesměrování výdajů do kategorií podporujících růst, což by následně pomohlo zvýšení produktivity. Vyšší produktivita spolu s pokračujícím zmirňováním růstu mezd by vedla ke zvýšení konkurenceschopnosti – což je další úkol, který stojí před maltským hospodářstvím, zvláště v kontextu eurozóny. |
| --- | --- |

(2)

Malta dne 1. ledna 2008 vstoupila do eurozóny, přičemž její HDP od roku 2004 neustále roste. Během prvních několika let třetího tisíciletí byl slabý hospodářský růst zapříčiněn částečně vnějšími faktory, jimž je Malta výrazně vystavena, neboť je malou otevřenou ekonomikou závislou na odvětvích, jako jsou turistika a elektronický průmysl, která se ukázala jako nestálá.

Domácí strukturální nedostatky vysvětlují rovněž pomalý růst HDP. Produktivita se mezi roky 2001 a 2003 meziročně průměrně snižovala přibližně o 1 %. Významný nárůst platů kromě toho vedl k prudkému vzestupu jednotkových pracovních nákladů a v důsledku pak ke ztrátě vnější konkurenceschopnosti. Od roku 2004 došlo ke zlepšení hospodářského výkonu, a to zvláště díky příznivým cyklickým podmínkám, ale i v důsledku zmírnění růstu mezd a pozitivnímu vývoji produktivity. Pokud jde o fiskální oblast, vstup do eurozóny přišel po období výrazné konsolidace – přičemž zadlužení v procentech HDP od roku 2005 klesalo – a vývoje vedoucího k nižší inflaci. Za těchto nových okolností je rozšíření možností pro manévrování v oblasti fiskální politiky, kterého by mohlo být dosaženo další rozpočtovou konsolidací a reformou výdajů, a to zvláště u rychle rostoucích výdajů ve zdravotnictví, úkolem, který souvisí se schopností Malty přizpůsobit se asymetrickým narušením. Takové reformy výdajů by rovněž zlepšily dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a umožnily by přesměrování výdajů do kategorií podporujících růst, což by následně pomohlo zvýšení produktivity. Vyšší produktivita spolu s pokračujícím zmirňováním růstu mezd by vedla ke zvýšení konkurenceschopnosti – což je další úkol, který stojí před maltským hospodářstvím, zvláště v kontextu eurozóny.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že v roce 2007 reálný HDP vzroste o 3,5 %, v roce 2008 se růst zpomalí a poté zrychlí, aby na konci programového období dosáhl 3,4 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu v roce 2007. Pro období 2008–2010 jsou prognózy růstu HDP příznivé, a to především díky značnému příspěvku čistého vývozu, s nímž se v pozdějších letech programového období počítá. Výsledné zlepšení salda zahraničního obchodu se zbožím a službami o 3,3 procentní body HDP do roku 2010 uvedené v programu se zdá být optimistickým.
  Předpokládané hodnoty pro vývoj inflace se jeví reálně a odpovídají prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2007. Případný další nárůst mezd ve veřejném sektoru, jenž by mohl vést k celkovému nárůstu mezd, který by vysoce převyšoval růst produktivity, by však mohl oproti předpokladům v programu stability způsobit méně příznivý vývoj maltské konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že v roce 2007 reálný HDP vzroste o 3,5 %, v roce 2008 se růst zpomalí a poté zrychlí, aby na konci programového období dosáhl 3,4 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu v roce 2007. Pro období 2008–2010 jsou prognózy růstu HDP příznivé, a to především díky značnému příspěvku čistého vývozu, s nímž se v pozdějších letech programového období počítá. Výsledné zlepšení salda zahraničního obchodu se zbožím a službami o 3,3 procentní body HDP do roku 2010 uvedené v programu se zdá být optimistickým.

Předpokládané hodnoty pro vývoj inflace se jeví reálně a odpovídají prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2007. Případný další nárůst mezd ve veřejném sektoru, jenž by mohl vést k celkovému nárůstu mezd, který by vysoce převyšoval růst produktivity, by však mohl oproti předpokladům v programu stability způsobit méně příznivý vývoj maltské konkurenceschopnosti.

| (4) | Celkový schodek veřejných financí v roce 2007 by podle prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2007 měl dosahovat 1,8 % HDP a podle programu stability 1,6 %, zatímco cíl stanovený v poslední aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,3 % HDP. Výsledný schodek za rok 2007 očištěný o jednorázové transakce (především o prodej pozemků, což se tradičně vykazuje jako záporný výdaj) je však v souladu s cíli stanovenými v konvergenčním programu na rok 2006, a to navzdory příznivému vlivu změn ve srovnávací základně z roku 2006. Příjmy v poměru k HDP jsou ve srovnání s očekáváním výrazně nižší, a to zejména v důsledku toho, že finanční prostředky z EU byly čerpány méně, než se očekávalo. Podíl výdajů je proto v roce 2007 rovněž nižší, než bylo plánováno v konvergenčním programu v roce 2006. Jelikož se zdá, že narozdíl od 1 procentního bodu HDP, jak bylo plánováno v poslední aktualizaci konvergenčního programu, jsou strukturální úpravy v roce 2007 pod 0,5 procentního bodu HDP, není plnění rozpočtu v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozímu programu (3), a sice aby Malta „usilovala o dosažení přiměřeného pokroku na cestě k dosažení střednědobého cíle uvedeného v programu“. |
| --- | --- |

(4)

Celkový schodek veřejných financí v roce 2007 by podle prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2007 měl dosahovat 1,8 % HDP a podle programu stability 1,6 %, zatímco cíl stanovený v poslední aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,3 % HDP. Výsledný schodek za rok 2007 očištěný o jednorázové transakce (především o prodej pozemků, což se tradičně vykazuje jako záporný výdaj) je však v souladu s cíli stanovenými v konvergenčním programu na rok 2006, a to navzdory příznivému vlivu změn ve srovnávací základně z roku 2006. Příjmy v poměru k HDP jsou ve srovnání s očekáváním výrazně nižší, a to zejména v důsledku toho, že finanční prostředky z EU byly čerpány méně, než se očekávalo. Podíl výdajů je proto v roce 2007 rovněž nižší, než bylo plánováno v konvergenčním programu v roce 2006. Jelikož se zdá, že narozdíl od 1 procentního bodu HDP, jak bylo plánováno v poslední aktualizaci konvergenčního programu, jsou strukturální úpravy v roce 2007 pod 0,5 procentního bodu HDP, není plnění rozpočtu v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozímu programu (3), a sice aby Malta „usilovala o dosažení přiměřeného pokroku na cestě k dosažení střednědobého cíle uvedeného v programu“.

| (5) | Stejně jako v poslední aktualizaci konvergenčního programu je hlavním rozpočtovým cílem popsaným v programu stability prosazování další fiskální konsolidace během programového období, přičemž rámcovým střednědobým cílem je dosáhnout do roku 2010 vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opaření). Je plánováno, že do roku 2010 dojde ke zlepšení salda veřejných financí ze schodku ve výši 1,6 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 0,9 % HDP v roce 2010. V důsledku předpokládaného snížení úrokových sazeb se očekává, že primární přebytek vzroste do roku 2010 na úroveň 3,8 % HDP. V období 2007–2010 se očekává zlepšení strukturálního salda o 2 procentní body HDP. Nominální úpravy by mělo být dosaženo prostřednictvím poklesu podílu primárních výdajů o více než 3,5 procentního bodu HDP, což zcela postačí k vyrovnání poklesu podílu příjmů ve výši 1,5 procentního bodu HDP. Jednorázová opatření ke snížení schodku budou využívána v menší míře než v nedávné minulosti. Omezení výdajů je relativně rozsáhlé a týká se především náhrad zaměstnancům. Výrazné snížení nepřímých daní jakožto podílu HDP v dalších letech není v programu vysvětleno, zatímco u nákladů spojených se změnami v reformě systému zdanění fyzických osob v roce 2008 se počítá, že budou plně pokryty vyššími příjmy z jiných přímých daní. Na základě do velké míry nezměněného makroekonomické scénáře jsou rozpočtové cíle v programu stability pro roky 2008 a 2009 méně ambiciózní než cíle uvedené v aktualizaci z roku 2006, a to přibližně o 0,25 procentního bodu HDP, což svědčí o tom, že v roce 2008 bylo vynaloženo nižší úsilí o rychlejší tempo. Hrubý veřejný dluh podle odhadů poklesne v roce 2007 na 63 % HDP, což však stále bude nad 60 % referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Během programového období by se měl dále snížit o téměř 10 procentních bodů. |
| --- | --- |

(5)

Stejně jako v poslední aktualizaci konvergenčního programu je hlavním rozpočtovým cílem popsaným v programu stability prosazování další fiskální konsolidace během programového období, přičemž rámcovým střednědobým cílem je dosáhnout do roku 2010 vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opaření). Je plánováno, že do roku 2010 dojde ke zlepšení salda veřejných financí ze schodku ve výši 1,6 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 0,9 % HDP v roce 2010. V důsledku předpokládaného snížení úrokových sazeb se očekává, že primární přebytek vzroste do roku 2010 na úroveň 3,8 % HDP. V období 2007–2010 se očekává zlepšení strukturálního salda o 2 procentní body HDP. Nominální úpravy by mělo být dosaženo prostřednictvím poklesu podílu primárních výdajů o více než 3,5 procentního bodu HDP, což zcela postačí k vyrovnání poklesu podílu příjmů ve výši 1,5 procentního bodu HDP. Jednorázová opatření ke snížení schodku budou využívána v menší míře než v nedávné minulosti. Omezení výdajů je relativně rozsáhlé a týká se především náhrad zaměstnancům. Výrazné snížení nepřímých daní jakožto podílu HDP v dalších letech není v programu vysvětleno, zatímco u nákladů spojených se změnami v reformě systému zdanění fyzických osob v roce 2008 se počítá, že budou plně pokryty vyššími příjmy z jiných přímých daní. Na základě do velké míry nezměněného makroekonomické scénáře jsou rozpočtové cíle v programu stability pro roky 2008 a 2009 méně ambiciózní než cíle uvedené v aktualizaci z roku 2006, a to přibližně o 0,25 procentního bodu HDP, což svědčí o tom, že v roce 2008 bylo vynaloženo nižší úsilí o rychlejší tempo. Hrubý veřejný dluh podle odhadů poklesne v roce 2007 na 63 % HDP, což však stále bude nad 60 % referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Během programového období by se měl dále snížit o téměř 10 procentních bodů.

| (6) | Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než předpokládá program. Předpoklad, že změny v daňovém systému u zdanění fyzických osob budou pokryty jinými, zpravidla nejistými příjmovými položkami, jako je daň ze zisku z kapitálu a daň ze zisku obecně, představuje v roce 2008 riziko. Je rovněž možné, že dojde k poklesu výdajů, což souvisí například s rozhodnutím dotovat bez kompenzačních opatření poplatky za veřejné služby.
  Kromě toho by velkorysý nárůst mezd zaměstnanců ve zdravotnictví mohl vést k podobným požadavkům v ostatních oblastech veřejného sektoru. Pro roky 2009 a 2010 by výsledky mohly být horší, než předpokládá program, a to v důsledku příznivého makroekonomického scénáře, z něhož vychází prognóza programu (i když se daňové prognózy na tyto roky zdají být opatrné a nepředpokládají se žádná diskreční snížení daní), a rovněž v důsledku nedostatku informací o opatřeních podporujících konsolidační proces, zvláště pokud jde o předpokládané pokračující omezování mezd ve veřejném sektoru. S ohledem na negativní rizika pro rozpočtové cíle bude vývoj míry zadlužení pravděpodobně méně příznivý, než se očekávalo v programu, a to zejména po roce 2008. Pozitivní je, že výsledné výdaje vyjádřené jako podíl HDP byly v posledních letech neustále nižší, než bylo plánováno v následných programech. Kromě toho Malta dlouhodobě dosahuje cíle schodku veřejných financí, neboť výsledky jsou většinou lepší, než bylo plánováno. |
| --- | --- |

(6)

Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než předpokládá program. Předpoklad, že změny v daňovém systému u zdanění fyzických osob budou pokryty jinými, zpravidla nejistými příjmovými položkami, jako je daň ze zisku z kapitálu a daň ze zisku obecně, představuje v roce 2008 riziko. Je rovněž možné, že dojde k poklesu výdajů, což souvisí například s rozhodnutím dotovat bez kompenzačních opatření poplatky za veřejné služby.

Kromě toho by velkorysý nárůst mezd zaměstnanců ve zdravotnictví mohl vést k podobným požadavkům v ostatních oblastech veřejného sektoru. Pro roky 2009 a 2010 by výsledky mohly být horší, než předpokládá program, a to v důsledku příznivého makroekonomického scénáře, z něhož vychází prognóza programu (i když se daňové prognózy na tyto roky zdají být opatrné a nepředpokládají se žádná diskreční snížení daní), a rovněž v důsledku nedostatku informací o opatřeních podporujících konsolidační proces, zvláště pokud jde o předpokládané pokračující omezování mezd ve veřejném sektoru. S ohledem na negativní rizika pro rozpočtové cíle bude vývoj míry zadlužení pravděpodobně méně příznivý, než se očekávalo v programu, a to zejména po roce 2008. Pozitivní je, že výsledné výdaje vyjádřené jako podíl HDP byly v posledních letech neustále nižší, než bylo plánováno v následných programech. Kromě toho Malta dlouhodobě dosahuje cíle schodku veřejných financí, neboť výsledky jsou většinou lepší, než bylo plánováno.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu může jevit jako nedostatečná pro dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak je uvedeno v programu. Při běžných makroekonomických výkyvech však bude pravděpodobně od roku 2008 zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP. Plánovaná konsolidace je v souladu s Paktem stability a růstu, podle kterého musí meziroční zlepšení strukturálního salda představovat 0,5 % HDP jako referenční hodnotu a větší úsilí musí být vynaloženo v případě, že hospodářské podmínky Malty budou nadále příznivé. Vzhledem k výše uvedeným rizikům by tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu mělo být podpořeno konkrétními opatřeními, a to zvláště v letech 2009 a 2010. V souvislosti s riziky pro výše uvedené projekce vývoje dluhu se zdá, že míra zadlužení se během programového období dostatečným tempem snižuje směrem k referenční hodnotě s tím, že v roce 2009 klesne pod tuto úroveň. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu může jevit jako nedostatečná pro dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak je uvedeno v programu. Při běžných makroekonomických výkyvech však bude pravděpodobně od roku 2008 zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP. Plánovaná konsolidace je v souladu s Paktem stability a růstu, podle kterého musí meziroční zlepšení strukturálního salda představovat 0,5 % HDP jako referenční hodnotu a větší úsilí musí být vynaloženo v případě, že hospodářské podmínky Malty budou nadále příznivé. Vzhledem k výše uvedeným rizikům by tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu mělo být podpořeno konkrétními opatřeními, a to zvláště v letech 2009 a 2010. V souvislosti s riziky pro výše uvedené projekce vývoje dluhu se zdá, že míra zadlužení se během programového období dostatečným tempem snižuje směrem k referenční hodnotě s tím, že v roce 2009 klesne pod tuto úroveň.

| (8) | V oblasti udržitelnosti veřejných financí se zdá, že Malta je vystavena střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je podstatně nižší než průměr v EU. Výdaje na důchody v poměru k DPH dlouhodobě klesají. Důchodová reforma z roku 2006, jejímž cílem je zvýšit věk odchodu do důchodu a zlepšit úroveň důchodů, však pravděpodobně přinese z dlouhodobého pohledu vyšší výdaje. Stávající míra hrubého dluhu navíc stále překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Rozpočtová situace je v roce 2007, tak jak je naznačena v programu, lepší než výchozí pozice předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet. Zlepšování stavu rozpočtu, kterého bude mimo jiné dosahováno zvýšením efektivity a flexibility veřejných výdajů, jako například v rychle rostoucích výdajích ve zdravotnictví, k nimž dochází i v důsledku stárnutí obyvatelstva, přispěje ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

V oblasti udržitelnosti veřejných financí se zdá, že Malta je vystavena střednímu riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je podstatně nižší než průměr v EU. Výdaje na důchody v poměru k DPH dlouhodobě klesají. Důchodová reforma z roku 2006, jejímž cílem je zvýšit věk odchodu do důchodu a zlepšit úroveň důchodů, však pravděpodobně přinese z dlouhodobého pohledu vyšší výdaje. Stávající míra hrubého dluhu navíc stále překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Rozpočtová situace je v roce 2007, tak jak je naznačena v programu, lepší než výchozí pozice předchozího programu a pomáhá vykompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet. Zlepšování stavu rozpočtu, kterého bude mimo jiné dosahováno zvýšením efektivity a flexibility veřejných výdajů, jako například v rychle rostoucích výdajích ve zdravotnictví, k nimž dochází i v důsledku stárnutí obyvatelstva, přispěje ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Zdá se, že program stability je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Rozpočtové prognózy programu berou v úvahu především dopad opatření uvedených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Zejména hlavní politické opatření prezentované v programu stability, tj. další revize daňového režimu u zdanění fyzických osob, je v souladu s národním programem reforem. Reformou zdravotnictví – klíčovou oblastí veřejného financovaní stanovenou v národním programu reforem – se však program stability nezabývá. Kromě toho program jasně neuvádí způsob, jakým se výdaje budou přenášet do kategorií podporujících růst, a to především v pozdějších letech. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že program stability je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Rozpočtové prognózy programu berou v úvahu především dopad opatření uvedených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Zejména hlavní politické opatření prezentované v programu stability, tj. další revize daňového režimu u zdanění fyzických osob, je v souladu s národním programem reforem. Reformou zdravotnictví – klíčovou oblastí veřejného financovaní stanovenou v národním programu reforem – se však program stability nezabývá. Kromě toho program jasně neuvádí způsob, jakým se výdaje budou přenášet do kategorií podporujících růst, a to především v pozdějších letech.

| (10) | Rozpočtová strategie obsažená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé státy obsaženými v integrovaných pokynech a s pokyny pro eurozónu v oblasti rozpočtových politik vydanými v souvislosti s Lisabonskou strategií. Program především nepředpokládá výrazný pokrok v reformě zdravotnictví, který ve svém doporučení podporuje Rada. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie obsažená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé státy obsaženými v integrovaných pokynech a s pokyny pro eurozónu v oblasti rozpočtových politik vydanými v souvislosti s Lisabonskou strategií. Program především nepředpokládá výrazný pokrok v reformě zdravotnictví, který ve svém doporučení podporuje Rada.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných i nepovinných údajů. (4) |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně povinných i nepovinných údajů. (4)

Na závěr lze obecně konstatovat, že program stability předpokládá trvalý pokrok směrem ke střednědobému cíli, jehož dosažení je naplánováno do roku 2010, čemuž napomůže omezení výdajů v souvislosti s trvalým hospodářským růstem. Plánuje se uspokojivé tempo postupu snižování hrubého veřejného dluhu, přičemž do roku 2009 se očekává jeho pokles pod referenční hodnotu 60 % HDP. Dosažení rozpočtových cílů je však ohroženo, neboť v roce 2008 se příliš počítá se nejistými daňovými příjmy, jakož i v souvislosti s rozsahem plánovaného omezení výdajů, příznivou perspektivou makroekonomického vývoje po roce 2008 a nedostatkem informací o základních opatřeních, zejména pokud jde o plánované pokračující snižování mezd ve veřejném sektoru. To vše může bránit dosažení střednědobého cíle do cílového roku 2010. Kromě toho může být ohrožena konkurenceschopnost Malty v rámci eurozóny, dojde-li k odklonu od zmírňování růstu mezd ve veřejném sektoru, který by se mohl rozšířit i do soukromého sektoru. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, je Malta vystavena střednímu riziku.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Malta měla:

| i) | pokračovat v další rozpočtové konsolidaci plánované v programu za účelem dosažení střednědobého cíle do roku 2010 a zajistit přiměřené snížení poměru dluhu k HDP, a to stanovením opatření podporujících plánovanou konsolidaci, zejména v oblasti výdajů, |
| --- | --- |

i)

pokračovat v další rozpočtové konsolidaci plánované v programu za účelem dosažení střednědobého cíle do roku 2010 a zajistit přiměřené snížení poměru dluhu k HDP, a to stanovením opatření podporujících plánovanou konsolidaci, zejména v oblasti výdajů,

| ii) | zvýšit efektivitu a flexibilitu veřejných výdajů, a to včetně rychlejší práce na návrhu rozsáhlé reformy zdravotnictví a jejího provádění. |
| --- | --- |

ii)

zvýšit efektivitu a flexibilitu veřejných výdajů, a to včetně rychlejší práce na návrhu rozsáhlé reformy zdravotnictví a jejího provádění.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS list. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| KOM list. 2007 | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS list. 2007 | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| KOM list. 2007 | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS list. 2007 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| KOM list. 2007 (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| KOM list. 2007 | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | neuv. |
| KP pros. 2006 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM list. 2007 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| KOM list. 2007 | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM list. 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS list. 2007 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| KOM list. 2007 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS list. 2007 | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| KOM list. 2007 | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | neuv. |
| KP pros. 2006 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | neuv. |
| Program stability (PS); konvergenční programy (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS list. 2007

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

KOM list. 2007

3,2

3,1

2,8

2,9

neuv.

KP pros. 2006

2,9

3,0

3,1

3,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS list. 2007

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

KOM list. 2007

2,6

0,8

2,5

2,2

neuv.

KP pros. 2006

3,1

2,2

2,1

2,0

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS list. 2007

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

KOM list. 2007 (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

neuv.

KP pros. 2006

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS list. 2007

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

KOM list. 2007

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

neuv.

KP pros. 2006

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

KOM list. 2007

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

neuv.

KP pros. 2006

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS list. 2007

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

KOM list. 2007

1,0

1,5

1,6

2,1

neuv.

KP pros. 2006

1,1

1,1

2,5

3,2

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

KOM list. 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

neuv.

KP pros. 2006

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS list. 2007

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

KOM list. 2007

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

neuv.

KP pros. 2006

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS list. 2007

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

KOM list. 2007

64,7

63,1

61,3

59,2

neuv.

KP pros. 2006

68,3

66,7

63,2

59,4

neuv.

Program stability (PS); konvergenční programy (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení bere zejména v úvahu podzimní prognózu útvarů Komise a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem, které v říjnu roku 2007 provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 72, 29.3.2007, s. 9.

(4)  Chybějící údaje zahrnují příspěvek pracovní síly, kapitálu a celkové produktivity faktorů k potenciálnímu růstu HDP, specifikaci úprav vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami veřejných financí a některé položky v prognózách týkající se dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % a 2,3 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí 0,7 % HDP v roce 2006, 0,8 % v roce 2007, 0,2 % v roce 2008, 0,2 % v roce 2009 a 0,1 % v roce 2010, všechna podle programu stability na rok 2007 snižují schodek, a 0,7 % HDP v roce 2006, 0,8 % v roce 2007, 0,2 % v roce 2008 a 0 % v roce 2009, všechna na základě údajů podzimní prognózy útvarů Komise snižují schodek.

Zdroj:

Program stability (PS); konvergenční programy (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/33

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2007–2010

(2008/C 74/08)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Řecka na období 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Řecka na období 2007–2010 (2).

| (2) | V posledních letech Řecko zaznamenalo vysoké tempo růstu díky silné soukromé spotřebě a dynamické investiční činnosti, a zároveň výrazné zrychlení růstu zaměstnanosti. Relativně vysoký inflační diferenciál vůči zbytku eurozóny však stále přetrvává a navzdory významnému růstu produktivity vede ke ztrátě konkurenceschopnosti.
  Vysoká a rostoucí vnější nerovnováha, která je částečně důsledkem investic, jež patří v EU k nejvyšším, by v případě pokračování ve střednědobém horizontu mohla ovlivnit výkonnost hospodářství. V této souvislosti náleží fiskální politice klíčová úloha při stabilizaci hospodářství, zlepšování jeho efektivity a snižování rizik spojených s přehřátím a prohlubováním vnější nerovnováhy. Od roku 2004 bylo dosaženo významného pokroku v oblasti udržitelné konsolidace veřejných financí. Na tomto základě má pro další zajištění fiskální disciplíny a zlepšení kvality veřejných financí zásadní význam kontrola běžných primárních výdajů, předcházení procyklickému zaměření fiskální politiky a zvyšování účinnosti veřejných výdajů. Vzhledem ke stále vysoké úrovni veřejného dluhu závisí dlouhodobá udržitelnost veřejných financí ve velké míře na dosažení a udržování zdravého stavu rozpočtu, na pokračujícím provádění reforem systému zdravotní péče a na provádění komplexní reformy důchodového systému (3). |
| --- | --- |

(2)

V posledních letech Řecko zaznamenalo vysoké tempo růstu díky silné soukromé spotřebě a dynamické investiční činnosti, a zároveň výrazné zrychlení růstu zaměstnanosti. Relativně vysoký inflační diferenciál vůči zbytku eurozóny však stále přetrvává a navzdory významnému růstu produktivity vede ke ztrátě konkurenceschopnosti.

Vysoká a rostoucí vnější nerovnováha, která je částečně důsledkem investic, jež patří v EU k nejvyšším, by v případě pokračování ve střednědobém horizontu mohla ovlivnit výkonnost hospodářství. V této souvislosti náleží fiskální politice klíčová úloha při stabilizaci hospodářství, zlepšování jeho efektivity a snižování rizik spojených s přehřátím a prohlubováním vnější nerovnováhy. Od roku 2004 bylo dosaženo významného pokroku v oblasti udržitelné konsolidace veřejných financí. Na tomto základě má pro další zajištění fiskální disciplíny a zlepšení kvality veřejných financí zásadní význam kontrola běžných primárních výdajů, předcházení procyklickému zaměření fiskální politiky a zvyšování účinnosti veřejných výdajů. Vzhledem ke stále vysoké úrovni veřejného dluhu závisí dlouhodobá udržitelnost veřejných financí ve velké míře na dosažení a udržování zdravého stavu rozpočtu, na pokračujícím provádění reforem systému zdravotní péče a na provádění komplexní reformy důchodového systému (3).

| (3) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP bude během programového období průměrně pohybovat kolem hodnoty 4 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (4), se scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu, především v posledních letech daného období. Zejména se v programu stability předpokládá, že soukromá spotřeba a růst investic budou i nadále příznivé, a to v důsledku poměrně vysokého růstu zaměstnanosti a optimistického posouzení dopadu některých prováděných opatření, jako jsou druhá fáze daňové reformy obsahující další snižování sazby daně z příjmu fyzických osob uzákoněné v roce 2006, zákon o investičních pobídkách a zrychlené provádění projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru.
  Navíc vývoj nákladů na pracovní síly může navzdory omezení mezd ve veřejném sektoru vést k inflačním tlakům a konkurenceschopnost by se mohla zhoršit více, než se v programu předpokládá. Podle posledních informací může navíc dojít k tomu, že odhad míry inflace bude muset být upraven směrem nahoru. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP bude během programového období průměrně pohybovat kolem hodnoty 4 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (4), se scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu, především v posledních letech daného období. Zejména se v programu stability předpokládá, že soukromá spotřeba a růst investic budou i nadále příznivé, a to v důsledku poměrně vysokého růstu zaměstnanosti a optimistického posouzení dopadu některých prováděných opatření, jako jsou druhá fáze daňové reformy obsahující další snižování sazby daně z příjmu fyzických osob uzákoněné v roce 2006, zákon o investičních pobídkách a zrychlené provádění projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru.

Navíc vývoj nákladů na pracovní síly může navzdory omezení mezd ve veřejném sektoru vést k inflačním tlakům a konkurenceschopnost by se mohla zhoršit více, než se v programu předpokládá. Podle posledních informací může navíc dojít k tomu, že odhad míry inflace bude muset být upraven směrem nahoru.

| (4) | V programu se odhaduje, že celkový schodek veřejných financí se v roce 2007 zvýšil na 2,7 % HDP (z 2,5 % v roce 2006) v porovnání s cílovým schodkem ve výši 2,2 % HDP stanoveným v předchozí aktualizaci programu (5). Tato odchylka o 0,5 procentního bodu HDP odráží, kromě mírného negativního vlivu změn ve srovnávací základně, překročení výdajů ve výši přibližně 0,25 procentního bodu HDP a čistý dopad jednorázových opatření zvyšujících schodek o 0,3 procentního bodu HDP (6). Předpokládaný výsledný schodek v prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2007 je 2,9 % HDP, což je o 0,25 procentního bodu více, než uvádí program, a to na základě obezřetnějšího hodnocení daňových příjmů. Odhadované snížení strukturálního schodku veřejných financí (tj. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v roce 2007 o přibližně 0,5 procentního bodu HDP je částečně v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (7), která navrhovala, aby Řecko „posílilo postup na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle“. Rada bere na vědomí, že plnění rozpočtu na rok 2007 také není zcela v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

V programu se odhaduje, že celkový schodek veřejných financí se v roce 2007 zvýšil na 2,7 % HDP (z 2,5 % v roce 2006) v porovnání s cílovým schodkem ve výši 2,2 % HDP stanoveným v předchozí aktualizaci programu (5). Tato odchylka o 0,5 procentního bodu HDP odráží, kromě mírného negativního vlivu změn ve srovnávací základně, překročení výdajů ve výši přibližně 0,25 procentního bodu HDP a čistý dopad jednorázových opatření zvyšujících schodek o 0,3 procentního bodu HDP (6). Předpokládaný výsledný schodek v prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2007 je 2,9 % HDP, což je o 0,25 procentního bodu více, než uvádí program, a to na základě obezřetnějšího hodnocení daňových příjmů. Odhadované snížení strukturálního schodku veřejných financí (tj. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v roce 2007 o přibližně 0,5 procentního bodu HDP je částečně v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability (7), která navrhovala, aby Řecko „posílilo postup na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle“. Rada bere na vědomí, že plnění rozpočtu na rok 2007 také není zcela v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007.

| (5) | Cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je zrychlení fiskální konsolidace směřující k dosažení střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, a to snížením strukturálního schodku o více než 0,5 procentního bodu HDP ročně, v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability, která navrhovala, aby Řecko „posílilo postup na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle“. Konkrétně by podle plánu mělo být střednědobého cíle dosaženo dříve než v cílovém roce stanoveném v předchozí aktualizaci programu (2012), ačkoli až po programovém období (2010). Cílem programu je ze schodku 2,75 % HDP v roce 2007 dosáhnout do roku 2010 vyrovnaného rozpočtu v nominálním vyjádření. Předpokládá se, že se primární přebytek zlepší na 3,75 % HDP v roce 2010 z 1,25 % v roce 2007. Plánovaná úprava se především zaměřuje na stranu příjmů a částečně vyplývá z provádění diskrečních opatření týkajících se nepřímých daní a daní z nemovitostí a částečně ze zlepšení daňového systému a zintenzivnění boje proti daňovým únikům a podvodům. Zatímco celkové výdaje v poměru k HDP klesají jen mírně, jejich struktura by se měla změnit a sociální platby by měly vzrůst o 1 procentní bod HDP, což bude zhruba vyrovnáno snížením mezispotřeby. S ohledem na automatický vliv nedávné úpravy HDP je podle vcelku srovnatelného makroekonomického scénáře rozpočtový cíl předložený v programu značně podobný cíli v předchozí aktualizaci pro rok 2008 a přísnější pro rok 2009. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, odhadovaný na 93,4 % HDP v roce 2007, což je nad referenční hodnotou 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy, poklesne během programového období o 10 procentních bodů. |
| --- | --- |

(5)

Cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je zrychlení fiskální konsolidace směřující k dosažení střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, a to snížením strukturálního schodku o více než 0,5 procentního bodu HDP ročně, v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability, která navrhovala, aby Řecko „posílilo postup na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle“. Konkrétně by podle plánu mělo být střednědobého cíle dosaženo dříve než v cílovém roce stanoveném v předchozí aktualizaci programu (2012), ačkoli až po programovém období (2010). Cílem programu je ze schodku 2,75 % HDP v roce 2007 dosáhnout do roku 2010 vyrovnaného rozpočtu v nominálním vyjádření. Předpokládá se, že se primární přebytek zlepší na 3,75 % HDP v roce 2010 z 1,25 % v roce 2007. Plánovaná úprava se především zaměřuje na stranu příjmů a částečně vyplývá z provádění diskrečních opatření týkajících se nepřímých daní a daní z nemovitostí a částečně ze zlepšení daňového systému a zintenzivnění boje proti daňovým únikům a podvodům. Zatímco celkové výdaje v poměru k HDP klesají jen mírně, jejich struktura by se měla změnit a sociální platby by měly vzrůst o 1 procentní bod HDP, což bude zhruba vyrovnáno snížením mezispotřeby. S ohledem na automatický vliv nedávné úpravy HDP je podle vcelku srovnatelného makroekonomického scénáře rozpočtový cíl předložený v programu značně podobný cíli v předchozí aktualizaci pro rok 2008 a přísnější pro rok 2009. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, odhadovaný na 93,4 % HDP v roce 2007, což je nad referenční hodnotou 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy, poklesne během programového období o 10 procentních bodů.

| (6) | Rozpočtové výsledky mohou být horší, než program předpokládá. Plánovaný nárůst daňových příjmů v roce 2008 je založen na mírně příznivých předpokladech a odráží možná optimistické posouzení úsilí o zamezení daňovým únikům a podvodům. Očekává se, že účinné provádění diskrečních opatření zvyšujících příjmy v roce 2008 a plánované reformy ke zlepšení institucionálního uspořádání a transparentnosti rozpočtového procesu založeného na výkonnosti/programovém rozpočtování na víceletém základě budou mít ve střednědobém horizontu kladný vliv na rozpočtový výsledek, i když přesný dopad na rozpočet zůstává nejasný. Pro roky 2009 a 2010 program neopírá rozpočtové cíle o odpovídající opatření, předpokládá však příznivý makroekonomický scénář. S ohledem na tato rizika ohrožující rozpočtové cíle, která jsou zhoršována nejistotou ohledně velkých úprav vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami v budoucnosti, by mohl být vývoj míry zadlužení méně příznivý, než jak se předpokládá v programu, zvláště po roce 2008. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky mohou být horší, než program předpokládá. Plánovaný nárůst daňových příjmů v roce 2008 je založen na mírně příznivých předpokladech a odráží možná optimistické posouzení úsilí o zamezení daňovým únikům a podvodům. Očekává se, že účinné provádění diskrečních opatření zvyšujících příjmy v roce 2008 a plánované reformy ke zlepšení institucionálního uspořádání a transparentnosti rozpočtového procesu založeného na výkonnosti/programovém rozpočtování na víceletém základě budou mít ve střednědobém horizontu kladný vliv na rozpočtový výsledek, i když přesný dopad na rozpočet zůstává nejasný. Pro roky 2009 a 2010 program neopírá rozpočtové cíle o odpovídající opatření, předpokládá však příznivý makroekonomický scénář. S ohledem na tato rizika ohrožující rozpočtové cíle, která jsou zhoršována nejistotou ohledně velkých úprav vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami v budoucnosti, by mohl být vývoj míry zadlužení méně příznivý, než jak se předpokládá v programu, zvláště po roce 2008.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v aktualizaci programu nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle hned po konci programového období, jak je uvedeno v programu. Navíc nemusí být při běžných makroekonomických výkyvech do roku 2010 zajištěna dostatečná rezerva pro případ překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. V aktualizaci programu je naplánována úprava pro dosažení střednědobého cíle vyšší než 0,5 procentního bodu HDP ročně, což je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a více než v předcházející aktualizaci. Tato úprava by však s ohledem na výše uvedená rizika měla být od roku 2009 podpořena opatřeními. Rada bere na vědomí, že vzhledem k tomu, že je strukturální přizpůsobení plánované pro rok 2008 vyšší, než se očekávalo v předchozí aktualizaci programu, plány pro rok 2008 jsou v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. Výše uvedená rizika by se však měla řešit. A konečně, s přihlédnutím k těmto rizikům se zdá, že míra zadlužení se během programového období dostatečným tempem snižuje směrem k referenční hodnotě. Po celé období platnosti aktualizovaného programu přesto zůstává mnohem vyšší, než je referenční hodnota ve výši 60 %. Kromě toho se tempo provádění úprav zpomalilo a je podmíněno dosažením ambiciózních cílů týkajících se schodku. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v aktualizaci programu nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle hned po konci programového období, jak je uvedeno v programu. Navíc nemusí být při běžných makroekonomických výkyvech do roku 2010 zajištěna dostatečná rezerva pro případ překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. V aktualizaci programu je naplánována úprava pro dosažení střednědobého cíle vyšší než 0,5 procentního bodu HDP ročně, což je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a více než v předcházející aktualizaci. Tato úprava by však s ohledem na výše uvedená rizika měla být od roku 2009 podpořena opatřeními. Rada bere na vědomí, že vzhledem k tomu, že je strukturální přizpůsobení plánované pro rok 2008 vyšší, než se očekávalo v předchozí aktualizaci programu, plány pro rok 2008 jsou v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. Výše uvedená rizika by se však měla řešit. A konečně, s přihlédnutím k těmto rizikům se zdá, že míra zadlužení se během programového období dostatečným tempem snižuje směrem k referenční hodnotě. Po celé období platnosti aktualizovaného programu přesto zůstává mnohem vyšší, než je referenční hodnota ve výši 60 %. Kromě toho se tempo provádění úprav zpomalilo a je podmíněno dosažením ambiciózních cílů týkajících se schodku.

| (8) | Udržitelnost veřejných financí v Řecku se zdá být vystavena vysokému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet nemůže být řádně posouzen, dokud nebudou k dispozici společně dohodnuté dlouhodobé odhady výdajů na důchody. Dopad však pravděpodobně překročí průměr EU. Podle posledních dostupných informací z aktualizovaného programu stability Řecka z roku 2002 se v dlouhodobém horizontu předpokládá podstatné zvýšení výdajů na důchody v poměru k HDP. Stav rozpočtu v roce 2007 podle odhadů uvedených v programu, který je podobný výchozí situaci předchozího programu, představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí dokonce i bez zvážení dlouhodobého dopadu, který má na rozpočet stárnutí obyvatelstva. Stávající míra hrubého zadlužení navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Její snížení si vyžaduje dlouhodobě vysoké primární přebytky. Plánovaná konsolidace veřejných financí, společně s pokračující reformou zdravotnictví a s reformou důchodového systému, jejichž cílem je zamezit pravděpodobně významnému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím populace, by přispěla ke snížení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelností veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Udržitelnost veřejných financí v Řecku se zdá být vystavena vysokému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet nemůže být řádně posouzen, dokud nebudou k dispozici společně dohodnuté dlouhodobé odhady výdajů na důchody. Dopad však pravděpodobně překročí průměr EU. Podle posledních dostupných informací z aktualizovaného programu stability Řecka z roku 2002 se v dlouhodobém horizontu předpokládá podstatné zvýšení výdajů na důchody v poměru k HDP. Stav rozpočtu v roce 2007 podle odhadů uvedených v programu, který je podobný výchozí situaci předchozího programu, představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí dokonce i bez zvážení dlouhodobého dopadu, který má na rozpočet stárnutí obyvatelstva. Stávající míra hrubého zadlužení navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Její snížení si vyžaduje dlouhodobě vysoké primární přebytky. Plánovaná konsolidace veřejných financí, společně s pokračující reformou zdravotnictví a s reformou důchodového systému, jejichž cílem je zamezit pravděpodobně významnému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím populace, by přispěla ke snížení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelností veřejných financí.

| (9) | Program stability je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Zatímco opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s opatřeními plánovanými v rámci národního programu reforem, program stability obsahuje jen částečné kvalitativní hodnocení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie. Podle programu byla většina opatření a činností plánovaných pro rok 2008, obsažených ve zprávě o provádění národního programu reforem, a příslušná rozpočtová ustanovení zařazena do zákona o rozpočtu na rok 2008. Nejsou však poskytnuty systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a kromě roku 2008 rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopady činností popsaných ve zprávě o provádění národního programu reforem na veřejné finance. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Zatímco opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s opatřeními plánovanými v rámci národního programu reforem, program stability obsahuje jen částečné kvalitativní hodnocení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie. Podle programu byla většina opatření a činností plánovaných pro rok 2008, obsažených ve zprávě o provádění národního programu reforem, a příslušná rozpočtová ustanovení zařazena do zákona o rozpočtu na rok 2008. Nejsou však poskytnuty systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a kromě roku 2008 rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopady činností popsaných ve zprávě o provádění národního programu reforem na veřejné finance.

| (10) | Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Řecko a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Řecko a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (8). V některých věcných bodech se navíc významně odklání od modelové struktury vyplývající z kodexu chování (9). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (8). V některých věcných bodech se navíc významně odklání od modelové struktury vyplývající z kodexu chování (9).

Celkový závěr zní, že program předpokládá v souvislosti se silným růstem urychlené snižování schodku rozpočtu, dosažení vyrovnaného rozpočtu v nominálním vyjádření v roce 2010, ačkoli dosažení střednědobého cíle ve strukturálním vyjádření se během programového období neplánuje. Tato konsolidace, která je založena na důsledném plnění rozpočtu na rok 2008 a na významném nárůstu daňových příjmů v programovém období, je vystavena rizikům, protože makroekonomický scénář, z nějž vychází, je příznivý a jsou uvedena jen některá opatření zvyšující příjmy po roce 2008. Navíc existuje určitá nejistota, pokud jde o poměrně významné předpokládané úpravy vztahu mezi stavovými a tokovými veličinami. Dále se program značně spoléhá na výsledky boje proti daňovým únikům, jenž je jen částečně podpořen reformami v oblasti výběru daní. Kromě toho plánovaná krácení některých položek výdajů (v poměru k HDP) nejsou podpořena konkrétními opatřeními a jsou částečně kompenzována plány na zvýšení sociálních plateb. Zajištění silné fiskální konsolidace by pomohlo vyřešit nerovnováhu řeckého hospodářství, především přetrvávající inflaci, ztrátu konkurenceschopnosti a vysoký vnější schodek. Míra zadlužení, jež je stále mezi nejvyššími v eurozóně, spolu s předpokládaným nárůstem výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel, budou mít negativní vliv na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která zůstává vysoce ohrožena.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Řecko vyzývá, aby:

| i) | provedlo plánované úpravy směřující k dosažení střednědobého cíle, příslušně snížilo poměr dluhu k HDP a využilo všech pozitivních rozpočtových výsledků, které budou lepší než očekávané, ke zrychlení procesu konsolidace s cílem dosáhnout střednědobého cíle během programového období, |
| --- | --- |

i)

provedlo plánované úpravy směřující k dosažení střednědobého cíle, příslušně snížilo poměr dluhu k HDP a využilo všech pozitivních rozpočtových výsledků, které budou lepší než očekávané, ke zrychlení procesu konsolidace s cílem dosáhnout střednědobého cíle během programového období,

| ii) | pokračovalo v provádění reforem daňové správy a dále zkvalitnilo rozpočtový proces dalším zlepšením jeho transparentnosti, vypracováním střednědobého rozpočtového rámce a účinným uplatňováním mechanismů monitorování, kontroly a zlepšování účinnosti primárních výdajů, |
| --- | --- |

ii)

pokračovalo v provádění reforem daňové správy a dále zkvalitnilo rozpočtový proces dalším zlepšením jeho transparentnosti, vypracováním střednědobého rozpočtového rámce a účinným uplatňováním mechanismů monitorování, kontroly a zlepšování účinnosti primárních výdajů,

| iii) | vzhledem k úrovni dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a pokračováním v probíhajících reformách zdravotnictví a důchodového systému; dlouhodobé odhady výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva by měly být vypracovány co nejdříve. |
| --- | --- |

iii)

vzhledem k úrovni dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a pokračováním v probíhajících reformách zdravotnictví a důchodového systému; dlouhodobé odhady výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva by měly být vypracovány co nejdříve.

Rada rovněž konstatuje, že tyto politické kroky by byly v souladu se zásadami vypracovanými pro fiskální politiku v dubnu roku 2007 Euroskupinou.

Řecko se dále vyzývá, aby lépe dodržovalo lhůty pro předkládání programů stability a konvergenčních programů, které jsou stanoveny v kodexu chování.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2007 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM list. 2007 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2007 | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| KOM list. 2007 | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | neuv. |
| Mezera výstupu (11)

  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2007 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| KOM list. 2007 (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| KOM list. 2007 | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM list. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | neuv. |
| Úprava PS pros. 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| KOM list. 2007 | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (11)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM list. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | neuv. |
| Strukturální saldo (13)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM list. 2007 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | neuv. |
| PS pros. 2006 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| KOM list. 2007 | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | neuv. |
| PS pros. 2006 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | neuv. |
| Úprava PS pros. 2006 | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | neuv. |
| Program stability (SP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2007

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM list. 2007

4,3

4,1

3,8

3,7

neuv.

PS pros. 2006

4,0

3,9

4,0

4,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2007

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

KOM list. 2007

3,3

2,8

3,1

3,1

neuv.

PS pros. 2006

3,3

3,3

2,8

2,6

neuv.

Mezera výstupu (11)

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2007

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

KOM list. 2007 (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

neuv.

PS pros. 2006

1,0

0,9

1,1

1,5

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

KOM list. 2007

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

neuv.

PS pros. 2006

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

KOM list. 2007

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

neuv.

PS pros. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

neuv.

Úprava PS pros. 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros. 2007

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

KOM list. 2007

1,6

1,0

2,1

2,0

neuv.

PS pros. 2006

2,0

2,0

2,4

2,9

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (11)

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

KOM list. 2007

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

neuv.

PS pros. 2006

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

neuv.

Strukturální saldo (13)

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

KOM list. 2007

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

neuv.

PS pros. 2006

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS pros. 2007

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

KOM list. 2007

95,3

93,7

91,1

88,8

neuv.

PS pros. 2006

104,1

100,1

95,9

91,3

neuv.

Úprava PS pros. 2006

95,0

91,3

87,5

83,3

neuv.

Program stability (SP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Aktualizace programu byla předložena tři týdny po 1. prosinci, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování.

(3)  Dne 15. února 2008 předložil řecký předseda vlády zprávu o hlavních pilířích plánované důchodové reformy valnému shromáždění parlamentu.

(4)  Hodnocení bere v úvahu zejména prognózu útvarů Komise z podzimu roku 2007 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007 provedené Komisí.

(5)  Vzhledem k nedávné úpravě údajů o řeckém HDP od roku 2000 o 9,6 % směrem nahoru nelze cíle stanovené v aktualizaci programu přímo srovnávat s cíli v předchozí aktualizaci. Aby bylo možno údaje z předchozí aktualizace programu smysluplně srovnat, tyto údaje byly přepočteny tak, aby zohledňovaly změnu ve jmenovateli daného ukazatele, jež byla způsobena úpravou HDP.

(6)  Tento čistý jednorázový dopad je kombinací jednorázových opatření zvyšujících schodek o 0,7 procentního bodu (převážně souvisejících s nedoplatky do rozpočtu EU po úpravě HDP, ale i s výdaji spojenými s letními požáry lesů) a opatření snižujících schodek o 0,4 procentního bodu HDP (odložené platby bank do penzijních fondů).

(7)  Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 11.

(8)  Chybí zejména členění veřejných výdajů podle účelu, dlouhodobá udržitelnost veřejných financí a informace o vývoji dluhu (rozdíl mezi skutečnými peněžními toky a časově rozlišenými prostředky, čistá akumulace finančních aktiv, přecenění a ostatní faktory, likvidní finanční aktiva, čistý finanční dluh).

(9)  Zejména oddíl 6 („Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí“) poskytuje omezené informace o důchodech a odkazuje na projekce obsažené v aktualizaci programu stability z prosince roku 2002.

(10)  V aktualizaci programu z prosince roku 2007 jsou použity údaje z oficiální úpravy HDP (úprava směrem nahoru o 9,6 %) uvedené v tiskové zprávě Eurostatu ze dne 22. října 2007, které proto nelze přímo srovnávat s údaji v aktualizaci programu z prosince roku 2006. Aby bylo možno údaje z předchozí aktualizace programu smysluplně srovnat, jsou v řádcích „Úprava PS pros. 2006“ cíle z aktualizace programu z prosince roku 2006 přepočteny tak, aby zohledňovaly změnu ve jmenovali daného ukazatele, jež byla způsobena úpravou HDP. Vzhledem k nedostatku oficiálních statistických údajů o národních účtech v době vypracování prognózy vychází prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 z odhadu složek upraveného HDP.

(11)  Mezery výstupu a cyklicky očištěné saldo z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(12)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu 3,9 % v roce 2007, 3,8 % v roce 2008a 3,9 % v roce 2009.

(13)  Saldo očištěné od cyklických vlivů bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle posledního programu tvoří jednorázová a jiná dočasná opatření 0,4 % HDP v roce 2006, 0,3 % v roce 2007 a 0,1 % v roce 2008, přičemž v letech 2006 a 2008 schodek snižují, ale v roce 2007 jej navyšují. Podle podzimní prognózy útvarů Komise snižují schodek o 0,4 % HDP v roce 2006 a v roce 2007 jej navyšují o 0,3 %.

Zdroj:

Program stability (SP), hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/38

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/09)

Dne 21. února 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze ve francouzštině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M4687. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M4687. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/38

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/10)

Dne 11. března 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5034. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5034. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/39

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

19. března 2008

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,5692 |
| JPY | japonský jen | 156,16 |
| DKK | dánská koruna | 7,4593 |
| GBP | britská libra | 0,7859 |
| SEK | švédská koruna | 9,4241 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5662 |
| ISK | islandská koruna | 125,06 |
| NOK | norská koruna | 8,0448 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,463 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 256,86 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6965 |
| PLN | polský zlotý | 3,5305 |
| RON | rumunský lei | 3,725 |
| SKK | slovenská koruna | 32,524 |
| TRY | turecká lira | 1,9274 |
| AUD | australský dolar | 1,6841 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5635 |
| HKD | hongkongský dolar | 12,1986 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9268 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1646 |
| KRW | jihokorejský won | 1 585,83 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,576 |
| CNY | čínský juan | 11,0833 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2565 |
| IDR | indonéská rupie | 14 413,1 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9869 |
| PHP | filipínské peso | 65,122 |
| RUB | ruský rubl | 36,989 |
| THB | thajský baht | 48,881 |
| BRL | brazilský real | 2,6414 |
| MXN | mexické peso | 16,7379 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,5692

JPY

japonský jen

156,16

DKK

dánská koruna

7,4593

GBP

britská libra

0,7859

SEK

švédská koruna

9,4241

CHF

švýcarský frank

1,5662

ISK

islandská koruna

125,06

NOK

norská koruna

8,0448

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,463

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

256,86

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6965

PLN

polský zlotý

3,5305

RON

rumunský lei

3,725

SKK

slovenská koruna

32,524

TRY

turecká lira

1,9274

AUD

australský dolar

1,6841

CAD

kanadský dolar

1,5635

HKD

hongkongský dolar

12,1986

NZD

novozélandský dolar

1,9268

SGD

singapurský dolar

2,1646

KRW

jihokorejský won

1 585,83

ZAR

jihoafrický rand

12,576

CNY

čínský juan

11,0833

HRK

chorvatská kuna

7,2565

IDR

indonéská rupie

14 413,1

MYR

malajsijský ringgit

4,9869

PHP

filipínské peso

65,122

RUB

ruský rubl

36,989

THB

thajský baht

48,881

BRL

brazilský real

2,6414

MXN

mexické peso

16,7379

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/40

---

Informace podle nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (1)

(2008/C 74/12)

Toto zveřejnění je založeno na informacích, které Komise obdržela od členských států v souladu s článkem 5 nařízení ke dni 5. února 2008
   (2).

Kromě informací zveřejněných v Úředním věstníku jsou na internetové stránce Generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost dostupné měsíční aktualizace
   (3).

1.   Osvobození od vízové povinnosti podle čl. 4 odst. 1

1.1   Osvobození od vízové povinnosti pro osoby pocházející ze zemí uvedených v levém sloupci tabulky

| D | = | držitelé diplomatických pasů (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | držitelé služebních pasů/úředních pasů |
| SP | = | držitelé zvláštních pasů |

D

=

držitelé diplomatických pasů (4)

S

=

držitelé služebních pasů/úředních pasů

SP

=

držitelé zvláštních pasů

BNL  (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGHÁNISTÁN

ALBÁNIE

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALŽÍRSKO

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGUA A BARBUDA

DS

ARMÉNIE

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

ÁZERBÁJDŽÁN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMY

DS

BAHRAJN

BANGLADÉŠ

BARBADOS

DS

DS

BELIZE

D

D

BĚLORUSKO

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

BENIN

DS

DS

BHÚTÁN

BOLÍVIE

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNA A HERCEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSWANA

DS

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

ČAD

D

DS

ČERNÁ HORA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

DOMINIKA

DS

DOMINIKÁNSKÁ REPUBLIKA

DŽIBUTSKO

EGYPT

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

EKVÁDOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS+SP

DS+SP

D

ERITREA

ETIOPIE

FIDŽI

FILIPÍNY

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

GABON

D

GAMBIE

DS

D

GHANA

DS

D

DS

GRENADA

GRUZIE

D

D

DS

D

DS

DS

GUINEA

D

DS

GUINEA-BISSAU

GUYANA

DS

D

HAITI

INDIE

DS

D

DS

D

D

INDONÉSIE

DS

D

IRÁK

ÍRÁN

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAJKA

DS

D

D

DS

D

JEMEN

DS

D

D

DS+SP

JIŽNÍ AFRIKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

JORDÁNSKO

D

D

DS

KAMBODŽA

DS

DS+SP

KAMERUN

KAPVERDY

DS

KATAR

D

KAZACHSTÁN

DS

D

D

DS

KEŇA

D

D

KIRIBATI

KOLUMBIE

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KOMORY

KONGO

DS

KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA

KUBA

DS

DS

D

DS

KUVAJT

DS

D

KYRGYZSTÁN

DS

D

DS

LAOS

DS

DS

DS

DS+SP

LESOTHO

DS

D

LIBANON

D

LIBÉRIE

LIBYE

DS

MADAGASKAR

MALAWI

DS

D

MALEDIVY

D

DS

D

MALI

D

MAROKO

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

DS+SP

MARSHALLOVY OSTROVY

D

MAURICIUS

MAURITÁNIE

DS

D

DS

MIKRONÉSIE

MOLDAVSKO

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLSKO

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MOSAMBIK

DS

MYANMAR

NAMIBIE

D

D

NAURU

NEPÁL

D

NIGER

DS

NIGÉRIE

D

OMÁN

D

PÁKISTÁN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS(3)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA-NOVÁ GUINEA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D+SP

DS

D

DS

DS

D+SP

DS

DS+SP

DS

POBŘEŽÍ SLONOVINY

DS

ROVNÍKOVÁ GUINEA

RUSKO

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

RWANDA

SAMOA

D

SAÚDSKÁ ARÁBIE

D

SENEGAL

D

D

D

DS

SEVERNÍ KOREA

DS

SEVERNÍ MARIANY

SEYCHELY

DS

DS

D

D

SIERRA LEONE

D

DS

SOMÁLSKO

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

D+SP

D+SP

DS

D+SP

D

SRBSKO

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SRÍ LANKA

D

STŘEDOAFRICKÁ REPUBLIKA

DS

SÚDÁN

D

SURINAM

SVATÁ LUCIE

SVATÝ KRYŠTOF A NEVIS

SVATÝ TOMÁŠ A PRINCŮV OSTROV

DS

DS

SVATÝ VINCENC A GRENADINY

SVAZIJSKO

DS

D

D

SÝRIE

D

ŠALAMOUNOVY OSTROVY

TÁDŽIKISTÁN

DS

DS

TANZANIE

DS

THAJSKO

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TOGO

DS

TONGA

TRINIDAD A TOBAGO

DS

TUNISKO

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

D

TURECKO

DS

DS (6)

DS

DS+SP

DS+SP

D

DS

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS

D

DS

DS

D

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

TURKMENISTÁN

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAJINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

Dv

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UZBEKISTÁN

D

D

D

DS

VANUATU

D

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

VÝCHODNÍ TIMOR

D

ZAMBIE

D

DS

ZIMBABWE

DS

ÚZEMNÍ A SAMOSPRÁVNÉ ORGÁNY, KTERÉ NEJSOU UZNÁNY ZA STÁT NEJMÉNĚ JEDNÍM Z ČLENSKÝCH STÁTŮ

BNL  (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTINSKÁ SAMOSPRÁVA

D

TCHAJ-WAN

1.2   Osvobození od vízové povinnosti pro ostatní kategorie uvedené v čl. 4 odst. 1

| — | Členové posádky civilních letadel:


  Členské státy v zásadě osvobozují od vízové povinnosti členy posádek civilních letadel, pokud jsou držiteli licence a osvědčení ve smyslu příloh 1 až 9 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví.
  Vízová povinnost se však uplatňuje:






  — | ve Francii pro členy posádek, kteří jsou státními příslušníky zemí, jež nepodepsaly Chicagskou úmluvu. |
| --- | --- | --- |

—

Členové posádky civilních letadel:

Členské státy v zásadě osvobozují od vízové povinnosti členy posádek civilních letadel, pokud jsou držiteli licence a osvědčení ve smyslu příloh 1 až 9 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví.

Vízová povinnost se však uplatňuje:

—

ve Francii pro členy posádek, kteří jsou státními příslušníky zemí, jež nepodepsaly Chicagskou úmluvu.

| — | Členové posádky civilních námořních lodí:


  Členské státy mohou od vízové povinnosti osvobodit členy posádek civilních námořních lodí, pokud jsou držiteli průkazu totožnosti námořníka vydaného v souladu s úmluvou Mezinárodní organizace práce (č. 108 z roku 1958 a č. 185 z roku 2003) nebo v souladu s Londýnskou úmluvou Mezinárodní námořní organizace o usnadnění mezinárodní námořní dopravy (FAL) ze dne 9. dubna 1965.
  V praxi:






  — | v případě krátkodobého opuštění lodi: osvobozeni od vízové povinnosti jsou členové posádky s výjimkou Švédska a Německa, |
| --- | --- | --- |

—

Členové posádky civilních námořních lodí:

Členské státy mohou od vízové povinnosti osvobodit členy posádek civilních námořních lodí, pokud jsou držiteli průkazu totožnosti námořníka vydaného v souladu s úmluvou Mezinárodní organizace práce (č. 108 z roku 1958 a č. 185 z roku 2003) nebo v souladu s Londýnskou úmluvou Mezinárodní námořní organizace o usnadnění mezinárodní námořní dopravy (FAL) ze dne 9. dubna 1965.

V praxi:

—

v případě krátkodobého opuštění lodi: osvobozeni od vízové povinnosti jsou členové posádky s výjimkou Švédska a Německa,

| — | v případě průjezdu: pro členy posádky je vízová povinnost zachována ve všech státech s výjimkou Norska. |
| --- | --- |

—

v případě průjezdu: pro členy posádky je vízová povinnost zachována ve všech státech s výjimkou Norska.

Připomínka Norska: od vízové povinnosti jsou osvobozeni držitelé filipínské „námořnické knížky“ (Seafarer's Identification and Record Book) a/nebo filipínského cestovního pasu (viz námořní dohoda z října 1999 mezi Filipínami a Norskem). Držitel musí písemným potvrzením od majitele lodi nebo jeho zmocněnce prokázat, že je zaměstnán na lodi, jež se nachází v norském přístavu.

| — | Členové civilní posádky lodí plujících po mezinárodních vnitrozemských vodních cestách:








  — | Rýn:
  Belgie, Německo, Francie, Lucembursko a Nizozemsko osvobozují členy civilních posádek lodí na Rýně od vízové povinnosti, pokud jsou držiteli cestovního dokladu s trojjazyčným razítkem nebo s poznámkou o jejich statutu lodníka na Rýně v souladu s usneseními Ústřední komise pro plavbu na Rýně. |
| --- | --- | --- |

—

Členové civilní posádky lodí plujících po mezinárodních vnitrozemských vodních cestách:

—

Rýn:

Belgie, Německo, Francie, Lucembursko a Nizozemsko osvobozují členy civilních posádek lodí na Rýně od vízové povinnosti, pokud jsou držiteli cestovního dokladu s trojjazyčným razítkem nebo s poznámkou o jejich statutu lodníka na Rýně v souladu s usneseními Ústřední komise pro plavbu na Rýně.

| — | Dunaj:
  Německo a Rakousko osvobozují členy civilních posádek lodí na Dunaji od vízové povinnosti, pokud jsou držiteli dokladu, který dokazuje jejich statut lodníka na Dunaji a pokud jsou uvedeni na seznamu posádky.
  V Rakousku platí osvobození od vízové povinnosti pouze po dobu tranzitu za předpokladu, že společnost, která vlastní loď, je usazena v zahraničí a posádka lodi neopustí loď ani přístav. |
| --- | --- |

—

Dunaj:

Německo a Rakousko osvobozují členy civilních posádek lodí na Dunaji od vízové povinnosti, pokud jsou držiteli dokladu, který dokazuje jejich statut lodníka na Dunaji a pokud jsou uvedeni na seznamu posádky.

V Rakousku platí osvobození od vízové povinnosti pouze po dobu tranzitu za předpokladu, že společnost, která vlastní loď, je usazena v zahraničí a posádka lodi neopustí loď ani přístav.

| — | Letecké posádky a obsluha nouzových nebo záchranných letů a jiné pomocné síly v případě katastrofy nebo nehody:


  Maďarsko osvobozuje od vízové povinnosti osoby spadající do této kategorie. |
| --- | --- |

—

Letecké posádky a obsluha nouzových nebo záchranných letů a jiné pomocné síly v případě katastrofy nebo nehody:

Maďarsko osvobozuje od vízové povinnosti osoby spadající do této kategorie.

| — | Průkazy laissez-passer, které vydaly mezinárodní organizace svým úředníkům:



  Obecné poznámky:

  Portugalsko: držitelé těchto průkazů nejsou osvobozeni od vízové povinnosti.
  Rakousko: od vízové povinnosti jsou osvobozeny osoby s výsadním postavením a imunitou, které jsou držiteli zvláštního průkazu totožnosti.

  Poznámky týkající se určitých organizací:







  — | Osvobození od vízové povinnosti pro úředníky určitých organizací:





































  A | = | Ano |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Ne |

—

Průkazy laissez-passer, které vydaly mezinárodní organizace svým úředníkům:

Obecné poznámky:

Portugalsko: držitelé těchto průkazů nejsou osvobozeni od vízové povinnosti.

Rakousko: od vízové povinnosti jsou osvobozeny osoby s výsadním postavením a imunitou, které jsou držiteli zvláštního průkazu totožnosti.

Poznámky týkající se určitých organizací:

—

Osvobození od vízové povinnosti pro úředníky určitých organizací:

A

=

Ano

N

=

Ne

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO
   (9)

Organizace Severoatlantické smlouvy

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

N

N

A

A

A

A

N

A

A

Organizace spojených národů

A

A

A

A

A

N

N

N

A

A (11)

A

A

A

A

A

A

N

A

A

A

A (10)

A

A

Rada Evropy

A (12)

A

A

A

A

A

N

N

Rada pro celní spolupráci

A

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

2.   Osvobození od vízové povinnosti podle čl. 4 odst. 2

2.1   Osvobození od vízové povinnosti u žáků, kteří jsou státními příslušníky třetí země uvedené v levém sloupci tabulky a žijí ve třetí zemi uvedené v příloze II nařízení nebo ve Švýcarsku či Lichtenštejnsku a cestují na školní výlet jako členové skupiny žáků doprovázené učitelem z dané školy

| S | = | Žáci |
| --- | --- | --- |

S

=

Žáci

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY  (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE  (14)

IS

NO

CH

LI

AFGHÁNISTÁN

S

S

S

S

ALBÁNIE

S

S

S

S

ALŽÍRSKO

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGUA A BARBUDA

S

S

S

S

ARMÉNIE

S

S

S

S

ÁZERBÁJDŽÁN

S

S

S

S

BAHAMY

S

S

S

S

BAHRAJN

S

S

S

S

BANGLADÉŠ

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BĚLORUSKO

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BHÚTÁN

S

S

S

S

BOLÍVIE

S

S

S

S

BOSNA A HERCEGOVINA

S

S

S

S

BOTSWANA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE

S

S

S

S

ČAD

S

S

S

S

ČERNÁ HORA

S

S

S

S

ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA

S

S

S

S

DOMINIKA

S

S

S

S

DOMINIKÁNSKÁ REPUBLIKA

S

S

S

S

DŽIBUTSKO

S

S

S

S

EGYPT

S

S

S

S

EKVÁDOR

S

S

S

S

ERITREA

S

S

S

S

ETIOPIE

S

S

S

S

FIDŽI

S

S

S

S

FILIPÍNY

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIE

S

S

S

S

GHANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GRUZIE

S

S

S

S

GUINEA

S

S

S

S

GUINEA-BISSAU

S

S

S

S

GUYANA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDIE

S

S

S

S

INDONÉSIE

S

S

S

S

IRÁK

S

S

S

S

ÍRÁN

S

S

S

S

JAMAJKA

S

S

S

S

JEMEN

S

S

S

S

JIŽNÍ AFRIKA

S

S

S

S

JORDÁNSKO

S

S

S

S

KAMBODŽA

S

S

S

S

KAMERUN

S

S

S

S

KAPVERDY

S

S

S

S

KATAR

S

S

S

S

KAZACHSTÁN

S

S

S

S

KEŇA

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KOLUMBIE

S

S

S

S

KOMORY

S

S

S

S

KONGO

S

S

S

S

KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA

S

S

S

S

KUBA

S

S

S

S

KUVAJT

S

S

S

S

KYRGYZSTÁN

S

S

S

S

LAOS

S

S

S

S

LESOTHO

S

S

S

S

LIBANON

S

S

S

S

LIBÉRIE

S

S

S

S

LIBYE

S

S

S

S

MADAGASKAR

S

S

S

S

MALAWI

S

S

S

S

MALEDIVY

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROKO

S

S

S

S

MARSHALLOVY OSTROVY

S

S

S

S

MAURICIUS

S

S

S

S

MAURITÁNIE

S

S

S

S

MIKRONÉSIE

S

S

S

S

MOLDAVSKO

S

S

S

S

MONGOLSKO

S

S

S

S

MOSAMBIK

S

S

S

S

MYANMAR

S

S

S

S

NAMIBIE

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPÁL

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

NIGÉRIE

S

S

S

S

OMÁN

S

S

S

S

PÁKISTÁN

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA-NOVÁ GUINEA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

POBŘEŽÍ SLONOVINY

S

S

S

S

ROVNÍKOVÁ GUINEA

S

S

S

S

RUSKO

S

S

S

S

RWANDA

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SAÚDSKÁ ARÁBIE

S

S

S

S

SENEGAL

S

S

S

S

SEVERNÍ KOREA

S

S

S

S

SEVERNÍ MARIANY

S

S

S

S

SEYCHELY

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SOMÁLSKO

S

S

S

S

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

S

S

S

S

SRBSKO

S

S

S

S

SRÍ LANKA

S

S

S

S

STŘEDOAFRICKÁ REPUBLIKA

S

S

S

S

SÚDÁN

S

S

S

S

SURINAM

S

S

S

S

SVATÁ LUCIE

S

S

S

S

SVATÝ KRYŠTOF A NEVIS

S

S

S

S

SVATÝ TOMÁŠ A PRINCŮV OSTROV

S

S

S

S

SVATÝ VINCENC A GRENADINY

S

S

S

S

SVAZIJSKO

S

S

S

S

SÝRIE

S

S

S

S

ŠALAMOUNOVY OSTROVY

S

S

S

S

TÁDŽIKISTÁN

S

S

S

S

TANZANIE

S

S

S

S

THAJSKO

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDAD A TOBAGO

S

S

S

S

TUNISKO

S

S

S

S

TURECKO

S

S

S

S

TURKMENISTÁN

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAJINA

S

S

S

S

UZBEKISTÁN

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

VÝCHODNÍ TIMOR

S

S

S

S

ZAMBIE

S

S

S

S

ZIMBABWE

S

S

S

S

2.2   Osvobození od vízové povinnosti pro uprchlíky a osoby bez státní příslušnosti, pokud oprávněně pobývají na území států uvedených v levém sloupci tabulky a jsou držiteli cestovního dokladu vydaného příslušnými orgány daného státu

| R | = | uprchlíci osvobození od vízové povinnosti |
| --- | --- | --- |
| A | = | osoby bez státní příslušnosti osvobozené od vízové povinnosti |

R

=

uprchlíci osvobození od vízové povinnosti

A

=

osoby bez státní příslušnosti osvobozené od vízové povinnosti

BNL

BG

CZ

DK

DE  (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ANDORRA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTINA

RA

RA

R

AUSTRÁLIE

RA

RA

R

BRAZÍLIE

RA

RA

R

BRUNEJ DARUSSALAM

R (16)A (16)

RA

R

GUATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

CHILE

RA (16)

RA

R

CHORVATSKO

RA

RA

R

IZRAEL

RA

RA

R

JAPONSKO

RA (16)

RA

R

JIŽNÍ KOREA

RA

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

KOSTARIKA

RA

RA

R

MALAJSIE

R (16)A (16)

RA

R

MEXIKO

RA

RA

R

MONAKO

RA (16)

RA

RA

R

NIKARAGUA

RA (16)

RA

R

NOVÝ ZÉLAND

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGUAY

RA (16)

RA

R

SALVADOR

RA (16)

RA

R

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPUR

R (16)A (16)

RA

R

SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ (USA)

RA (16)

RA

R

SVATÝ STOLEC

-

-

RA (16)

-

-

-

-

RA

-

-

R

-

-

-

-

URUGUAY

RA (16)

RA

R

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

ZVLÁŠTNÍ SPRÁVNÍ OBLASTI ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONGKONG

R (16)A

RA

MACAO

R (16)A

RA

2.3   Členské státy osvobozují od vízové povinnosti příslušníky ozbrojených sil, kteří cestují v rámci NATO nebo programu Partnerství pro mír, a držitele dokladů o totožnosti a cestovních příkazů, jež jsou stanoveny úmluvou mezi účastníky Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil ze dne 19. června 1951

| X | = | osvobození od vízové povinnosti |
| --- | --- | --- |

X

=

osvobození od vízové povinnosti

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Příslušníci ozbrojených sil, kteří cestují v rámci NATO nebo programu Partnerství pro mír, a držitelé dokladů o totožnosti a cestovních příkazů, jež jsou stanoveny dohodou ze dne 19. června 1951

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Výjimky z osvobození od vízové povinnosti podle čl. 4 odst. 1

Vízová povinnost se vztahuje na osoby pocházející ze zemí uvedených v levém sloupci tabulky

| D | = | držitelé diplomatických pasů |
| --- | --- | --- |
| A | = | posádka civilních letadel |
| S | = | držitelé služebních pasů/úředních pasů |
| C | = | posádka civilních námořních lodí |

D

=

držitelé diplomatických pasů

A

=

posádka civilních letadel

S

=

držitelé služebních pasů/úředních pasů

C

=

posádka civilních námořních lodí

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AUSTRÁLIE

DS

DSAC

DS (24)

IZRAEL

S A (19) C (20)
   (23)

DSAC

MEXIKO

DSAC

DS

SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ (USA)

DS

DS

DS (21)
   (23)

D S (22) A (19) C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS  (22)

4.   Výjimky z osvobození od vízové povinnosti podle čl. 4 odst. 3

Na osoby pocházející ze zemí uvedených v levém sloupci tabulky, které během svého pobytu vykonávají výdělečnou činnost, se vztahuje vízová povinnost

| E | = | výdělečná činnost |
| --- | --- | --- |

E

=

výdělečná činnost

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE  (28)

EL

ES

FR

IT

CY  (33)

LV

LT  (31)

HU

MT  (34)

AT  (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI  (32)

SE

IS

NO

ANDORRA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRÁLIE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRAZÍLIE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEJ DARUSSALAM

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GUATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CHILE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CHORVATSKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

IZRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPONSKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JIŽNÍ KOREA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KOSTARIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAJSIE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEXIKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONAKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NIKARAGUA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NOVÝ ZÉLAND

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPUR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ (USA)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SVATÝ STOLEC

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ZVLÁŠTNÍ SPRÁVNÍ OBLASTI ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY

BNL

BG  (30)

CZ

DK

DE  (29)

EE  (28)

EL

ES

FR

IT

CY  (33)

LV

LT  (31)

HU

MT (34)

AT  (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI  (32)

SE

IS

NO

HONGKONG

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MACAO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.

(2)  V souladu s článkem 1 protokolu o postavení Irska a Spojeného království připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a aniž je dotčen článek 4 tohoto protokolu, se ustanovení nařízení Rady (ES) č. 539/2001 v Irsku a ve Spojeném království neuplatňují.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  Osvobození od vízové povinnosti pro držitele diplomatických pasů, tak jak je uvedeno v tabulce, se vztahuje na diplomaty vyslané na služební cestu s krátkodobým pobytem, aniž jsou dotčeny předpisy vztahující se na diplomaty cestující do členských států, v nichž jsou či budou akreditováni.

(5)  Benelux: země Beneluxu harmonizovaly v důsledku provádění úmluvy ze dne 11. dubna 1960, a zejména podle článku 3 této úmluvy, svou politiku v oblasti vydávání krátkodobých pobytových víz pro státní příslušníky třetích zemí.

(6)  Do 30 dnů pobytu.

(7)  V souladu s dohodami mezi Evropským společenstvím a těmito zeměmi o usnadnění vydávání víz:

| — | Dohoda s Ruskou federací (Úř. věst. L 129, 17.5.2007, s. 27). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. června 2007. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Ruskou federací (Úř. věst. L 129, 17.5.2007, s. 27). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. června 2007.

| — | Dohoda s Albánií (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 85). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Albánií (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 85). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

| — | Dohoda s Bosnou a Hercegovinou (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 97). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Bosnou a Hercegovinou (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 97). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

| — | Dohoda s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 125). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 125). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

| — | Dohoda s Republikou Černá Hora (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 109). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Republikou Černá Hora (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 109). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

| — | Dohoda s Republikou Srbsko (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 137). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Republikou Srbsko (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 137). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

| — | Dohoda s Moldavskou republikou (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 169). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Moldavskou republikou (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 169). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

| — | Dohoda s Ukrajinou (Úř. věst. L 332, 18.12.2007, s. 68). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

—

Dohoda s Ukrajinou (Úř. věst. L 332, 18.12.2007, s. 68). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008.

(8)  Akreditovaný velvyslanec a jeho rodinní příslušníci jsou osvobozeni od vízové povinnosti.

| — | Svatý stolec (Vatikánský městský stát)
  Držitelé vatikánského pasu jsou bez ohledu na svou státní příslušnost osvobozeni od vízové povinnosti v Německu, Švédsku, České republice, Lotyšsku, Dánsku, na Slovensku, v Polsku, Francii, Bulharsku, Slovinsku a Finsku.
  Držitelé platného průkazu totožnosti, který byl vydán orgány Vatikánského městského státu, jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Dánsku a na Slovensku.
  Držitelé platných běžných, diplomatických nebo služebních pasů, které byly vydány příslušnými orgány Vatikánského městského státu, mohou do zemí Beneluxu vstoupit bez víza.
  Držitelé diplomatických a služebních pasů Vatikánského městského státu jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Rakousku. |
| --- | --- |

—

Svatý stolec (Vatikánský městský stát)

Držitelé vatikánského pasu jsou bez ohledu na svou státní příslušnost osvobozeni od vízové povinnosti v Německu, Švédsku, České republice, Lotyšsku, Dánsku, na Slovensku, v Polsku, Francii, Bulharsku, Slovinsku a Finsku.

Držitelé platného průkazu totožnosti, který byl vydán orgány Vatikánského městského státu, jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Dánsku a na Slovensku.

Držitelé platných běžných, diplomatických nebo služebních pasů, které byly vydány příslušnými orgány Vatikánského městského státu, mohou do zemí Beneluxu vstoupit bez víza.

Držitelé diplomatických a služebních pasů Vatikánského městského státu jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Rakousku.

| — | Řád maltských rytířů
  Držitelé diplomatických a služebních pasů Řádu maltských rytířů jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Polsku.
  Držitelé diplomatických pasů Řádu maltských rytířů jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Rakousku.
  Držitelé pasů Řádu maltských rytířů jsou osvobozeni od vízové povinnosti ve Slovinsku. |
| --- | --- |

—

Řád maltských rytířů

Držitelé diplomatických a služebních pasů Řádu maltských rytířů jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Polsku.

Držitelé diplomatických pasů Řádu maltských rytířů jsou osvobozeni od vízové povinnosti v Rakousku.

Držitelé pasů Řádu maltských rytířů jsou osvobozeni od vízové povinnosti ve Slovinsku.

(9)  Norsko: Norsko osvobozuje od vízové povinnosti tyto osoby a jejich manžele/manželky/osoby, které s nimi žijí v jedné domácnosti a nezaopatřené děti:

| a) | zástupce OSN; |
| --- | --- |

a)

zástupce OSN;

| b) | úředníky zastávající stálé pracovní místo v OSN nebo ve zvláštní organizaci OSN; |
| --- | --- |

b)

úředníky zastávající stálé pracovní místo v OSN nebo ve zvláštní organizaci OSN;

| c) | soudce u Mezinárodní soudního dvora nebo úředníky zaměstnané v jeho sekretariátu; |
| --- | --- |

c)

soudce u Mezinárodní soudního dvora nebo úředníky zaměstnané v jeho sekretariátu;

| d) | jiné osoby pracující pro zvláštní organizace OSN či Mezinárodní soudní dvůr; |
| --- | --- |

d)

jiné osoby pracující pro zvláštní organizace OSN či Mezinárodní soudní dvůr;

| e) | cizí státní příslušníky, kteří jsou držiteli průkazu OSN laissez-passer (vydaného v souladu se zvláštní dohodou s OSN). |
| --- | --- |

e)

cizí státní příslušníky, kteří jsou držiteli průkazu OSN laissez-passer (vydaného v souladu se zvláštní dohodou s OSN).

Organizace spojených národů: Členské státy osvobozují od vízové povinnosti držitele průkazu OSN laissez-passer, jak je uvedeno v tabulce.

(10)  Švédsko: osvobození od vízové povinnosti se vztahuje na zaměstnance OSN, kteří cestují v rámci svých služebních povinností a jsou držiteli osvědčení OSN, které tuto skutečnost potvrzuje.

(11)  Kyperská republika nevyžaduje víza pro držitele blankytně modrých a červených průkazů OSN laissez-passer. Pro držitele bílých průkazů laissez-passer (uprchlíky) je vízum vyžadováno.

Kromě toho jsou od vízové povinnosti v Dánsku osvobozeni držitelé průkazu totožnosti SHIRBRIG, Planning Element Official, který vydává dánský náčelník generálního štábu.

Rada pro celní spolupráci: Země Beneluxu osvobozují od vízové povinnosti, jak je uvedeno v tabulce, držitele průkazů laissez-passer, které vydal generální tajemník Rady pro celní spolupráci.

(12)  Rada Evropy: Země Beneluxu osvobozují od vízové povinnosti, jak je uvedeno v tabulce, držitele průkazů laissez-passer, které vydal generální tajemník Rady Evropy.

(13)  Kypr: vyžaduje se vnitrostátní kolektivní vízum.

(14)  Švédsko: žáci mladší 18 let.

(15)  Obecné podmínky: osoba musí být držitelem platného cestovního dokladu vydaného v souladu s předpisy dohody ze dne 15. října 1946 o vydávání cestovních dokumentů uprchlíkům, úmluvy o právním postavení uprchlíků ze dne 28. července 1951, nebo úmluvy o právním postavení osob bez státní příslušnosti ze dne 28. září 1954. Cestovní doklad musí obsahovat povolení k návratu s dostatečně dlouhou dobou platnosti.

(16)  Pro Německo: uplatňuje se v každém případě ode dne, kdy dohody a úmluvy o vydávání cestovních dokladů uprchlíkům a osobám bez státní příslušnosti, které jsou uvedeny v poznámce pod čarou (1), vstupují v platnost.

(17)  Poznámka Bulharska: osvobození od vízové povinnosti pro Severoatlantický pakt se vztahuje na držitele platného cestovního dokumentu či cestovního příkazu vydaného ústředím NATO v případech, kdy jsou na služební cestě v trvání nejvýše devadesát (90) dnů během kteréhokoliv půlročního období.

(18)  Poznámka Norska: Norsko osvobozuje od vízové povinnosti vojenský personál z členského státu NATO a vojenský personál přidělený do spojeneckého ústředí v rámci úřední mise s cestovním příkazem vydaným příslušným orgánem ve státu, který personál vysílá, či v NATO. U těchto kategorií osvobozuje Norsko od vízové povinnosti i rodinné příslušníky uvedeného personálu (manžele/manželky/osoby, které s nimi žijí v jedné domácnosti a nezaopatřené děti).

Norsko rovněž osvobozuje od vízové povinnosti členy kanadských a britských vojsk a vojsk USA detašovaných v Evropě a vojenský personál, který bude detašován či se bude účastnit cvičení na norském území v souladu se Smlouvou o partnerství a míru. Osvobození od vízové povinnosti u těchto kategorií se nevztahuje na manžele/manželky a děti.

(19)  Francie: přestože Spojené státy americké a Izrael podepsaly Chicagskou úmluvu, členové posádek, kteří jsou státními příslušníky těchto zemí, nejsou osvobozeni od vízové povinnosti.

(20)  Francie: přestože Spojené státy americké a Izrael podepsaly Londýnskou úmluvu z roku 1965, členové posádek, kteří jsou státními příslušníky těchto zemí, nejsou osvobozeni od vízové povinnosti.

(21)  Španělsko: na držitele diplomatických, služebních nebo úředních pasů pocházejících ze Spojených států amerických, kteří jsou na oficiální služební cestě nebo na oficiální návštěvě, se vztahuje vízová povinnost. Vízum není požadováno při vstupu v rámci uplatňování hispano – severoamerické úmluvy ze dne 1. května 1988.

(22)  Francie a Portugalsko: pouze když jsou držitelé diplomatického nebo služebního pasu na služební cestě.

(23)  V případě cesty v úřední záležitosti.

(24)  Polsko: pro držitele diplomatických a služebních pasů na služební cestě.

(25)  Polsko: pro držitele diplomatických a služebních pasů na služební cestě (platnost víza nepřesahuje období 4 let).

(26)  Poznámka Španělska: andorrští státní příslušníci vykonávající během svého pobytu výdělečnou činnost jsou osvobozeni od vízové povinnosti, pokud se nejedná o svobodné povolání.

(27)  Poznámka Francie: v případě Kanady se vízová povinnost vztahuje pouze na mladé Kanaďany, kteří do Francie přijíždí v rámci dohody o mládežnických výměnách uzavřené dne 3. října 2003 mezi vládou Kanady a Francouzské republiky.

(28)  Poznámka Estonska: aby mohli cizí státní příslušníci pracovat v Estonsku, musí být držiteli pracovního povolení/povolení k pobytu, které umožňuje vykonávat výdělečnou činnost. Registrace krátkodobých pracovních smluv je pro cizí státní příslušníky, kteří přijíždějí do Estonska nebo pobývají v Estonsku, povinná, ať již jsou držiteli víza (typ D), nebo se na ně vízová povinnost nevztahuje (pokud mezinárodní dohody nestanoví jinak). Délka těchto smluv nesmí přesáhnout období šesti měsíců v roce.

(29)  Poznámka Německa: níže uvedené skupiny osob se nepovažují za zaměstnance vykonávající výdělečnou činnost, a jsou proto za určitých podmínek osvobozeny od vízové povinnosti:

| — | námořník, který je držitelem německé námořnické knížky („Seefahrtbuch“) a národního pasu vydaného orgány uvedenými v příloze II, a to pouze v případě, že je členem posádky lodi plující pod německou vlajkou nebo pobývající na území Německa, |
| --- | --- |

—

námořník, který je držitelem německé námořnické knížky („Seefahrtbuch“) a národního pasu vydaného orgány uvedenými v příloze II, a to pouze v případě, že je členem posádky lodi plující pod německou vlajkou nebo pobývající na území Německa,

| — | lodivod námořní a pobřežní plavby, který vykonává své povolání, |
| --- | --- |

—

lodivod námořní a pobřežní plavby, který vykonává své povolání,

| — | pro vstup za účelem přepravy osob nebo zboží v rámci plavby na Rýně a na Dunaji, včetně kanálu mezi Mohanem a Dunajem: státní příslušníci třetích zemí pracující na lodi registrované v cizí zemi patřící společnosti, jejíž sídlo se nachází v cizí zemi, kteří jsou držiteli uznávaného pasu nebo jiného dokladu, ve kterém je potvrzeno jejich zaměstnání v rámci plavby na Rýně, nebo držitelé zvláštního, uznávaného náhradního dokladu, jakými jsou např. „Donauschifferausweis“ nebo námořnická knížka („Seefahrtbuch“), a kteří jsou uvedeni na seznamu členů posádky. Pobyt musí přímo souviset s výkonem tohoto povolání. |
| --- | --- |

—

pro vstup za účelem přepravy osob nebo zboží v rámci plavby na Rýně a na Dunaji, včetně kanálu mezi Mohanem a Dunajem: státní příslušníci třetích zemí pracující na lodi registrované v cizí zemi patřící společnosti, jejíž sídlo se nachází v cizí zemi, kteří jsou držiteli uznávaného pasu nebo jiného dokladu, ve kterém je potvrzeno jejich zaměstnání v rámci plavby na Rýně, nebo držitelé zvláštního, uznávaného náhradního dokladu, jakými jsou např. „Donauschifferausweis“ nebo námořnická knížka („Seefahrtbuch“), a kteří jsou uvedeni na seznamu členů posádky. Pobyt musí přímo souviset s výkonem tohoto povolání.

Za výdělečnou činnost se rovněž považuje samostatně výdělečná činnost. Některé zvláštní činnosti nejsou považovány za výdělečnou činnost (§ 17.2 vyhlášky o pobytu ve spojení s § 16 vyhlášky o zaměstnání; například někteří řidiči). Tyto osoby mohou za uvedených podmínek vstoupit bez víza.

(30)  Poznámka Bulharska: aby mohli cizí státní příslušníci pracovat v Bulharsku, musí být při prvním vstupu držiteli pracovního povolení a dlouhodobého víza. Po vstupu do Bulharska vydají příslušné imigrační orgány povolení k pobytu, které cizím státním příslušníkům umožní pobývat na území Bulharska, opouštět ho a opětně se na něj vracet bez jakéhokoliv jiného vízového povolení.

(31)  Poznámka Litvy: aby mohli cizí státní příslušníci pracovat v Litvě, musí být držiteli pracovního povolení (s výjimkou uvedenou v nařízení č. A1-179 Ministerstva sociálního pojištění a práce ze dne 16. července 2004) a povolení k pobytu, které lze získat na území Litvy.

(32)  Poznámka Finska: zaměstnané osoby potřebují k výdělečné činnosti povolení k pobytu.

(33)  Poznámka Kypru: aby mohli cizí státní příslušníci pracovat na Kypru, musí být držiteli pracovního povolení a povolení k pobytu v souladu se zákonem o cizích státních příslušnících a imigraci (kapitola 105) a příslušným nařízením č. 242/72.

(34)  Poznámka Malty: aby mohli cizí státní příslušníci pracovat na Maltě, musí být držiteli pracovního povolení/povolení k pobytu vydaného za účelem výkonu zaměstnání.

(35)  Poznámka Rakouska: v Rakousku platí tato zvláštní ustanovení při vydávání víz pro účely výdělečné činnosti:

Sezónní zaměstnanci a zaměstnanci činní v době sklizně jsou osvobozeni od vízové povinnosti a mohou do Rakouska vstoupit, aniž by byli držiteli víza typu „D + C“, a mohou získat pracovní povolení poté, co jim příslušný orgán cizinecké policie vydal příslušné potvrzení.

V případě ostatních dočasných, samostatně výdělečných či závislých činností mohou cizí státní příslušníci, kteří jsou osvobozeni od vízové povinnosti, zahájit výdělečnou činnost pouze poté, co jim bylo vydáno pobytové cestovní vízum (vízum typu „D + C“).

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/62

---

Výzva k předkládání návrhů na nepřímé akce v rámci víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (Program eContentplus)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/13)

1.   Cíle a popis

Evropská komise přijala pracovní program a výzvu k předkládání návrhů na rok 2008 za účelem provádění programu eContentplus
   (1).

Tato výzva je otevřena pro návrhy na nepřímé akce, které se zabývají následujícími oblastmi a činnostmi:

| — | Zeměpisné informace







  3.1 | Sítě pro osvědčené metody v oblasti zeměpisných informací |
| --- | --- | --- |

—

Zeměpisné informace

3.1

Sítě pro osvědčené metody v oblasti zeměpisných informací

| — | Vzdělávací obsah







  4.1 | Sítě pro osvědčené metody v oblasti vzdělávacího obsahu |
| --- | --- | --- |

—

Vzdělávací obsah

4.1

Sítě pro osvědčené metody v oblasti vzdělávacího obsahu

| 4.2 | Cílené projekty pro vzdělávací obsah |
| --- | --- |

4.2

Cílené projekty pro vzdělávací obsah

| — | Digitální knihovny







  5.1 | Sítě pro osvědčené metody v oblasti interoperability digitálních knihoven |
| --- | --- | --- |

—

Digitální knihovny

5.1

Sítě pro osvědčené metody v oblasti interoperability digitálních knihoven

| 5.2 | Sítě pro osvědčené metody v oblasti využívání a služeb Evropské digitální knihovny |
| --- | --- |

5.2

Sítě pro osvědčené metody v oblasti využívání a služeb Evropské digitální knihovny

| 5.3 | Cílené projekty pro kulturní obsah |
| --- | --- |

5.3

Cílené projekty pro kulturní obsah

| 5.4 | Cílené projekty pro vědecký/akademický obsah |
| --- | --- |

5.4

Cílené projekty pro vědecký/akademický obsah

| 5.5 | Tematická síť pro koordinaci a podporu Evropské digitální knihovny. |
| --- | --- |

5.5

Tematická síť pro koordinaci a podporu Evropské digitální knihovny.

2.   Způsobilí žadatelé

Program eContentplus je určen právnickým osobám usazeným v členských státech EU.

Rovněž je v souladu s ustanoveními dohody o EHP (2) určen pro právnické osoby usazené v zemích ESVO, které jsou smluvními stranami dohody o EHP (Island, Lichtenštejnsko, Norsko).

Právnické osoby usazené v Chorvatsku, Turecku a Bývalé jugoslávské republice Makedonii se mohou návrhu zúčastnit, ale mohou získat financování pouze v případě, že byla za tímto účelem uzavřena s příslušnou zemí dvoustranná dohoda.

Účast právnických osob usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací je možná, avšak bez finanční podpory ze strany Společenství.

3.   Roz počet

Celkový rozpočet určený na spolufinancování nepřímých akcí činí 42,5 milionu EUR.

4.   Termín pro podání návrhů

Lhůta pro obdržení návrhů Komisí končí dne 12. června 2008 v 17:00 hodin (lucemburského místního času). Návrhy obdržené po skončení uvedené lhůty nebudou brány v úvahu.

5.   Další informace

Celé znění výzvy k předkládání návrhů a formuláře žádostí jsou k dispozici na této internetové stránce:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Všechny žádosti musí splňovat kritéria a podmínky uvedené v úplném znění výzvy k předkládání návrhů, v pracovním programu a pokynech pro navrhovatele, které jsou k dispozici v anglickém jazyce na výše uvedené internetové stránce Komise. Tyto dokumenty rovněž obsahují informace o tom, jak vypracovávat a předkládat návrhy.

Hodnocení návrhů bude založeno na zásadě průhlednosti a zásadě rovného zacházení. Provede jej Komise s pomocí externích odborníků. Každý podaný návrh bude posouzen na základě hodnotících kritérií stanovených v pracovním programu eContentplus.

Všechny návrhy přijaté Evropskou komisí budou považovány za přísně důvěrné.

---

(1)  Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 456/2005/ES ze dne 9. března 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 1).

(2)  Aktualizované informace, které země jsou součástí programu, jsou uveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. Aktualizovaný seznam je rovněž k dispozici na webové stránce programu http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/64

---

Výzva k předkládání návrhů v rámci pracovních programů sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace

(2008/C 74/14)

Oznamuje se zahájení výzev k předkládání návrhů v rámci pracovních programů sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013).

Očekávají se návrhy v níže uvedených oblastech. Lhůty pro předkládání návrhů a přidělené rozpočtové prostředky jsou uvedeny ve výzvách, které jsou zveřejněny na internetové stránce CORDIS.

Specifický program Lidé:

| Identifikátor výzvy: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | „Intra-European Fellowships“ (Evropská stipendia) |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | „International Outgoing Fellowships“ (Mezinárodní stipendia pro pracovníky vysílané do třetích zemí ) |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | „International Incoming Fellowships“ (Mezinárodní stipendia pro pracovníky přijíždějící ze třetích zemí) |

Identifikátor výzvy:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

„Intra-European Fellowships“ (Evropská stipendia)

FP7-PEOPLE-IOF-2008

„International Outgoing Fellowships“ (Mezinárodní stipendia pro pracovníky vysílané do třetích zemí )

FP7-PEOPLE-IIF-2008

„International Incoming Fellowships“ (Mezinárodní stipendia pro pracovníky přijíždějící ze třetích zemí)

Tyto výzvy k předkládání návrhů se vztahují k pracovnímu programu přijatému rozhodnutím Komise C(2007) 5740, ze dne 28. listopadu 2007.

Informace o prováděcích pravidlech k výzvám, o pracovních programech a pokyny pro žadatele týkající se způsobu předkládání návrhů jsou k dispozici na internetové stránce CORDIS: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Evropský hospodářský prostor Soudní dvůr ESVO

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/65

---

Žádost o stanovisko Soudního dvora ESVO předložená soudem Oslo tingrett dne 26. listopadu 2007 ve věci L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS

(Věc E-10/07)

(2008/C 74/15)

Dopisem ze dne 26. listopadu 2007, který byl na podatelnu Soudního dvora ESVO doručen dne 29. listopadu 2007, požádal Oslo tingrett (okresní soud Oslo) Soudní dvůr ESVO ve věci Norge AS v. Smart Club Norge AS o stanovisko k následujícím otázkám:

| 1) | Má být čl. 7 odst. 1 směrnice Rady 89/104/EHS chápán tak, že majitel ochranné známky má právo zabránit dovozům ze třetích zemí mimo EHS, pokud k těmto dovozům dochází bez souhlasu majitele ochranné známky? |
| --- | --- |

1)

Má být čl. 7 odst. 1 směrnice Rady 89/104/EHS chápán tak, že majitel ochranné známky má právo zabránit dovozům ze třetích zemí mimo EHS, pokud k těmto dovozům dochází bez souhlasu majitele ochranné známky?

| 2) | Má být čl. 7 odst. 1 směrnice 89/104/EHS chápán tak, že mezinárodní vyčerpání práv je povoleno? |
| --- | --- |

2)

Má být čl. 7 odst. 1 směrnice 89/104/EHS chápán tak, že mezinárodní vyčerpání práv je povoleno?

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/66

---

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky

(2008/C 74/16)

Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“). Přezkum se omezuje na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků spadají do oblasti působnosti opatření týkajících se některých odlitků.

Žádost podal Eurofonte (dále jen „žadatel“)

1.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem jsou odlitky z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich části, strojově nebo jinak zpracované, natřené nebo lakované nebo pokryté jinými materiály, s výjimkou požárních hydrantů, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“) a v současné době zařaditelné do kódů KN 7325 10 50, 7325 10 92 a ex 7325 10 99. Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.

2.   Stávající opatření

Stávajícím opatřením je konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1212/2005 (2) na dovozy některých odlitků z Čínské lidové republiky, ve znění nařízení Rady (ES) č. 268/2006 (3). Rozhodnutím Komise č. 2006/109/ES (4) byl přijat tento závazek.

3.   Odůvodnění přezkumu

Výrobky, na které se vztahují opatření uvedená v článku 1 nařízení rady (ES) č. 1212/2005, jsou odlitky z nekujné (netvárné) litiny. Popisná část uvedeného nařízení (18.–23. bod odůvodnění) odkazuje na odlitky z šedé nebo tvárné litiny. Žadatel uvádí, že ve výše zmíněném nařízení není působnost opatření dostatečně jasně vymezena. Za těchto okolností žadatel uvádí, že rozsah definice výrobku, co se týká odlitků z tvárné litiny, by měl být upřesněn, a to zejména v otázce, zda se na tento druh odlitků vztahuje definice dotčeného výrobku.

Je proto vhodné přezkoumat tento případ, pokud jde o oblast působnosti dotčeného výrobku. Jakékoliv nařízení, které může z tohoto přezkumu vyplynout, může mít případnou zpětnou působnost ode dne uložení příslušných opatření nebo od pozdějšího data, například od dne zveřejnění tohoto oznámení. Všechny subjekty a zejména dovozci se vyzývají, aby k této záležitosti oznámili své stanovisko a předložili důkazy na podporu těchto stanovisek.

4.   Postup

Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, omezený na rozsah definice výrobku.

a)   Dotazníky

Aby získala informace, které považuje vzhledem k šetření za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, ostatním známým výrobcům ve Společenství, známým dovozcům, známým uživatelům, známým vyvážejících výrobcům v Čínské lidové republice a čínským orgánům. Tyto informace a důkazy by měla Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a).

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy. Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení. Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b).

5.   Lhůty

a)   Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

b)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

6.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „LIMITED“ (5) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES“.

Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

7.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

8.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

9.   Ostatní prozatímní přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení

Rozsah tohoto přezkumu je stanoven výše v odstavci 4. Jakákoliv strana, která si přeje zažádat o přezkum na základě jiných důvodů, tak může učinit v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

10.   Zpracování osobních údajů

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (6).

11.   Úředník pro slyšení

Domnívají-li se zúčastněné strany, že se při uplatňování svých práv na obhajobu setkávají s obtížemi, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod. Úředník slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise a v případě nutnosti nabízí zprostředkování při procesních záležitostech ovlivňujících ochranu jejich zájmů v tomto řízení, zejména co se týče otázek přístupu ke spisu, důvěrnosti, prodloužení lhůt a nakládání se stanovisky podanými písemně a/nebo ústně. Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

(2)  Úř. věst. L 199, 29.7.2005, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 3.

(4)  Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 59.

(5)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jedná se o důvěrný dokument ve smyslu článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

(6)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/68

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5032 – Roxel/Protac)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/17)

| 1. | Komise dne 12. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky MBDA SAS („MBDA“, Francie), a SNPE Matériaux Energétiques S.A. („SME“, Francie), dceřiná společnost francouzské skupiny SNPE ve vlastnictví státu, jednající prostřednictvím stávajícího společného podniku Roxel SAS („Roxel“, Francie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Protac (Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky MBDA SAS („MBDA“, Francie), a SNPE Matériaux Energétiques S.A. („SME“, Francie), dceřiná společnost francouzské skupiny SNPE ve vlastnictví státu, jednající prostřednictvím stávajícího společného podniku Roxel SAS („Roxel“, Francie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Protac (Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku MBDA: výroba a prodej řízených střel a systémů pro jejich navádění, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku MBDA: výroba a prodej řízených střel a systémů pro jejich navádění,

| — | podniku SME: výroba hnacích náplní a energetického vybavení zejména pro letecký a kosmický průmysl, obranný průmysl a automobilový průmysl, výroba pohonných látek a výbušnin pro vojenské účely, |
| --- | --- |

—

podniku SME: výroba hnacích náplní a energetického vybavení zejména pro letecký a kosmický průmysl, obranný průmysl a automobilový průmysl, výroba pohonných látek a výbušnin pro vojenské účely,

| — | podniku Protac: návrh, výroba a prodej pohonných systémů pro taktické řízené střely. |
| --- | --- |

—

podniku Protac: návrh, výroba a prodej pohonných systémů pro taktické řízené střely.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5032 – Roxel/Protac na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5032 – Roxel/Protac na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/69

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet))

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/18)

| 1. | Komise dne 14. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik StatoilHydro ASA („StatoilHydro“, Norsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad třemi celými podniky („Jet Scandinavia“), jimiž jsou ConocoPhillips Danmark ApS (Dánsko), ConocoPhillips Nordic AB (Švédsko) a ConocoPhillips JET AS (Norsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 14. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik StatoilHydro ASA („StatoilHydro“, Norsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad třemi celými podniky („Jet Scandinavia“), jimiž jsou ConocoPhillips Danmark ApS (Dánsko), ConocoPhillips Nordic AB (Švédsko) a ConocoPhillips JET AS (Norsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku StatoilHydro: integrovaná ropná a plynárenská společnost aktivní v průzkumu, vývoji, těžbě a prodeji ropy a plynu, jakož i v provozování veřejných čerpacích stanic, a to v Dánsku, Norsku a Švédsku, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku StatoilHydro: integrovaná ropná a plynárenská společnost aktivní v průzkumu, vývoji, těžbě a prodeji ropy a plynu, jakož i v provozování veřejných čerpacích stanic, a to v Dánsku, Norsku a Švédsku,

| — | podniku Jet Scandinavia: pod značkou „Jet“ provozuje veřejné čerpací stanice v Dánsku, Norsku a Švédsku a skladovací terminály ve Švédsku. |
| --- | --- |

—

podniku Jet Scandinavia: pod značkou „Jet“ provozuje veřejné čerpací stanice v Dánsku, Norsku a Švédsku a skladovací terminály ve Švédsku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Philips (Jet) na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Philips (Jet) na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/70

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/19)

| 1. | Komise dne 14. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podniků podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Altor Fund II („Altor“, Švédsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Papyrus AB a s ním spřízněnými společnostmi (dohromady „Papyrus“, Švédsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 14. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podniků podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Altor Fund II („Altor“, Švédsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Papyrus AB a s ním spřízněnými společnostmi (dohromady „Papyrus“, Švédsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Altor: soukromý kapitál, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Altor: soukromý kapitál,

| — | podniku Papyrus: distribuce jemných papírů, obalových materiálů, spotřebního a kancelářského zboží. |
| --- | --- |

—

podniku Papyrus: distribuce jemných papírů, obalových materiálů, spotřebního a kancelářského zboží.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/71

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 74/20)

| 1. | Komise dne 14. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Colony Investors VII, L.P. a Colyzeo Investors, L.P. (oba se sídlem ve Spojeném království), kontrolované skupinou Colony Capital („Colony Capital“, USA), a Morgan Stanley & Co. International PLC, patřící do skupiny Morgan Stanley („Morgan Stanley“, USA), získávají ve smyslu čl. 3 odst 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Colfilm SAS („Colfilm“, Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 14. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Colony Investors VII, L.P. a Colyzeo Investors, L.P. (oba se sídlem ve Spojeném království), kontrolované skupinou Colony Capital („Colony Capital“, USA), a Morgan Stanley & Co. International PLC, patřící do skupiny Morgan Stanley („Morgan Stanley“, USA), získávají ve smyslu čl. 3 odst 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Colfilm SAS („Colfilm“, Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Colony Capital: soukromá investiční společnost, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Colony Capital: soukromá investiční společnost,

| — | podniku Morgan Stanley: globální finanční služby, |
| --- | --- |

—

podniku Morgan Stanley: globální finanční služby,

| — | podniku Colfilm: holdingová společnost společnosti Paris Saint-Germain Football SA a související (sportovní) činnosti. |
| --- | --- |

—

podniku Colfilm: holdingová společnost společnosti Paris Saint-Germain Football SA a související (sportovní) činnosti.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. C 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 56, 5.3.2005, s. 32.

---

JINÉ AKTY

Komise

| 20.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 74/72

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2008/C 74/21)

Tímto zveřejněním vzniká právo vznést námitku vůči žádosti podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Námitky musí být Komisi doručeny do šesti měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„KAINUUN RÖNTTÖNEN“

č. ES: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Jméno: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Adresa: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: | (358-9) 1605 42 78 |
| Fax: | (358-9) 1605 34 00 |
| E-mail: | maija.heinonen@mmm.fi |

Jméno:

Maa- ja metsätalousministeriö

Adresa:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon:

(358-9) 1605 42 78

Fax:

(358-9) 1605 34 00

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Skupina:

| Jméno: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Adresa: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Jméno:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Adresa:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Telefon:

(358-020) 833 53 35

Fax:

(358-8) 655 12 74

E-mail:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

Třída 2.4. Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a ostatní pekařské výrobky

4.   Specifikace:

(shrnutí požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název: „Kainuun rönttönen“

4.2   Popis: Kainuun rönttönen je malý, okrouhlý, otevřený piroh, který je tvořen žitným košíčkem naplněným vařenou bramborovou kaší, žitnou moukou a brusinkami. Náplň je načervenalá až hnědá směs bramborové kaše a brusinek sladké chuti, politá rozpuštěným máslem. Kainuun rönttönen se připravuje ve třech etapách: nejprve se připraví náplň, potom košíček z těsta a nakonec se tyto dvě části spojí.

4.3   Zeměpisná oblast: Provincie Kainuu, která se nachází v kraji Oulu, a skládá se z osmi obcí a dvou měst. V Kainuu žije 86 000 obyvatel. Hustota obydlení je 4 osoby na kilometr čtvereční. Celková rozloha provincie Kainuu je 24 451 km2, z čehož 12 % připadá na vodní plochy. V Kainuu jsou více než 2 miliony hektarů lesa a krajina je tvořena převážně kopci, lesy, vodními plochami a bažinami.

4.4   Doklad o původu: Produkty se vyrábějí v souladu se současnou legislativou a ve výrobním procesu se používá systém kontroly jakosti HACCP. Dodržování specifikace produktu je monitorováno finským úřadem pro bezpečnost potravin.

Vysledovatelnost produktů je zajištěna uvedením jména výrobce na obalu nebo na etiketě produktu, která musí být připevněna k obalu. Výroba se musí uskutečnit v zeměpisné oblasti, která byla pro výrobu Kainuun rönttönen definována.

4.5   Výrobní postup: Piroh Kainuun rönttönen se připravuje ve třech etapách: nejprve se připraví náplň, potom košíček z těsta a nakonec se tyto dvě části spojí. Kainuun rönttönen se vyrábějí výhradně ručně počínaje od samotného navážení přísad. Stroje se používají pouze jako pomoc při hnětení a válení těsta a při škrábání brambor.

Přísady:

Košíček:

| — | 0,500 kg studené vody |
| --- | --- |

—

0,500 kg studené vody

| — | 0,007 kg soli |
| --- | --- |

—

0,007 kg soli

| — | 0,300 kg pšeničné mouky |
| --- | --- |

—

0,300 kg pšeničné mouky

| — | 0,800 kg žitné mouky |
| --- | --- |

—

0,800 kg žitné mouky

| — | 0,050 kg řepkového oleje |
| --- | --- |

—

0,050 kg řepkového oleje

Náplň:

| — | 2,000 kg brambor |
| --- | --- |

—

2,000 kg brambor

| — | 0,300 kg žitné mouky |
| --- | --- |

—

0,300 kg žitné mouky

| — | 0,400 kg rozmačkaných brusinek |
| --- | --- |

—

0,400 kg rozmačkaných brusinek

| — | 0,100 kg cukru |
| --- | --- |

—

0,100 kg cukru

| — | 0,007 kg soli |
| --- | --- |

—

0,007 kg soli

Příprava náplně:

Oškrábeme brambory a vaříme je ve vodě, dokud nezměknou. Brambory přecedíme a rozmačkáme.

Bramborovou kaši necháme trochu vychladnout a potom přidáme žitnou mouku a promícháme.

Směs necháme dvě až tři hodiny odstát při pokojové teplotě, aby zesládla. Směs občas zamícháme.

Jakmile se směs ochladí a zesládne, vmícháme do ní rozmačkané brusinky s cukrem a sůl.

Příprava košíčku:

Ve studené vodě rozpustíme sůl. Postupně přimícháváme žitnou mouku, potom pšeničnou mouku a trochu kvásku. Těsto prohněteme. Nakonec do těsta přidáme řepkový olej.

Těsto vyválíme na tloušťku 2 mm. Kráječem vykrojíme z těsta kruhy o průměru 50–130 mm. Košíčky vyplníme silnou vrstvou náplně do vzdálenosti 1 cm od okraje. Správný poměr mezi náplní a košíčkem je 1:1.

Přeložení, zvlnění a pečení pirohů Kainuun rönttönen:

Okraj košíčku přeložíme přes náplň tak, že střed pirohu zůstane nezakrytý, a na okraji vytvarujeme přitlačením rovnoměrné zaoblené vlnky. Pak pirohy položíme na pečicí plech.

Pirohy pečeme ve vyhřáté troubě, dokud nejsou křupavé a jejich okraje nemají zlatohnědou barvu. Potom je vytáhneme z trouby a jejich okraje potřeme rozpuštěným máslem.

Skladování pirohů Kainuun rönttönen:

Křupavé pirohy Kainuun rönttönen chutnají nejlépe, když se podávají vlažné.

Po dobu jednoho nebo dvou dnů mohou být skladovány při pokojové teplotě, přikryté utěrkou nebo v papírovém sáčku. V ledničce mohou být skladovány po dobu jednoho týdne. Před podáváním je jednoduše ohřejeme.

Pokud chceme skladovatelnost pirohů prodloužit, můžeme je zmrazit buď před pečením nebo po něm. Pirohy, které jsou zmraženy v syrovém stavu, mohou být podle potřeby upečeny v požadovaném množství.

4.6   Souvislost: Chléb a pečivo představují důležitou součást kuchyně provincie Kainuu. Ve své knize Kainuun leipä (Chléb v Kainuu) Götha a Reima Rannikkovy napsaly: „I když se některé základní druhy chleba pečou v celém Kainuu, v různých částech provincie se vyskytuje řada místních specialit. Výsledkem naší pětileté práce je, že se nám v Kainuu podařilo identifikovat přibližně sto různých druhů chleba a pečiva. Tento počet se ještě zvýší, pokud se vezmou v úvahu všechny varianty a odlišnosti. Rozmanitost kultury chleba a pečiva je přinejmenším částečně dána zeměpisnou polohou provincie Kainuu na křižovatce kulturních vlivů z oblastí severní Ostrobotnie, Savo a ruská Karélie“.

Vypráví se, že kdysi dávno, když na konci zimy nebyl dostatek jídla a muži museli jít kácet stromy, ženy vyškrábaly ze dna sudu poslední brusinky, z bedny na brambory vzaly poslední brambory a tuto směs upekly v žitném košíčku. Výsledkem byl rönttönen, velký, výživný piroh. Dnes se pirohy rönttönen dělají také v menší, takzvané koktejlové velikosti.

Člověk dokáže rozlišit čtyři základní chutě: slanou, sladkou, kyselou a hořkou. Za dávných časů, když cukr byl vzácný nebo se nedal sehnat, pirohy Kainuun rönttönen uspokojovaly touhu člověka po něčem sladkém, přičemž sladká chuť vznikala tím, že se brambory nechaly zesládnout. Vykynutím se získá lehký košíček a šťavnatá chuť. Piroh rönttönen upečený v troubě je jedinečným, křupavým druhem pečiva.

Piroh rönttönen je uznán jako produkt pocházející výhradně a výslovně z provincie Kainuu. Je to místní specialita z města Kuhmo. V učebnicích a kuchařkách jsou pirohy rönttönen automaticky spojovány s provincií Kainuu. Například recept na pirohy rönttönen zveřejněný v knize nazvané Baker's à la carte (autorem je Manne Stenros) poskytl jeden z producentů se sídlem v Kainuu, který se podílí na této žádosti.

V oblasti Kainuu se vyrábí několik druhů pirohů, ale pouze tento konkrétní otevřený piroh upečený podle tohoto receptu se nazývá rönttönen. Spojení s provincií Kainuu je dokumentováno například v této kuchařce: „Suomalaisia leipäerikoisuuksia“ („Finské chlebové speciality“) (Leipätoimikunta 1988). Společná historie této provincie a produktu je nejlépe popsána v knize Göthy a Reimy Rannikkových „Kainuun leipä“ („Chléb z Kainuu“) (Otava 1978). Kainuun rönttönen je uváděn jako příklad pečiva z oblasti Kainuu v knize, kterou napsal šéfkuchař Jaakko Kolmonen:„Suomen maakuntaleivät“ („Chléb finských provincií“), ve které jsou uvedeny recepty na téměř 80 různých druhů finského chleba. Literární díla popisující život v oblasti Kainuu, jako např. kniha Veikko Huovinena „Muina miehinä“, výslovně popisují Kainuun rönttönen jako místní produkt. Pirohy Kainuun rönttönen jsou neodmyslitelnou součástí kulturních akcí v provincii Kainuu, jako je např. tradiční každoroční Festival komorní hudby v Kuhmo, na kterém se scházejí lidé z celého světa a mají zde i možnost ochutnat místní speciality. Pirohy Kainuun rönttönen byly představeny na Festivalu finské kultury stolování v Helsinkách v roce 1998, Helsinských venkovských trzích v roce 1994 a na Stuttgartském veletrhu cukrovinek a pečiva v roce 1996. Byly rovněž jedním z hlavních vystavovaných produktů provincie Kainuu na každoročním Veletrhu turistického ruchu v Helsinkách.

Pirohy Kainuun rönttönen se kdysi podávaly k polévce a tato tradice zůstává i nadále živá. Představují lahodnou a výživnou přesnídávku jak pro děti, tak pro dospělé, a vyžadují pouze přidání trochu másla na chuť. Velice dobře se hodí ke kávě a jsou ideální jako svačinka na výlety.

4.7   Kontrolní orgán:

| Jméno: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Adresa: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Telefon: | (358-020) 772 003 |
| Fax: | (358-020) 772 43 50 |
| E-mail: | kirjaamo@evira.fi |

Jméno:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Adresa:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Telefon:

(358-020) 772 003

Fax:

(358-020) 772 43 50

E-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8   Označování: –

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---