# Eiropas Savienības C 53/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 53 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 26. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 53

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 26. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 72. plenārā sesija 2007. gada 28. un 29. novembrī |
| 2008/C 053/01 | Reģionu komitejas atzinums Zaļā grāmata par satelītu navigācijas lietojumiem | 1 |
| 2008/C 053/02 | Reģionu komitejas atzinums Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju | 6 |
| 2008/C 053/03 | Reģionu komitejas atzinums Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam | 16 |
| 2008/C 053/04 | Reģionu komitejas atzinums Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. Es rīcības varianti | 21 |
| 2008/C 053/05 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas darba kārtība kultūrai augošas globalizācijas apstākļos | 25 |
| 2008/C 053/06 | Reģionu komitejas atzinums Izglītības un informēšanas pasākumu nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanā | 29 |
| 2008/C 053/07 | Reģionu komitejas atzinums Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā | 40 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

72. plenārā sesija 2007. gada 28. un 29. novembrī

2008/C 053/01

Reģionu komitejas atzinums Zaļā grāmata par satelītu navigācijas lietojumiem

1

2008/C 053/02

Reģionu komitejas atzinums Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju

6

2008/C 053/03

Reģionu komitejas atzinums Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam

16

2008/C 053/04

Reģionu komitejas atzinums Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. Es rīcības varianti

21

2008/C 053/05

Reģionu komitejas atzinums Eiropas darba kārtība kultūrai augošas globalizācijas apstākļos

25

2008/C 053/06

Reģionu komitejas atzinums Izglītības un informēšanas pasākumu nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanā

29

2008/C 053/07

Reģionu komitejas atzinums Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā

40

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

72. plenārā sesija 2007. gada 28. un 29. novembrī

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/1

---

Reģionu komitejas atzinums “Zaļā grāmata par satelītu navigācijas lietojumiem”

(2008/C 53/01)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzskata, ka Eiropas satelītu navigācijas sistēma “Galileo” ir ļoti svarīga, jo minētajam projektam ir vispārēja stratēģiska nozīme no ekonomikas un sabiedrības attīstības, kā arī drošības viedokļa; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Eiropas satelītu navigācijas sistēma “Galileo” ir ļoti svarīga, jo minētajam projektam ir vispārēja stratēģiska nozīme no ekonomikas un sabiedrības attīstības, kā arī drošības viedokļa;

| — | pauž pārliecību, ka navigācijas sistēma “Galileo” būtiski veicinās to mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī sekmēs teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

—

pauž pārliecību, ka navigācijas sistēma “Galileo” būtiski veicinās to mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī sekmēs teritoriālo kohēziju;

| — | uzskata, ka navigācijas sistēma “Galileo” ļaus uzlabot visa veida transportlīdzekļu satiksmes vadību pilsētās un reģionos. Tā ļaus precīzāk sagatavot plūdu un cita veida krīzes situāciju vadības modeļus, organizēt glābšanas pasākumus un novērot vidē notiekošās pārmaiņas. Pateicoties infrastruktūras tīklu un zemes kartēm, “Galileo” sistēma ļaus atvieglot teritorijas apsaimniekošanas un būvprojektu plānošanu, būtiski uzlabot pārvietošanās iespējas cilvēkiem ar invaliditāti utt. Eiropas satelītu navigācijas sistēmas izveide radīs impulsu inovācijai ilgstošā laika periodā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka navigācijas sistēma “Galileo” ļaus uzlabot visa veida transportlīdzekļu satiksmes vadību pilsētās un reģionos. Tā ļaus precīzāk sagatavot plūdu un cita veida krīzes situāciju vadības modeļus, organizēt glābšanas pasākumus un novērot vidē notiekošās pārmaiņas. Pateicoties infrastruktūras tīklu un zemes kartēm, “Galileo” sistēma ļaus atvieglot teritorijas apsaimniekošanas un būvprojektu plānošanu, būtiski uzlabot pārvietošanās iespējas cilvēkiem ar invaliditāti utt. Eiropas satelītu navigācijas sistēmas izveide radīs impulsu inovācijai ilgstošā laika periodā;

| — | uzsver, ka “Galileo” programmai ir nepieciešamais potenciāls, lai kļūtu par īstu “inkubatoru” Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka “Galileo” programmai ir nepieciešamais potenciāls, lai kļūtu par īstu “inkubatoru” Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu īstenošanai;

| — | uzskata, ka ļoti lietderīgi būtu izveidot ES aģentūru, kas atbildīga par lietojumu radīšanas sekmēšanu un “Galileo” projekta veicināšanu. Tās rīcībā jābūt finanšu instrumentam (riska kapitāls), kas ļautu atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus lietojumu radīšanas jomā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ļoti lietderīgi būtu izveidot ES aģentūru, kas atbildīga par lietojumu radīšanas sekmēšanu un “Galileo” projekta veicināšanu. Tās rīcībā jābūt finanšu instrumentam (riska kapitāls), kas ļautu atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus lietojumu radīšanas jomā;

| — | uzskata, ka Eiropā jāizveido veicināšanas, stimulu radīšanas un apmācības sistēma, jo tikai saskaņota pieeja ļauj sasniegt vēlamo rezultātu; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Eiropā jāizveido veicināšanas, stimulu radīšanas un apmācības sistēma, jo tikai saskaņota pieeja ļauj sasniegt vēlamo rezultātu;

| — | ir gatava būt par starpnieku un koordinatoru starp Eiropas Komisiju, dažādām “Galileo” programmā iesaistītajām iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

—

ir gatava būt par starpnieku un koordinatoru starp Eiropas Komisiju, dažādām “Galileo” programmā iesaistītajām iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

| Ziņotājs | : | Petr OSVALD kgs (CZ/PES), Plzeņas pilsētas padomes loceklis |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Petr OSVALD kgs (CZ/PES), Plzeņas pilsētas padomes loceklis

Atsauces dokuments

Zaļā grāmata par satelītu navigācijas lietojumiem

COM(2006) 769 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

Svarīgākās piezīmes

| 1. | Visu mūsu pieņemto lēmumu kvalitāte ir atkarīga no tā, cik precīzi spējam noteikt atrašanās vietu un laiku; |
| --- | --- |

1.

Visu mūsu pieņemto lēmumu kvalitāte ir atkarīga no tā, cik precīzi spējam noteikt atrašanās vietu un laiku;

| 2. | uzskata, ka Eiropas satelītu navigācijas sistēma “Galileo” ir ļoti svarīga, jo minētajam projektam ir vispārēja stratēģiska nozīme no ekonomikas un sabiedrības attīstības, kā arī drošības viedokļa. Navigācijas sistēmas drīzumā kļūs par mūsu ikdienas neatņemamu sastāvdaļu tikpat lielā mērā kā mobilie telefoni vai internets. Lai gan pašlaik minētās sistēmas izmanto galvenokārt transporta jomā kopā ar papildu sistēmām (kartes u.c.), tā būtiski ietekmēs arī pārējās darbības jomas, sākot ar teritorijas plānošanu un vides aizsardzību, līdz pat krīzes situāciju vadībai, būvniecībai un lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Eiropas satelītu navigācijas sistēma “Galileo” ir ļoti svarīga, jo minētajam projektam ir vispārēja stratēģiska nozīme no ekonomikas un sabiedrības attīstības, kā arī drošības viedokļa. Navigācijas sistēmas drīzumā kļūs par mūsu ikdienas neatņemamu sastāvdaļu tikpat lielā mērā kā mobilie telefoni vai internets. Lai gan pašlaik minētās sistēmas izmanto galvenokārt transporta jomā kopā ar papildu sistēmām (kartes u.c.), tā būtiski ietekmēs arī pārējās darbības jomas, sākot ar teritorijas plānošanu un vides aizsardzību, līdz pat krīzes situāciju vadībai, būvniecībai un lauksaimniecībai;

| 3. | uzskata, ka stratēģisku, kā arī politisku un ekonomisku apsvērumu dēļ ir neizdevīgi, ka Eiropas reģioni ir atkarīgi no citas lielvalsts militārās sistēmas (GPS — Amerikas Savienotās Valstis, Glonas — Krievija, Compass/Beidou — Ķīna); |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka stratēģisku, kā arī politisku un ekonomisku apsvērumu dēļ ir neizdevīgi, ka Eiropas reģioni ir atkarīgi no citas lielvalsts militārās sistēmas (GPS — Amerikas Savienotās Valstis, Glonas — Krievija, Compass/Beidou — Ķīna);

| 4. | pauž pārliecību, ka navigācijas sistēma “Galileo” būtiski veicinās to mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī sekmēs teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

4.

pauž pārliecību, ka navigācijas sistēma “Galileo” būtiski veicinās to mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī sekmēs teritoriālo kohēziju;

| 5. | cer, ka “Galileo” kļūs par jaunu attīstības un konkurētspējas veicināšanas instrumentu Eiropas reģionos. Minētā sistēma ļaus uzlabot visa veida transportlīdzekļu satiksmes vadību reģionos un pilsētās. Tā ļaus precīzāk sagatavot plūdu un cita veida krīzes situāciju vadības modeļus, organizēt glābšanas pasākumus un novērot vidē notiekošās pārmaiņas. Kopā ar infrastruktūras un pazemes tīklu kartēm “Galileo” sistēma atvieglos teritorijas apsaimniekošanas un būvprojektu plānošanu, ievērojami uzlabos pārvietošanās iespējas tieši cilvēkiem ar invaliditāti utt. Eiropas satelītu navigācijas sistēmas izveide radīs impulsu inovācijai ilgstošā laika periodā; |
| --- | --- |

5.

cer, ka “Galileo” kļūs par jaunu attīstības un konkurētspējas veicināšanas instrumentu Eiropas reģionos. Minētā sistēma ļaus uzlabot visa veida transportlīdzekļu satiksmes vadību reģionos un pilsētās. Tā ļaus precīzāk sagatavot plūdu un cita veida krīzes situāciju vadības modeļus, organizēt glābšanas pasākumus un novērot vidē notiekošās pārmaiņas. Kopā ar infrastruktūras un pazemes tīklu kartēm “Galileo” sistēma atvieglos teritorijas apsaimniekošanas un būvprojektu plānošanu, ievērojami uzlabos pārvietošanās iespējas tieši cilvēkiem ar invaliditāti utt. Eiropas satelītu navigācijas sistēmas izveide radīs impulsu inovācijai ilgstošā laika periodā;

Reģionu komitejas ieinteresētība

| 6. | apzinās, ka “Galileo” programma ir būtisks stūrakmens ceļā uz Eiropas reģionu attīstību. Minētās iniciatīvas mērķi atbilst RK galvenajām prioritātēm. Pateicoties “Galileo” sistēmai, ir iespējams, piemēram, panākt visu transportlīdzekļu veidu lielāku drošību un satiksmes nepārtrauktību, nodrošināt labāku vides un tajā notiekošo pārmaiņu monitoringu, uzlabot krīzes situāciju novēršanu, labāk koordinēt krīzes situāciju vadību, kā arī veikt precīzākus, ātrākus un efektīvākus pasākumus. Globālā satelītu navigācijas sistēma (GNSS) ļaus uzlabot teritorijas plānošanu un būvprojektu sagatavošanu, īstenošanu un uzraudzīšanu. Ta ļaus palielināt cilvēku ar invaliditāti pārvietošanās iespējas un samazinās energotīklu darbības traucējumu varbūtību. Ja “Galileo” programmas sagatavošanas darbiem un darbībai tiks pievērsta pienācīga uzmanība, veikta koordinācija un ieguldītas nepieciešamās pūles, projekts radīs jaunu inovācijas, pētniecības, inovatīvu tehnoloģiju izstrādes un izmantošanas vilni gan rūpniecības jomā, gan arī cilvēku ikdienā. Minētā programma kļūs arī par svarīgu instrumentu konkurētspējas veicināšanai ne tikai atsevišķos Eiropas reģionos, bet arī Eiropas Savienībā kopumā; |
| --- | --- |

6.

apzinās, ka “Galileo” programma ir būtisks stūrakmens ceļā uz Eiropas reģionu attīstību. Minētās iniciatīvas mērķi atbilst RK galvenajām prioritātēm. Pateicoties “Galileo” sistēmai, ir iespējams, piemēram, panākt visu transportlīdzekļu veidu lielāku drošību un satiksmes nepārtrauktību, nodrošināt labāku vides un tajā notiekošo pārmaiņu monitoringu, uzlabot krīzes situāciju novēršanu, labāk koordinēt krīzes situāciju vadību, kā arī veikt precīzākus, ātrākus un efektīvākus pasākumus. Globālā satelītu navigācijas sistēma (GNSS) ļaus uzlabot teritorijas plānošanu un būvprojektu sagatavošanu, īstenošanu un uzraudzīšanu. Ta ļaus palielināt cilvēku ar invaliditāti pārvietošanās iespējas un samazinās energotīklu darbības traucējumu varbūtību. Ja “Galileo” programmas sagatavošanas darbiem un darbībai tiks pievērsta pienācīga uzmanība, veikta koordinācija un ieguldītas nepieciešamās pūles, projekts radīs jaunu inovācijas, pētniecības, inovatīvu tehnoloģiju izstrādes un izmantošanas vilni gan rūpniecības jomā, gan arī cilvēku ikdienā. Minētā programma kļūs arī par svarīgu instrumentu konkurētspējas veicināšanai ne tikai atsevišķos Eiropas reģionos, bet arī Eiropas Savienībā kopumā;

| 7. | uzsver, ka “Galileo” programmai ir nepieciešamais potenciāls, lai kļūtu par īstu “inkubatoru” Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu īstenošanai. Lai to panāktu, ir nepieciešama visu dalībvalstu, kā arī visu Eiropas reģionu aktīva līdzdalība minētajā projektā. Tās izdošanās ir atkarīga no vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības pakāpes un ieinteresētības. Pateicoties “Galileo”, reģionos radīsies virkne jaunu un interesantu uzņēmējdarbības iespēju gan vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekiem, gan arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tā ļaus arī padziļināt partnerattiecības starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, uzņēmumiem, zinātniskajiem un pētniecības institūtiem, kā arī iedzīvotājiem. Ja “Galileo” projekts tiks īstenots, vienlīdz ņemot vērā visus aspektus ne tikai “vecajās”, bet arī “jaunajās” dalībvalstīs, kas vēl vairāk jāiesaista projektā, tas kļūs par vienu no svarīgākajiem instrumentiem teritoriālās kohēzijas palielināšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka “Galileo” programmai ir nepieciešamais potenciāls, lai kļūtu par īstu “inkubatoru” Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu īstenošanai. Lai to panāktu, ir nepieciešama visu dalībvalstu, kā arī visu Eiropas reģionu aktīva līdzdalība minētajā projektā. Tās izdošanās ir atkarīga no vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības pakāpes un ieinteresētības. Pateicoties “Galileo”, reģionos radīsies virkne jaunu un interesantu uzņēmējdarbības iespēju gan vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekiem, gan arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tā ļaus arī padziļināt partnerattiecības starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, uzņēmumiem, zinātniskajiem un pētniecības institūtiem, kā arī iedzīvotājiem. Ja “Galileo” projekts tiks īstenots, vienlīdz ņemot vērā visus aspektus ne tikai “vecajās”, bet arī “jaunajās” dalībvalstīs, kas vēl vairāk jāiesaista projektā, tas kļūs par vienu no svarīgākajiem instrumentiem teritoriālās kohēzijas palielināšanai Eiropas Savienībā;

| 8. | vērš uzmanību uz to, ka “Galileo” sistēmas pamatpakalpojumi plaša patēriņa tirgū būs piejami bez maksas, bet par pakalpojumiem, kas nodrošina lielāku ticamību un precizitāti, būs jāmaksā. Ņemot vērā nepieciešamību palielināt teritoriālo kohēziju, jānodrošina, lai mazāk attīstītie Eiropas reģioni šajā ziņā nenonāktu neizdevīgā situācijā un tiktu aktīvi iesaistīti visā procesā. Īpaši svarīgi, lai tiem tiktu nodrošināta piekļuve sistēmai un lietojumiem. |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz to, ka “Galileo” sistēmas pamatpakalpojumi plaša patēriņa tirgū būs piejami bez maksas, bet par pakalpojumiem, kas nodrošina lielāku ticamību un precizitāti, būs jāmaksā. Ņemot vērā nepieciešamību palielināt teritoriālo kohēziju, jānodrošina, lai mazāk attīstītie Eiropas reģioni šajā ziņā nenonāktu neizdevīgā situācijā un tiktu aktīvi iesaistīti visā procesā. Īpaši svarīgi, lai tiem tiktu nodrošināta piekļuve sistēmai un lietojumiem.

Atbildes uz Zaļajā grāmatā uzdotajiem jautājumiem

Attiecībā uz 1. jautājumu — pasākumi, kas jāveic GNSS lietojumu ātrākai ieviešanai tirgū, tiesiskā pamata atbilstība un nepieciešamība to uzlabot, kā arī valsts iestāžu loma.

| 9. | uzskata, ka transporta jomā jāpārskata daudzi Kopienas noteiktie tehniskie standarti, lai to prasības atbilstu “Galileo” sistēmas standartiem un nerastos pretrunas. Tikai tādā veidā būs iespējams nodrošināt dažādu sistēmu un lietojumu vajadzīgo savietojamības pakāpi. Viens no būtiskākajiem faktoriem, lai paātrinātu drošu navigācijas sistēmu lietojumu ieviešanu tirgū, ir rūpīga sertificēšana, pārbaudot to savietojamību ar “Galileo” sistēmu atbilstīgi Kopienas pārskatītajiem tehniskajiem standartiem, kā arī tehnisko pamatprasību noteikšana attiecībā uz lauka iekārtām un citām drošības ierīcēm, kuras izmanto satelītu navigāciju. Kopumā runa ir par to, ka sertificēšanas procedūras laikā jāpierāda attiecīgās ierīces atbilstība drošības prasībām. Sertifikātu izsniegs īpaša iestāde, kas ir tiesīga veikt šāda veida darbību (atsevišķi Kopienas un valsts līmenī). Turklāt jāizlemj, kādas citas sistēmas vai lietojumi jāsertificē saistībā ar dažādiem “Galileo” sistēmas (un jo īpaši EGNOS sistēmas) komponentiem. |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka transporta jomā jāpārskata daudzi Kopienas noteiktie tehniskie standarti, lai to prasības atbilstu “Galileo” sistēmas standartiem un nerastos pretrunas. Tikai tādā veidā būs iespējams nodrošināt dažādu sistēmu un lietojumu vajadzīgo savietojamības pakāpi. Viens no būtiskākajiem faktoriem, lai paātrinātu drošu navigācijas sistēmu lietojumu ieviešanu tirgū, ir rūpīga sertificēšana, pārbaudot to savietojamību ar “Galileo” sistēmu atbilstīgi Kopienas pārskatītajiem tehniskajiem standartiem, kā arī tehnisko pamatprasību noteikšana attiecībā uz lauka iekārtām un citām drošības ierīcēm, kuras izmanto satelītu navigāciju. Kopumā runa ir par to, ka sertificēšanas procedūras laikā jāpierāda attiecīgās ierīces atbilstība drošības prasībām. Sertifikātu izsniegs īpaša iestāde, kas ir tiesīga veikt šāda veida darbību (atsevišķi Kopienas un valsts līmenī). Turklāt jāizlemj, kādas citas sistēmas vai lietojumi jāsertificē saistībā ar dažādiem “Galileo” sistēmas (un jo īpaši EGNOS sistēmas) komponentiem.

| 10. | Jauna tehnika rada arī jaunus riskus. Tādēļ ir svarīgi turpināt darbu tādā jomā kā apzinātu uzbrukumu novēršana un aizsardzība pret tiem, kā arī detalizēti izskatīt jautājumu par (publisko un individuālo) atbildību. |
| --- | --- |

10.

Jauna tehnika rada arī jaunus riskus. Tādēļ ir svarīgi turpināt darbu tādā jomā kā apzinātu uzbrukumu novēršana un aizsardzība pret tiem, kā arī detalizēti izskatīt jautājumu par (publisko un individuālo) atbildību.

| 11. | Ģeodēzijas, enerģētikas, ūdens apsaimniekošanas, telekomunikācijas un citās jomās ir jānodrošina karšu materiālu sertificēšana un atjaunošana, dažādām iestādēm piešķirot vienādas iespējas piekļūt datiem. Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) projekts uzlabo vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi datiem, kā arī datu saskaņošanu kopumā. Tomēr ir jānoskaidro, kāda ir GMES un INSPIRE direktīvas (Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā) saikne, un jāprecizē, kādā veidā un ar kādiem nosacījumiem (piemēram, intelektuālais īpašums, lietošanas ierobežojumi un nosacījumi) privātpersonām būs pieejami valsts iestāžu rīcībā esošie dati. Arī vietējā un reģionālajā līmenī jāgūst labums no GMES, un tas ir jāņem vērā, attīstot minēto projektu un izstrādājot tā lietojumus. Izmantojot attiecīgus finanšu mehānismus, īpaši svarīgi ir samazināt pilsētu, reģionu un vietējo pašvaldību papildu izdevumus, kurus rada nepieciešamība pielāgot esošās datu bāzes (piemēram, saskaņojot esošos datus, mainot datu sadalījumu), lai tādējādi nepieļautu, ka vietējām un reģionālām pašvaldībām, kuru rīcībā ir lielākā daļa minēto datu, jāsedz visas izmaksas. Jāpiebilst, ka pienācīga uzmanība jāvelta drošības aspektiem un datu aizsardzības prasībām, jo dažreiz runa ir par ļoti detalizētiem datiem. |
| --- | --- |

11.

Ģeodēzijas, enerģētikas, ūdens apsaimniekošanas, telekomunikācijas un citās jomās ir jānodrošina karšu materiālu sertificēšana un atjaunošana, dažādām iestādēm piešķirot vienādas iespējas piekļūt datiem. Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) projekts uzlabo vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi datiem, kā arī datu saskaņošanu kopumā. Tomēr ir jānoskaidro, kāda ir GMES un INSPIRE direktīvas (Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā) saikne, un jāprecizē, kādā veidā un ar kādiem nosacījumiem (piemēram, intelektuālais īpašums, lietošanas ierobežojumi un nosacījumi) privātpersonām būs pieejami valsts iestāžu rīcībā esošie dati. Arī vietējā un reģionālajā līmenī jāgūst labums no GMES, un tas ir jāņem vērā, attīstot minēto projektu un izstrādājot tā lietojumus. Izmantojot attiecīgus finanšu mehānismus, īpaši svarīgi ir samazināt pilsētu, reģionu un vietējo pašvaldību papildu izdevumus, kurus rada nepieciešamība pielāgot esošās datu bāzes (piemēram, saskaņojot esošos datus, mainot datu sadalījumu), lai tādējādi nepieļautu, ka vietējām un reģionālām pašvaldībām, kuru rīcībā ir lielākā daļa minēto datu, jāsedz visas izmaksas. Jāpiebilst, ka pienācīga uzmanība jāvelta drošības aspektiem un datu aizsardzības prasībām, jo dažreiz runa ir par ļoti detalizētiem datiem.

| 12. | Jāsāk izstrādāt finansiāli pieejami lietojumi personām ar invaliditāti, lai atvieglotu viņu pārvietošanās iespējas. |
| --- | --- |

12.

Jāsāk izstrādāt finansiāli pieejami lietojumi personām ar invaliditāti, lai atvieglotu viņu pārvietošanās iespējas.

Attiecībā uz 2. jautājumu — spēkā esošā tiesiskā regulējuma par privātās dzīves aizsardzību vērtējums saistībā ar tādu pakalpojumu ieviešanu, kas balstīti uz satelītu navigāciju, un nepieciešamība veikt papildu pasākumus, lai risinātu konkrētus privātās dzīves aizsardzības jautājumus.

| 13. | uzskata, ka jaunu tehnoloģiju izmantošana liek nopietnāk un plašāk izskatīt jautājumu par privātās dzīves aizsardzību, jo īpaši par lietojumiem saistībā ar aizsardzību pret nelikumīgu darbību vai krīzes situāciju vadību. Jāpievērš uzmanība tam, lai tiktu novērsti un netiktu pieļauti visi informācijas un savākto datu nelikumīgas izmantošanas gadījumi. |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka jaunu tehnoloģiju izmantošana liek nopietnāk un plašāk izskatīt jautājumu par privātās dzīves aizsardzību, jo īpaši par lietojumiem saistībā ar aizsardzību pret nelikumīgu darbību vai krīzes situāciju vadību. Jāpievērš uzmanība tam, lai tiktu novērsti un netiktu pieļauti visi informācijas un savākto datu nelikumīgas izmantošanas gadījumi.

| 14. | Jānosaka robeža starp katra lietojuma iespējamo izmantošanu komerciālā nolūkā un pilsoņu privātās dzīves aizsardzību (preču apgrozības, klientu, darba ņēmēju uzraudzība u.c.). Lietojumi īpaši jāsertificē, lai nodrošinātu privātās dzīves aizsardzību, un jāveic pasākumi, lai nepieļautu savākto datu nelikumīgu izmantošanu. Lielāko daļu svarīgās informācijas par privāto dzīvi rada paši iedzīvotāji, kad, pašiem nezinot, viņi to izmanto lietojumos. Tādēļ ir arī jāpārbauda, vai lietojumu dēļ var rasties šāda veida bīstami blakusefekti. |
| --- | --- |

14.

Jānosaka robeža starp katra lietojuma iespējamo izmantošanu komerciālā nolūkā un pilsoņu privātās dzīves aizsardzību (preču apgrozības, klientu, darba ņēmēju uzraudzība u.c.). Lietojumi īpaši jāsertificē, lai nodrošinātu privātās dzīves aizsardzību, un jāveic pasākumi, lai nepieļautu savākto datu nelikumīgu izmantošanu. Lielāko daļu svarīgās informācijas par privāto dzīvi rada paši iedzīvotāji, kad, pašiem nezinot, viņi to izmanto lietojumos. Tādēļ ir arī jāpārbauda, vai lietojumu dēļ var rasties šāda veida bīstami blakusefekti.

Attiecībā uz 3. jautājumu — tādu pūļu pamatotība, kuras Eiropas Savienība kopumā ieguldījusi pētniecībā, lai uzlabotu konkurētspēju moderno tehnoloģiju jomā, palielinātu centienus pētniecībā un vislabāk izmantotu pētniecības rezultātus.

| 15. | uzskata, ka jānosaka kopējās prioritātes un intereses, kā arī jāapvieno centieni pētniecības, izstrādes un zinātniskās darbības atbalstam, jo īpaši attiecībā uz to finansējumu. Lai izveidotu jaunu stratēģiju, būtu lietderīgi izanalizēt ieteikumus, kas minēti “Galileo” kopuzņēmuma (GJU), Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) vai ES pamatprogrammu ietvaros īstenotajos pētniecības un izstrādes (P&I) projektos. Jaunajā stratēģijā jāņem vērā arī vietējo un reģionālo pašvaldību loma, jo tās pašas var atrast daudzus satelītu navigācijas sistēmu lietojumus un, pats galvenais, radīt un veicināt interesi par pētniecību un izstrādi reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka jānosaka kopējās prioritātes un intereses, kā arī jāapvieno centieni pētniecības, izstrādes un zinātniskās darbības atbalstam, jo īpaši attiecībā uz to finansējumu. Lai izveidotu jaunu stratēģiju, būtu lietderīgi izanalizēt ieteikumus, kas minēti “Galileo” kopuzņēmuma (GJU), Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) vai ES pamatprogrammu ietvaros īstenotajos pētniecības un izstrādes (P&I) projektos. Jaunajā stratēģijā jāņem vērā arī vietējo un reģionālo pašvaldību loma, jo tās pašas var atrast daudzus satelītu navigācijas sistēmu lietojumus un, pats galvenais, radīt un veicināt interesi par pētniecību un izstrādi reģionālajā līmenī.

| 16. | Lai noteiktu jaunus lietojumus vietējā un reģionālajā līmenī, vietējās un reģionālās pašvaldības varētu vienoties ar universitātēm par sadarbības un izpētes veidiem, tādējādi radot vērtīgu sinerģiju, kas ļauj uzlabot pētniecību, veicot novērojumus uz vietas. |
| --- | --- |

16.

Lai noteiktu jaunus lietojumus vietējā un reģionālajā līmenī, vietējās un reģionālās pašvaldības varētu vienoties ar universitātēm par sadarbības un izpētes veidiem, tādējādi radot vērtīgu sinerģiju, kas ļauj uzlabot pētniecību, veicot novērojumus uz vietas.

| 17. | Tiešajiem lietotājiem vairāk jāpiedalās jaunu lietojumu izstrādē. Centieniem saistībā ar atbalstu lietojumu izstrādes jomā nav jābūt vienpusējiem, t.i., nav jānāk tikai no uzņēmumiem, kas darbojas tehnoloģiju jomā. Jāļauj arī nākamajiem šo produktu lietotājiem paust savu viedokli, lai attiecīgie uzņēmumi varētu piedāvāt pieprasījumam atbilstīgus lietojumus. Bieži vien ir daudz lietderīgāk izstrādes laikā zināt, kam paredzēts lietojums, lai jau no sākuma to varētu veidot atbilstīgāku vajadzībām, nevis pēc tam pielāgot universālu lietojumu. Turklāt jāsekmē pašreizējo un ekspluatācijā esošo sistēmu savietojamība. |
| --- | --- |

17.

Tiešajiem lietotājiem vairāk jāpiedalās jaunu lietojumu izstrādē. Centieniem saistībā ar atbalstu lietojumu izstrādes jomā nav jābūt vienpusējiem, t.i., nav jānāk tikai no uzņēmumiem, kas darbojas tehnoloģiju jomā. Jāļauj arī nākamajiem šo produktu lietotājiem paust savu viedokli, lai attiecīgie uzņēmumi varētu piedāvāt pieprasījumam atbilstīgus lietojumus. Bieži vien ir daudz lietderīgāk izstrādes laikā zināt, kam paredzēts lietojums, lai jau no sākuma to varētu veidot atbilstīgāku vajadzībām, nevis pēc tam pielāgot universālu lietojumu. Turklāt jāsekmē pašreizējo un ekspluatācijā esošo sistēmu savietojamība.

Attiecībā uz 4. jautājumu — atbalsts kompetenču centriem un apmācību programmām un veids, kādā valsts iestādēm būtu jārada stimuli MVU.

| 18. | uzskata, ka Eiropā jāizveido veicināšanas, stimulu radīšanas un apmācības sistēma, jo tikai saskaņota pieeja ļauj sasniegt vēlamo rezultātu. Šajā sistēmā nozīmīga vieta jāierāda Reģionu komitejai, jo tā var veicināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu minētajā pasākumā. Tādēļ ir svarīgi, lai sistēmas darbība notiktu pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem, lietotājiem (vietējās un reģionālās pašvaldības pašas būs svarīgas šo sistēmu izmantotājas) un uzņēmumiem, kas radīs konkrētus lietojumus. Lai gan maziem un vidējiem uzņemumiem būs būtiska nozīme šādas sistēmas izveidošanā, nedrīkstam aizmirst lielos uzņēmumus, kuriem ir būtiska ietekme uz savietojamības nodrošināšanu ar citām to izmantotajām sistēmām (enerģētikas nozares uzņēmumi, mobilo telefonsakaru piedāvātāji u.c.). |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropā jāizveido veicināšanas, stimulu radīšanas un apmācības sistēma, jo tikai saskaņota pieeja ļauj sasniegt vēlamo rezultātu. Šajā sistēmā nozīmīga vieta jāierāda Reģionu komitejai, jo tā var veicināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu minētajā pasākumā. Tādēļ ir svarīgi, lai sistēmas darbība notiktu pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem, lietotājiem (vietējās un reģionālās pašvaldības pašas būs svarīgas šo sistēmu izmantotājas) un uzņēmumiem, kas radīs konkrētus lietojumus. Lai gan maziem un vidējiem uzņemumiem būs būtiska nozīme šādas sistēmas izveidošanā, nedrīkstam aizmirst lielos uzņēmumus, kuriem ir būtiska ietekme uz savietojamības nodrošināšanu ar citām to izmantotajām sistēmām (enerģētikas nozares uzņēmumi, mobilo telefonsakaru piedāvātāji u.c.).

| 19. | Ļoti lietderīgi būtu izveidot ES aģentūru, kas atbildīga par lietojumu radīšanas sekmēšanu un “Galileo” projekta veicināšanu. Tās rīcībā jābūt finanšu instrumentam (riska kapitāls), kas ļautu atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus lietojumu radīšanas jomā. Aģentūrai jābūt kontaktiestādei katrā dalībvalstī un jāsadarbojas ne tikai ar valsts iestādēm, bet arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī uzņēmumu un pētniecības iestāžu apvienībām. ES jābūt atbildīgai ne tikai par pašas sistēmas izveidi, bet arī par tās lietojumiem un projekta veicināšanu. Šo uzdevumu varētu veikt arī “Galileo” uzraudzības iestāde, bet tās pašreizējās pilnvaras to nepieļauj. |
| --- | --- |

19.

Ļoti lietderīgi būtu izveidot ES aģentūru, kas atbildīga par lietojumu radīšanas sekmēšanu un “Galileo” projekta veicināšanu. Tās rīcībā jābūt finanšu instrumentam (riska kapitāls), kas ļautu atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus lietojumu radīšanas jomā. Aģentūrai jābūt kontaktiestādei katrā dalībvalstī un jāsadarbojas ne tikai ar valsts iestādēm, bet arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī uzņēmumu un pētniecības iestāžu apvienībām. ES jābūt atbildīgai ne tikai par pašas sistēmas izveidi, bet arī par tās lietojumiem un projekta veicināšanu. Šo uzdevumu varētu veikt arī “Galileo” uzraudzības iestāde, bet tās pašreizējās pilnvaras to nepieļauj.

| 20. | Ņemot vērā, ka nav noteikts skaidrs grafiks, kādā īstenojams Eiropas satelītu navigācijas sistēmas projekts, kā arī nav veikts pētījums par tā ekonomiskajām priekšrocībām un izdevīgumu, uzņēmumiem, kas izstrādā lietojumus, ir ļoti grūti saņemt aizdevumus no bankām. Tādēļ ļoti svarīgi ir radīt īpašu, šim projektam paredzētu finansēšanas instrumentu. Būtu rūpīgāk jāapsver ideja par lietojumu kopīgu izmantošanu. Ņemot vērā projekta nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā, nepietiek ar to, ka tā finansējums ir paredzēts tikai 7. pamatprogrammas ietvaros. |
| --- | --- |

20.

Ņemot vērā, ka nav noteikts skaidrs grafiks, kādā īstenojams Eiropas satelītu navigācijas sistēmas projekts, kā arī nav veikts pētījums par tā ekonomiskajām priekšrocībām un izdevīgumu, uzņēmumiem, kas izstrādā lietojumus, ir ļoti grūti saņemt aizdevumus no bankām. Tādēļ ļoti svarīgi ir radīt īpašu, šim projektam paredzētu finansēšanas instrumentu. Būtu rūpīgāk jāapsver ideja par lietojumu kopīgu izmantošanu. Ņemot vērā projekta nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā, nepietiek ar to, ka tā finansējums ir paredzēts tikai 7. pamatprogrammas ietvaros.

| 21. | Ļoti lietderīgi būtu organizēt seminārus un apmācības kursus, kuros piedalītos vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tām ir cieša saikne gan ar lietojumu izmantotājiem, gan arī ar MVU un plašu sabiedrību. Koordinēšanu varētu veikt Reģionu komiteja. |
| --- | --- |

21.

Ļoti lietderīgi būtu organizēt seminārus un apmācības kursus, kuros piedalītos vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tām ir cieša saikne gan ar lietojumu izmantotājiem, gan arī ar MVU un plašu sabiedrību. Koordinēšanu varētu veikt Reģionu komiteja.

Attiecībā uz 5. jautājumu — sadarbības īstenošana prioritārajās jomās un atsevišķi pasaules reģioni, kuriem būtu jāpievērš uzmanība.

| 22. | uzskata, ka noteikti jāatbalsta gan debates par to, kā nodrošināt “Galileo”, “Glonass”, “Compass” un “GPS” (kā arī citu) sistēmu savietojamību un saskaņotu darbību, gan arī ar dažādiem lietojumiem saistītā darba starptautiskā koordinācija, kuras galvenais mērķis ir panākt pārrobežu sadarbspēju. Jānodrošina ne tikai sistēmu savietojamība, bet, iespēju robežās, arī lietojumu savietojamība. Lielāka uzmanība jāpievērš arī sadarbībai tādu sistēmu izstrādes jomā, kas ļauj aizsargāt sabiedrību pret teroristu uzbrukumiem un cita veida kriminālām darbībām. |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka noteikti jāatbalsta gan debates par to, kā nodrošināt “Galileo”, “Glonass”, “Compass” un “GPS” (kā arī citu) sistēmu savietojamību un saskaņotu darbību, gan arī ar dažādiem lietojumiem saistītā darba starptautiskā koordinācija, kuras galvenais mērķis ir panākt pārrobežu sadarbspēju. Jānodrošina ne tikai sistēmu savietojamība, bet, iespēju robežās, arī lietojumu savietojamība. Lielāka uzmanība jāpievērš arī sadarbībai tādu sistēmu izstrādes jomā, kas ļauj aizsargāt sabiedrību pret teroristu uzbrukumiem un cita veida kriminālām darbībām.

Attiecībā uz 6. jautājumu — vai ir jānosaka satelītu navigācijas ierīču un pakalpojumu standarti un kādā līmenī tas jādara.

| 23. | uzskata, ka būtu vēlams ES līmenī uzsākt sadarbību, kas ļauj pārbaudīt ne tikai GNSS lietojumu drošību, bet arī to savietojamību un sadarbspēju. Ar nožēlu jāsecina, ka valstu vai reģionālajā mērogā ir izstrādāti lietojumi, kas nav savietojami, piemēram, pašreizējās valstu ceļa nodokļa sistēmas. Būtu lietderīgi izstrādāt arī vienotu kārtību, kura ļautu definēt kopēju pieeju tādu pasākumu īstenošanai, kas nodrošina pozīcijas noteikšanas sistēmas “Galileo” nevainojamu darbību (drošības ziņā atbilstīgu spēkā esošajiem standartiem), ņemot vērā faktorus, kas varētu ietekmēt tā darbību vietējā mērogā, un prasības attiecībā uz atrašanās vietas precīzu noteikšanu. Steidzami jānoskaidro, kas ES un valstu līmenī būs atbildīgs par “sabiedriski regulējamiem pakalpojumiem”, lai projekts noritētu saskaņoti un būtu salīdzināms visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka būtu vēlams ES līmenī uzsākt sadarbību, kas ļauj pārbaudīt ne tikai GNSS lietojumu drošību, bet arī to savietojamību un sadarbspēju. Ar nožēlu jāsecina, ka valstu vai reģionālajā mērogā ir izstrādāti lietojumi, kas nav savietojami, piemēram, pašreizējās valstu ceļa nodokļa sistēmas. Būtu lietderīgi izstrādāt arī vienotu kārtību, kura ļautu definēt kopēju pieeju tādu pasākumu īstenošanai, kas nodrošina pozīcijas noteikšanas sistēmas “Galileo” nevainojamu darbību (drošības ziņā atbilstīgu spēkā esošajiem standartiem), ņemot vērā faktorus, kas varētu ietekmēt tā darbību vietējā mērogā, un prasības attiecībā uz atrašanās vietas precīzu noteikšanu. Steidzami jānoskaidro, kas ES un valstu līmenī būs atbildīgs par “sabiedriski regulējamiem pakalpojumiem”, lai projekts noritētu saskaņoti un būtu salīdzināms visās dalībvalstīs.

Attiecībā uz 7. jautājumu — kuriem drošības lietojumiem nepieciešama sertificēšana; vai prasības attiecībā uz “Galileo” infrastruktūras drošību ir pietiekamas, lai būtu par sertificēšanas sistēmas pamatu, jo īpaši saistībā ar infrastruktūras ekspluatācijas ilgumu, un jautājums par atbildību.

| 24. | uzskata, ka sertificēšana ir nepieciešama galvenokārt sistēmām un lietojumiem, kuru vajadzībām tiek izmantoti “Galileo” sniegtie pakalpojumi (un jo īpaši ar drošību saistītie lietojumi) un attiecībā uz kuriem ir jāievēro noteikti standarti. Minēto pakalpojumu gadījumā ir jānodrošina arī izmantoto kritēriju pārredzamība, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka sertificēšana ir nepieciešama galvenokārt sistēmām un lietojumiem, kuru vajadzībām tiek izmantoti “Galileo” sniegtie pakalpojumi (un jo īpaši ar drošību saistītie lietojumi) un attiecībā uz kuriem ir jāievēro noteikti standarti. Minēto pakalpojumu gadījumā ir jānodrošina arī izmantoto kritēriju pārredzamība, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu.

| 25. | Lai pierādītu, ka ir sasniegts zināms sistēmas drošības līmenis, jāapstiprina nepieciešamie pasākumi, kas īstenojami visos infrastruktūras ekspluatācijas posmos. Kopumā jāatrisina jautājums par iekārtas ražotāja un sistēmas izmantotāja atbildību avārijas vai darbības traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

25.

Lai pierādītu, ka ir sasniegts zināms sistēmas drošības līmenis, jāapstiprina nepieciešamie pasākumi, kas īstenojami visos infrastruktūras ekspluatācijas posmos. Kopumā jāatrisina jautājums par iekārtas ražotāja un sistēmas izmantotāja atbildību avārijas vai darbības traucējumu gadījumā.

Attiecībā uz 8. jautājumu — vajadzība pēc iespējas labāk saskaņot frekvenču spektru starptautiskajā un ES mērogā un nepieciešamo pasākumu veikšana attiecībā uz iespējamajiem traucējumu cēloņiem.

| 26. | uzskata, ka jāturpina izskatīt jautājumu par “Galileo” sistēmas savietojamību ar citām GNSS pasaules mērogā vai vismaz jānodrošina, ka tās netraucē viena otras darbību. |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka jāturpina izskatīt jautājumu par “Galileo” sistēmas savietojamību ar citām GNSS pasaules mērogā vai vismaz jānodrošina, ka tās netraucē viena otras darbību.

Atbildes uz 9. un 10. jautājumu ir atrodamas atbildēs uz iepriekšējiem jautājumiem.

Reģionu komitejas ieteikumi un nostāja

| 27. | izprot un atbalsta Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta nodomu finansēt “Galileo” sistēmas izveides pabeigšanu spēkā esošā finanšu plāna ietvaros, jo pašreizējā situācijā, pat ja būs jāuzsāk jaunas sarunas un jāveic minimālas izmaiņas, lai nekavējoties turpinātu projektu, tas ir vienīgais un labākais risinājums. Komiteja norāda Padomei un Eiropas Komisijai, ka visas sistēmas panākumi galvenokārt ir atkarīgi no tā, cik ātri tā tiks ieviesta; |
| --- | --- |

27.

izprot un atbalsta Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta nodomu finansēt “Galileo” sistēmas izveides pabeigšanu spēkā esošā finanšu plāna ietvaros, jo pašreizējā situācijā, pat ja būs jāuzsāk jaunas sarunas un jāveic minimālas izmaiņas, lai nekavējoties turpinātu projektu, tas ir vienīgais un labākais risinājums. Komiteja norāda Padomei un Eiropas Komisijai, ka visas sistēmas panākumi galvenokārt ir atkarīgi no tā, cik ātri tā tiks ieviesta;

| 28. | vērš uzmanību uz to, ka Padomei un Eiropas Komisijai ātri jāatrod veids, kā minētā projekta pabeigšanu finansēt no ES publiskā finansējuma, un tuvākajā laikā jānosaka GSA aģentūras mītnes vieta un jaunās kompetences, ņemot vērā pārmaiņas finansējuma sistēmā. To ieteicams paveikt vēl līdz 2007. gada beigām; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz to, ka Padomei un Eiropas Komisijai ātri jāatrod veids, kā minētā projekta pabeigšanu finansēt no ES publiskā finansējuma, un tuvākajā laikā jānosaka GSA aģentūras mītnes vieta un jaunās kompetences, ņemot vērā pārmaiņas finansējuma sistēmā. To ieteicams paveikt vēl līdz 2007. gada beigām;

| 29. | aicina Padomi un Eiropas Komisiju noteikt precīzu un īstenojamu grafiku, pirmām kārtām “Galileo” sistēmas ekspluatācijas uzsākšanas datumu, kā arī rūpīgi uzraudzīt un pieprasīt tā ievērošanu. Jādara viss, lai nepieļautu turpmāku kavēšanos; |
| --- | --- |

29.

aicina Padomi un Eiropas Komisiju noteikt precīzu un īstenojamu grafiku, pirmām kārtām “Galileo” sistēmas ekspluatācijas uzsākšanas datumu, kā arī rūpīgi uzraudzīt un pieprasīt tā ievērošanu. Jādara viss, lai nepieļautu turpmāku kavēšanos;

| 30. | norāda Padomei un Komisijai uz to, ka dažādu lietojumu izstrādei jānotiek vienlaicīgi ar “Galileo” sistēmas sagatavošanas un īstenošanas darbiem, lai jau no paša sākuma to varētu pilnībā izmantot. Lietojumu vēlākas izstrādes dēļ varētu rasties vēl lielāka aizkavēšanās. Tādēļ ir jāsaskaņo lietojumu izstrāde un to tiešo patērētāju sagatavošanai jāvelta tikpat liela uzmanība kā pašai “Galileo” sistēmai; |
| --- | --- |

30.

norāda Padomei un Komisijai uz to, ka dažādu lietojumu izstrādei jānotiek vienlaicīgi ar “Galileo” sistēmas sagatavošanas un īstenošanas darbiem, lai jau no paša sākuma to varētu pilnībā izmantot. Lietojumu vēlākas izstrādes dēļ varētu rasties vēl lielāka aizkavēšanās. Tādēļ ir jāsaskaņo lietojumu izstrāde un to tiešo patērētāju sagatavošanai jāvelta tikpat liela uzmanība kā pašai “Galileo” sistēmai;

| 31. | vērš Padomes un Komisijas uzmanību uz to, ka projekta veiksmes nodrošināšanai nepietiek tikai ar valsts mēroga pieeju, ir nepieciešama arī reģionāla pieeja. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīga nozīme sistēmas sagatavošanā, īstenošanā, lietojumu izstrādē un popularizēšanā. Tādēļ Reģionu komiteja ir gatava būt par starpnieku un koordinatoru starp Eiropas Komisiju, dažādām “Galileo” programmā iesaistītajām iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

31.

vērš Padomes un Komisijas uzmanību uz to, ka projekta veiksmes nodrošināšanai nepietiek tikai ar valsts mēroga pieeju, ir nepieciešama arī reģionāla pieeja. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīga nozīme sistēmas sagatavošanā, īstenošanā, lietojumu izstrādē un popularizēšanā. Tādēļ Reģionu komiteja ir gatava būt par starpnieku un koordinatoru starp Eiropas Komisiju, dažādām “Galileo” programmā iesaistītajām iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/6

---

Reģionu komitejas atzinums “Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju”

(2008/C 53/02)

REĢIONU KOMITEJA

| — | secina, ka Savienība sekmējusi nevienādību samazināšanu, tomēr attīstība joprojām norit nelīdzsvaroti un Eiropai reģionālajā un vietējā līmenī ir jārisina jauni problēmjautājumi (piemēram, saistībā ar globalizāciju, demogrāfisko situāciju, klimata pārmaiņām); |
| --- | --- |

—

secina, ka Savienība sekmējusi nevienādību samazināšanu, tomēr attīstība joprojām norit nelīdzsvaroti un Eiropai reģionālajā un vietējā līmenī ir jārisina jauni problēmjautājumi (piemēram, saistībā ar globalizāciju, demogrāfisko situāciju, klimata pārmaiņām);

| — | uzskata, ka kohēzijas politikai, pateicoties tās horizontālajai pieejai, arī turpmāk jābūt svarīgākajam instrumentam, lai mazinātu attīstības līmeņa atšķirības, kā arī paaugstinātu konkurētspēju reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka kohēzijas politikai, pateicoties tās horizontālajai pieejai, arī turpmāk jābūt svarīgākajam instrumentam, lai mazinātu attīstības līmeņa atšķirības, kā arī paaugstinātu konkurētspēju reģionālajā un vietējā līmenī;

| — | ir pārliecināta, ka pēc Reformas līguma ratifikācijas teritoriālā kohēzija kļūs par nozīmīgu kohēzijas politikas elementu un tai tiks veltīta lielāka uzmanība, īstenojot tematiskās politikas horizontālajā līmenī; |
| --- | --- |

—

ir pārliecināta, ka pēc Reformas līguma ratifikācijas teritoriālā kohēzija kļūs par nozīmīgu kohēzijas politikas elementu un tai tiks veltīta lielāka uzmanība, īstenojot tematiskās politikas horizontālajā līmenī;

| — | rosina Eiropas Komisiju Piektajā progresa ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju aplūkot iespējas, kā panākt kohēzijas politikas sviras efektu, un nākt klajā ar visaptverošu plānu, kā turpmāk nodrošināt ES politiku un kohēzijas politikas mijiedarbību; |
| --- | --- |

—

rosina Eiropas Komisiju Piektajā progresa ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju aplūkot iespējas, kā panākt kohēzijas politikas sviras efektu, un nākt klajā ar visaptverošu plānu, kā turpmāk nodrošināt ES politiku un kohēzijas politikas mijiedarbību;

| — | vēlas sniegt atbalstu ES iestādēm, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekiem priekšlikumu formulēšanā par Eiropas kohēzijas politikas turpmāko virzību. |
| --- | --- |

—

vēlas sniegt atbalstu ES iestādēm, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekiem priekšlikumu formulēšanā par Eiropas kohēzijas politikas turpmāko virzību.

| Ziņotājs | : | Dr. Michael SCHNEIDER kgs (DE/PPE), Valsts sekretārs federālajās un Eiropas lietās, Saksijas Anhaltes pilnvarotais pārstāvis federālajā valdībā |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Dr. Michael SCHNEIDER kgs (DE/PPE), Valsts sekretārs federālajās un Eiropas lietās, Saksijas Anhaltes pilnvarotais pārstāvis federālajā valdībā

Atsauces dokuments

“Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju”

COM(2007) 273 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju apstiprina Komitejas pamatnostāju, ka Eiropas kohēzijas politika ir nozīmīgs solidaritātes principa balsts un būtisks Eiropas integrācijas procesa panākumu faktors; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju apstiprina Komitejas pamatnostāju, ka Eiropas kohēzijas politika ir nozīmīgs solidaritātes principa balsts un būtisks Eiropas integrācijas procesa panākumu faktors;

| 2. | uzsver, ka kohēzijas politika, pateicoties tās horizontālajai pieejai, aktīvi palīdz mazināt ES vietējo un reģionālo pašvaldību atšķirības un palielināt to iespēju vienlīdzību, un tādēļ stingri aizstāv viedokli, ka ir ļoti svarīgi īstenot minēto politiku arī turpmāk, lai samazinātu attīstības līmeņa atšķirības un stiprinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka kohēzijas politika, pateicoties tās horizontālajai pieejai, aktīvi palīdz mazināt ES vietējo un reģionālo pašvaldību atšķirības un palielināt to iespēju vienlīdzību, un tādēļ stingri aizstāv viedokli, ka ir ļoti svarīgi īstenot minēto politiku arī turpmāk, lai samazinātu attīstības līmeņa atšķirības un stiprinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī;

| 3. | atzinīgi vērtē faktu, ka turpmāk teritoriālās kohēzijas jautājumi biežāk tiks risināti, īstenojot kohēzijas politiku, un aicina teritoriālās kohēzijas veicināšanai aktīvi izmantot jaunajā Līgumā paredzētās procedurālās iespējas; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē faktu, ka turpmāk teritoriālās kohēzijas jautājumi biežāk tiks risināti, īstenojot kohēzijas politiku, un aicina teritoriālās kohēzijas veicināšanai aktīvi izmantot jaunajā Līgumā paredzētās procedurālās iespējas;

| 4. | rosina Eiropas Komisiju Piektajā progresa ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju aplūkot iespējas, kā panākt kohēzijas politikas sviras efektu, un nākt klajā ar visaptverošu plānu, kā turpmāk nodrošināt ES politiku un kohēzijas politikas mijiedarbību; |
| --- | --- |

4.

rosina Eiropas Komisiju Piektajā progresa ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju aplūkot iespējas, kā panākt kohēzijas politikas sviras efektu, un nākt klajā ar visaptverošu plānu, kā turpmāk nodrošināt ES politiku un kohēzijas politikas mijiedarbību;

| 5. | vēlas sadarboties un sniegt atbalstu, lai, plaši iesaistot vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekus un pamatojoties uz plašu sasniegumu analīzi, izstrādātu priekšlikumu par Eiropas kohēzijas politikas turpmāko virzību; |
| --- | --- |

5.

vēlas sadarboties un sniegt atbalstu, lai, plaši iesaistot vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekus un pamatojoties uz plašu sasniegumu analīzi, izstrādātu priekšlikumu par Eiropas kohēzijas politikas turpmāko virzību;

Sīki izstrādāts atzinums

| 6. | ņemot vērā ES līguma 159. pantā noteikto, ka Eiropas Komisijai reizi trīs gados jāiesniedz ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropā, |
| --- | --- |

6.

ņemot vērā ES līguma 159. pantā noteikto, ka Eiropas Komisijai reizi trīs gados jāiesniedz ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropā,

| 7. | ņemot vērā, ka ziņojumiem par kohēziju līdz šim ir bijusi īpaša nozīme debatēs par kohēzijas politiku un tās izstrādē, |
| --- | --- |

7.

ņemot vērā, ka ziņojumiem par kohēziju līdz šim ir bijusi īpaša nozīme debatēs par kohēzijas politiku un tās izstrādē,

| 8. | ņemot vērā, ka Eiropas Komisijas 2007. gada 30. maijā publicētajam Ceturtajam ziņojumam par ekonomisko un sociālo kohēziju ir īpaša nozīme, novērtējot kohēzijas politikas pašreizējo stāvokli Eiropā un uzsākot debates par reģionālās politikas turpmāko virzību, |
| --- | --- |

8.

ņemot vērā, ka Eiropas Komisijas 2007. gada 30. maijā publicētajam Ceturtajam ziņojumam par ekonomisko un sociālo kohēziju ir īpaša nozīme, novērtējot kohēzijas politikas pašreizējo stāvokli Eiropā un uzsākot debates par reģionālās politikas turpmāko virzību,

| 9. | ņemot vērā, ka debates par struktūrpolitikas turpmāko virzību būs cieši saistītas ar septembrī paredzēto Eiropas Komisijas aptaujas lapas par ES finanšu turpmāko reformu iesniegšanu, |
| --- | --- |

9.

ņemot vērā, ka debates par struktūrpolitikas turpmāko virzību būs cieši saistītas ar septembrī paredzēto Eiropas Komisijas aptaujas lapas par ES finanšu turpmāko reformu iesniegšanu,

| 10. | ņemot vērā faktu, ka pašreiz, pamatojoties uz šobrīd pieejamajiem datiem, ir pāragri izdarīt slēdzienus un secinājumus par kohēzijas politiku pēc 2013. gada, bet turpmākajos gados daudz svarīgāk ir rīkot saturīgas debates Reģionu komitejā un ar citām ES iestādēm, izveidot kopīgus sadarbības un diskusiju forumus, kā arī pakāpeniski debates virzīt uz priekšu, |
| --- | --- |

10.

ņemot vērā faktu, ka pašreiz, pamatojoties uz šobrīd pieejamajiem datiem, ir pāragri izdarīt slēdzienus un secinājumus par kohēzijas politiku pēc 2013. gada, bet turpmākajos gados daudz svarīgāk ir rīkot saturīgas debates Reģionu komitejā un ar citām ES iestādēm, izveidot kopīgus sadarbības un diskusiju forumus, kā arī pakāpeniski debates virzīt uz priekšu,

Kohēzijas politikas pievienotā vērtība

| 11. | atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka Eiropas kohēzijas politikas pievienotā vērtība izpaužas ne tikai kā izaugsmes un nodarbinātības veicināšana atpalikušajos reģionos, bet tai ir arī pozitīva ietekme uz daudziem plānošanas, īstenošanas, vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvju iesaistīšanas, kā arī administratīvās kapacitātes stiprināšanas aspektiem; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka Eiropas kohēzijas politikas pievienotā vērtība izpaužas ne tikai kā izaugsmes un nodarbinātības veicināšana atpalikušajos reģionos, bet tai ir arī pozitīva ietekme uz daudziem plānošanas, īstenošanas, vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvju iesaistīšanas, kā arī administratīvās kapacitātes stiprināšanas aspektiem;

| 12. | uzskata, ka visaptveroša informēšana par Eiropas kohēzijas politikas pievienoto vērtību ir svarīgs uzdevums, lai arī turpmāk nodrošinātu atbilstošu un iedarbīgu kohēzijas politiku Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka visaptveroša informēšana par Eiropas kohēzijas politikas pievienoto vērtību ir svarīgs uzdevums, lai arī turpmāk nodrošinātu atbilstošu un iedarbīgu kohēzijas politiku Eiropas līmenī;

| 13. | pauž nozēlu, ka ziņojumā par kohēziju nav ņemti vērā Reģionu komitejas un Eiropas Parlamenta atzinumi, kuros visaptveroši analizēts kohēzijas politikas sviras efekts. Minētajos atzinumos pirmo reizi izstrādāts satvars, lai novērtētu Eiropas kohēzijas politikas pievienotās vērtības dažādās dimensijas, un Komiteja uzskata, ka tās perspektīvas atzinumā par kohēzijas politikas sviras efektu izteikti lietderīgi priekšlikumi Eiropas pievienotās vērtības vienotai novērtēšanai; |
| --- | --- |

13.

pauž nozēlu, ka ziņojumā par kohēziju nav ņemti vērā Reģionu komitejas un Eiropas Parlamenta atzinumi, kuros visaptveroši analizēts kohēzijas politikas sviras efekts. Minētajos atzinumos pirmo reizi izstrādāts satvars, lai novērtētu Eiropas kohēzijas politikas pievienotās vērtības dažādās dimensijas, un Komiteja uzskata, ka tās perspektīvas atzinumā par kohēzijas politikas sviras efektu izteikti lietderīgi priekšlikumi Eiropas pievienotās vērtības vienotai novērtēšanai;

| 14. | tādēļ aicina Eiropas iestādes turpmāko debašu gaitā vienoties par vienotu pieeju Eiropas kohēzijas politikas pievienotās vērtības novērtēšanai; |
| --- | --- |

14.

tādēļ aicina Eiropas iestādes turpmāko debašu gaitā vienoties par vienotu pieeju Eiropas kohēzijas politikas pievienotās vērtības novērtēšanai;

Dalībvalstu ekonomiskais, sociālais un teritoriālais stāvoklis un attīstības tendences

| 15. | uzskata, ka visaptveroša dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās attīstības tendenču analīze ietekmē kohēzijas politikas novērtējumu un turpmākās kohēzijas politikas izstrādi; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka visaptveroša dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās attīstības tendenču analīze ietekmē kohēzijas politikas novērtējumu un turpmākās kohēzijas politikas izstrādi;

Ekonomiskā kohēzija

| 16. | norāda uz ievērojamajiem ekonomiskās attīstības rezultātiem agrākajās kohēzijas valstīs (Spānijā, Grieķijā, Portugālē un, it īpaši Īrijā). Piemēram, Īrija, kur ilgstošā laika posmā vērojami augsti izaugsmes rādītāji, spējusi kļūt par dalībvalsti, kur ir otrs lielākais IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

16.

norāda uz ievērojamajiem ekonomiskās attīstības rezultātiem agrākajās kohēzijas valstīs (Spānijā, Grieķijā, Portugālē un, it īpaši Īrijā). Piemēram, Īrija, kur ilgstošā laika posmā vērojami augsti izaugsmes rādītāji, spējusi kļūt par dalībvalsti, kur ir otrs lielākais IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienībā;

| 17. | uzsver, ka daļa Eiropas Savienības jauno dalībvalstu ātri pārvarējušas atpalicību. Piemēram, no 1995. līdz 2005. gadam trīs Baltijas valstis spējušas divas reizes palielināt IKP; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka daļa Eiropas Savienības jauno dalībvalstu ātri pārvarējušas atpalicību. Piemēram, no 1995. līdz 2005. gadam trīs Baltijas valstis spējušas divas reizes palielināt IKP;

| 18. | atzinīgi vērtē faktu, ka laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam 20 % trūcīgāko reģionu atpalicība no 20 % pārtikušāko reģionu ir samazinājusies no 4,1 līdz 3,4 reizēm. Reģionu komiteja tomēr norāda, ka attiecīgie reģioni, kuru labklājības rādītāji ir viszemākie, 1995. gadā vēl nebija pievienojušies ES un iepriekš minētās sociālekonomiskās atšķirības Eiropas Savienībā līdz ar ES paplašināšanu ir ievērojami palielinājušās; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē faktu, ka laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam 20 % trūcīgāko reģionu atpalicība no 20 % pārtikušāko reģionu ir samazinājusies no 4,1 līdz 3,4 reizēm. Reģionu komiteja tomēr norāda, ka attiecīgie reģioni, kuru labklājības rādītāji ir viszemākie, 1995. gadā vēl nebija pievienojušies ES un iepriekš minētās sociālekonomiskās atšķirības Eiropas Savienībā līdz ar ES paplašināšanu ir ievērojami palielinājušās;

| 19. | uzsver faktu, ka laika posmā no 1995. līdz 2005. gadam kopumā 5 reģionos (15 valstu ES) bija vērojami negatīvi ekonomiskās izaugsmes rādītāji, neraugoties uz to, ka minēto reģionu IKP ir augstāks nekā 75 % no ES vidējā rādītāja. Tajā pašā laika posmā visas ES valstu galvaspilsētas, izņemot Vācijas galvaspilsētu, spēja palielināt vai vismaz saglabāt savu ieguldījumu valstu IKP; |
| --- | --- |

19.

uzsver faktu, ka laika posmā no 1995. līdz 2005. gadam kopumā 5 reģionos (15 valstu ES) bija vērojami negatīvi ekonomiskās izaugsmes rādītāji, neraugoties uz to, ka minēto reģionu IKP ir augstāks nekā 75 % no ES vidējā rādītāja. Tajā pašā laika posmā visas ES valstu galvaspilsētas, izņemot Vācijas galvaspilsētu, spēja palielināt vai vismaz saglabāt savu ieguldījumu valstu IKP;

| 20. | norāda uz ziņojumā par kohēziju teikto, ka, neraugoties uz augstajiem izaugsmes rādītājiem, jaunajām dalībvalstīm būs nepieciešami vēl gandrīz 20 gadi, lai panāktu pārējās dalībvalstis un to IKP uz vienu iedzīvotāju būtu augstāks nekā 75 % no Kopienas vidējā rādītāja. Minētajā laika posmā to būs iespējams panākt tikai tādā gadījumā, ja ekonomiskā attīstība noritēs veiksmīgi; |
| --- | --- |

20.

norāda uz ziņojumā par kohēziju teikto, ka, neraugoties uz augstajiem izaugsmes rādītājiem, jaunajām dalībvalstīm būs nepieciešami vēl gandrīz 20 gadi, lai panāktu pārējās dalībvalstis un to IKP uz vienu iedzīvotāju būtu augstāks nekā 75 % no Kopienas vidējā rādītāja. Minētajā laika posmā to būs iespējams panākt tikai tādā gadījumā, ja ekonomiskā attīstība noritēs veiksmīgi;

| 21. | šajā ziņā piekrīt Komisijai, kas paudusi cerību, ka 2016. gadā sešās no divpadsmit jaunajām dalībvalstīm IKP uz vienu iedzīvotāju, iespējams, būs augstāks nekā 75 % no ES vidējā rādītāja; |
| --- | --- |

21.

šajā ziņā piekrīt Komisijai, kas paudusi cerību, ka 2016. gadā sešās no divpadsmit jaunajām dalībvalstīm IKP uz vienu iedzīvotāju, iespējams, būs augstāks nekā 75 % no ES vidējā rādītāja;

| 22. | atzīmē ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka atšķirības kohēzijas jomā izskaidrojamas ar atšķirīgajiem produktivitātes un nodarbinātības rādītājiem reģionālajā līmenī, un norāda, ka IKP uz vienu iedzīvotāju joprojām ir svarīgs rādītājs, kas raksturo atšķirības kohēzijas jomā un vispārējo labklājību; |
| --- | --- |

22.

atzīmē ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka atšķirības kohēzijas jomā izskaidrojamas ar atšķirīgajiem produktivitātes un nodarbinātības rādītājiem reģionālajā līmenī, un norāda, ka IKP uz vienu iedzīvotāju joprojām ir svarīgs rādītājs, kas raksturo atšķirības kohēzijas jomā un vispārējo labklājību;

| 23. | pauž bažas par ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka pēdējo gadu laikā vērojami sasniegumi dalībvalstu konverģences jomā, taču vienlaikus palielinājušās attīstības līmeņa atšķirības pašās dalībvalstīs, un aicina turpmāk izpētīt arī iespējamās atšķirības reģionu attīstībā; |
| --- | --- |

23.

pauž bažas par ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka pēdējo gadu laikā vērojami sasniegumi dalībvalstu konverģences jomā, taču vienlaikus palielinājušās attīstības līmeņa atšķirības pašās dalībvalstīs, un aicina turpmāk izpētīt arī iespējamās atšķirības reģionu attīstībā;

| 24. | uzsver, ka ziņojumā par kohēziju minēti faktori, kuri nosaka reģionu konkurētspēju un kuru vidū īpaši svarīgi ir:






  — | stabila makroekonomiskā vide, |
| --- | --- | --- |

24.

uzsver, ka ziņojumā par kohēziju minēti faktori, kuri nosaka reģionu konkurētspēju un kuru vidū īpaši svarīgi ir:

—

stabila makroekonomiskā vide,

| — | lietpratīga un efektīva pārvalde, |
| --- | --- |

—

lietpratīga un efektīva pārvalde,

| — | pastāvošā materiālā un nemateriālā infrastruktūra transporta, enerģētikas, apgādes, atkritumu apsaimniekošanas, informācijas tehnoloģiju un citās jomās, kā arī sociālie pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

pastāvošā materiālā un nemateriālā infrastruktūra transporta, enerģētikas, apgādes, atkritumu apsaimniekošanas, informācijas tehnoloģiju un citās jomās, kā arī sociālie pakalpojumi,

| — | novatoriskās iespējas un jauninājumu izstrāde un ieviešana reģionālajā līmenī, |
| --- | --- |

—

novatoriskās iespējas un jauninājumu izstrāde un ieviešana reģionālajā līmenī,

| — | vides aizsardzība un dzīves apstākļi; |
| --- | --- |

—

vides aizsardzība un dzīves apstākļi;

| 25. | pētniecībai un izstrādei reģionos paredzēto izdevumu sakarā ar bažām secina, ka vairāk nekā 100 Eiropas reģionos izdevumi pētniecībai un izstrādei ir mazāki nekā 1 % no IKP, savukārt ziņojumā arī secināts, ka pastāv tieša saikne starp novatoriskajām iespējām un ekonomisko potenciālu un attīstību; |
| --- | --- |

25.

pētniecībai un izstrādei reģionos paredzēto izdevumu sakarā ar bažām secina, ka vairāk nekā 100 Eiropas reģionos izdevumi pētniecībai un izstrādei ir mazāki nekā 1 % no IKP, savukārt ziņojumā arī secināts, ka pastāv tieša saikne starp novatoriskajām iespējām un ekonomisko potenciālu un attīstību;

| 26. | uzsver ziņojumā par kohēziju minēto, ka reģionu konkurētspēja būs atkarīga arī no tā, vai, veicot ieguldījumus cilvēku kapitālā, pastāvīgi tiks nodrošināts kvalificēts darbaspēks, un šajā ziņā secina, ka darbaspēka kvalifikācijas līmeņa atšķirības reģionu vidū ir daudz lielākas nekā Eiropas Savienības dalībvalstu vidū; |
| --- | --- |

26.

uzsver ziņojumā par kohēziju minēto, ka reģionu konkurētspēja būs atkarīga arī no tā, vai, veicot ieguldījumus cilvēku kapitālā, pastāvīgi tiks nodrošināts kvalificēts darbaspēks, un šajā ziņā secina, ka darbaspēka kvalifikācijas līmeņa atšķirības reģionu vidū ir daudz lielākas nekā Eiropas Savienības dalībvalstu vidū;

| 27. | pauž īpašas bažas par to, ka atpalikušos reģionos 25-34 gadus vecu un augstāko izglītību ieguvušu jauniešu īpatsvars ir par 5 % mazāks nekā citos reģionos; |
| --- | --- |

27.

pauž īpašas bažas par to, ka atpalikušos reģionos 25-34 gadus vecu un augstāko izglītību ieguvušu jauniešu īpatsvars ir par 5 % mazāks nekā citos reģionos;

| 28. | tomēr norāda arī, ka daudzos atpalikušos reģionos veltītas lielas pūles, lai minēto atpalicību pārvarētu. Minētie reģionu pūliņi tomēr bieži izrādās neefektīvi, jo daudzi no šiem cilvēkiem pēc apmācības beigām dodas prom no vāji attīstītajiem reģioniem. Tādēļ kohēzijas politikā turpmāk vairāk jāņem vērā iedzīvotāju politikas aspekti, un kohēzijas politikai jāpalīdz radīt pievilcīgas alternatīvas migrācijai; |
| --- | --- |

28.

tomēr norāda arī, ka daudzos atpalikušos reģionos veltītas lielas pūles, lai minēto atpalicību pārvarētu. Minētie reģionu pūliņi tomēr bieži izrādās neefektīvi, jo daudzi no šiem cilvēkiem pēc apmācības beigām dodas prom no vāji attīstītajiem reģioniem. Tādēļ kohēzijas politikā turpmāk vairāk jāņem vērā iedzīvotāju politikas aspekti, un kohēzijas politikai jāpalīdz radīt pievilcīgas alternatīvas migrācijai;

| 29. | saistībā ar enerģētikas politikas nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā norāda, ka ES dalībvalstīs ar augstu labklājības līmeni ir viszemākais enerģijas patēriņš uz vienu iedzīvotāju. Enerģijas cenu pieaugums tādējādi ietekmēs galvenokārt atpalikušākās ES dalībvalstis un reģionus; |
| --- | --- |

29.

saistībā ar enerģētikas politikas nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā norāda, ka ES dalībvalstīs ar augstu labklājības līmeni ir viszemākais enerģijas patēriņš uz vienu iedzīvotāju. Enerģijas cenu pieaugums tādējādi ietekmēs galvenokārt atpalikušākās ES dalībvalstis un reģionus;

| 30. | tāpēc uzsver, ka, īstenojot reģionālo politiku, svarīga nozīme ir atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas un energoefektivitātes veicināšanai; |
| --- | --- |

30.

tāpēc uzsver, ka, īstenojot reģionālo politiku, svarīga nozīme ir atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas un energoefektivitātes veicināšanai;

Sociālā kohēzija

| 31. | pauž bažas par ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka vēl ilgu laiku neizdosies sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķi, proti, panākt, ka darbaspējīgo iedzīvotāju nodarbinātības līmenis ir 70 %; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas par ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka vēl ilgu laiku neizdosies sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķi, proti, panākt, ka darbaspējīgo iedzīvotāju nodarbinātības līmenis ir 70 %;

| 32. | uzskata, ka svarīgs kohēzijas politikas uzdevums ir jauniešu bezdarba apkarošana, un uzsver ziņojumā par kohēziju minēto, ka jauniešu bezdarba līmenis (18,6 %) ir divas reizes augstāks nekā kopējais bezdarba līmenis; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka svarīgs kohēzijas politikas uzdevums ir jauniešu bezdarba apkarošana, un uzsver ziņojumā par kohēziju minēto, ka jauniešu bezdarba līmenis (18,6 %) ir divas reizes augstāks nekā kopējais bezdarba līmenis;

| 33. | uzsver ziņojumā par kohēziju pausto secinājumu, ka pēdējo gadu laikā Eiropas Savienībā samazinājušās reģionālo bezdarba rādītāju atšķirības un laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam 10 % trūcīgāko reģionu atpalicība no 10 % pārtikušāko reģionu ir samazinājusies no 19 līdz 16 procentiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver ziņojumā par kohēziju pausto secinājumu, ka pēdējo gadu laikā Eiropas Savienībā samazinājušās reģionālo bezdarba rādītāju atšķirības un laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam 10 % trūcīgāko reģionu atpalicība no 10 % pārtikušāko reģionu ir samazinājusies no 19 līdz 16 procentiem;

| 34. | uzskata, ka bezdarba līmeņa samazināšanās atpalikušākajos reģionos laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam no vidēji 13,4 % līdz 12,4 % liecina, ka kohēzijas politikas īstenošana bijusi veiksmīga. Komiteja tomēr arī norāda, ka 17 atpalikušajos reģionos bezdarba līmenis ir palielinājies par 2 %, savukārt attīstītākajos reģionos vidējais bezdarba līmenis ir nedaudz zemāks nekā 8 % — tas nozīmē, ka joprojām abu reģionu grupu vidējā bezdarba līmeņa atšķirība ir lielākā nekā 50 %. Tādēļ viens no svarīgākajiem kohēzijas politikas mērķiem joprojām ir bezdarba apkarošana atpalikušajos reģionos; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka bezdarba līmeņa samazināšanās atpalikušākajos reģionos laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam no vidēji 13,4 % līdz 12,4 % liecina, ka kohēzijas politikas īstenošana bijusi veiksmīga. Komiteja tomēr arī norāda, ka 17 atpalikušajos reģionos bezdarba līmenis ir palielinājies par 2 %, savukārt attīstītākajos reģionos vidējais bezdarba līmenis ir nedaudz zemāks nekā 8 % — tas nozīmē, ka joprojām abu reģionu grupu vidējā bezdarba līmeņa atšķirība ir lielākā nekā 50 %. Tādēļ viens no svarīgākajiem kohēzijas politikas mērķiem joprojām ir bezdarba apkarošana atpalikušajos reģionos;

| 35. | norāda uz Komisijas secinājumiem par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi uz ekonomisko un sociālo kohēziju, proti, Komisija secinājusi, ka zemais dzimstības līmenis ilgtermiņā būtiski ierobežos Eiropas ekonomisko attīstību. Līdz 2011. gadam minēto pārmaiņu ietekme būs neliela, jo cilvēki, kas dzimuši laikā, kad dzimstības līmenis bija augsts, vēl būs ekonomiski aktīvi, laika posmā no 2012. līdz 2017. gadam augstāks nodarbinātības līmenis ļaus kompensēt gados jaunu strādājošo skaita samazināšanos, taču pēc 2017. gada šādas iespējas vairs nebūs. Lai minētās problēmas atrisinātu, pirmkārt, dalībvalstīm ir jāīsteno pasākumi iedzīvotāju politikas jomā. Taču vienlaikus, izstrādājot turpmāko kohēzijas politiku, lielāka uzmanība jāvelta demogrāfiskajiem faktoriem. Turklāt lielāka uzmanība jāvelta arī demogrāfiskās attīstības tendencēm reģionos, piemēram, dažos reģionos demogrāfisko pārmaiņu ietekme var izpausties daudz ātrāk, un tāpēc tur nepieciešams veikt steidzamus pasākumus; |
| --- | --- |

35.

norāda uz Komisijas secinājumiem par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi uz ekonomisko un sociālo kohēziju, proti, Komisija secinājusi, ka zemais dzimstības līmenis ilgtermiņā būtiski ierobežos Eiropas ekonomisko attīstību. Līdz 2011. gadam minēto pārmaiņu ietekme būs neliela, jo cilvēki, kas dzimuši laikā, kad dzimstības līmenis bija augsts, vēl būs ekonomiski aktīvi, laika posmā no 2012. līdz 2017. gadam augstāks nodarbinātības līmenis ļaus kompensēt gados jaunu strādājošo skaita samazināšanos, taču pēc 2017. gada šādas iespējas vairs nebūs. Lai minētās problēmas atrisinātu, pirmkārt, dalībvalstīm ir jāīsteno pasākumi iedzīvotāju politikas jomā. Taču vienlaikus, izstrādājot turpmāko kohēzijas politiku, lielāka uzmanība jāvelta demogrāfiskajiem faktoriem. Turklāt lielāka uzmanība jāvelta arī demogrāfiskās attīstības tendencēm reģionos, piemēram, dažos reģionos demogrāfisko pārmaiņu ietekme var izpausties daudz ātrāk, un tāpēc tur nepieciešams veikt steidzamus pasākumus;

| 36. | pauž bažas par to, ka līdztekus zemajam vispārējam dzimstības līmenim Eiropā no 2000. līdz 2004. gadam kopumā 77 NUTS 2 reģionos arī ievērojami samazinājies iedzīvotāju skaits, jo cilvēki (galvenokārt jaunieši) pārcēlušies uz dzīvi citur. Abu minēto attīstības tendenču kopējā ietekme vēl vairāk ierobežos šo reģionu ekonomiskās un sociālās attīstības iespējas; |
| --- | --- |

36.

pauž bažas par to, ka līdztekus zemajam vispārējam dzimstības līmenim Eiropā no 2000. līdz 2004. gadam kopumā 77 NUTS 2 reģionos arī ievērojami samazinājies iedzīvotāju skaits, jo cilvēki (galvenokārt jaunieši) pārcēlušies uz dzīvi citur. Abu minēto attīstības tendenču kopējā ietekme vēl vairāk ierobežos šo reģionu ekonomiskās un sociālās attīstības iespējas;

| 37. | norāda, ka daudzās lielpilsētās vērojama zināma iedzīvotāju skaita samazināšanās un iedzīvotāju skaita palielināšanās apkārtējās teritorijās. Vienlaikus pašās pilsētās palielinās nodarbinātības iespēju un migrantu skaita atšķirības, tādēļ pilsētām jāvelta lielas pūles integrācijas jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka daudzās lielpilsētās vērojama zināma iedzīvotāju skaita samazināšanās un iedzīvotāju skaita palielināšanās apkārtējās teritorijās. Vienlaikus pašās pilsētās palielinās nodarbinātības iespēju un migrantu skaita atšķirības, tādēļ pilsētām jāvelta lielas pūles integrācijas jautājumu risināšanai;

| 38. | norāda, ka ziņojumā par kohēziju nabadzības un kohēzijas analīze vietām ir aprakstoša un kohēzijas politikas kopsakarības nav skaidri novērtētas, jo izmantoti dažādi atskaites periodi un netiek veikts salīdzinājums ar iepriekšējos ziņojumos izdarītajiem secinājumiem; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka ziņojumā par kohēziju nabadzības un kohēzijas analīze vietām ir aprakstoša un kohēzijas politikas kopsakarības nav skaidri novērtētas, jo izmantoti dažādi atskaites periodi un netiek veikts salīdzinājums ar iepriekšējos ziņojumos izdarītajiem secinājumiem;

Teritoriālā kohēzija

| 39. | norāda uz ziņojumā par kohēziju minēto, ka attīstības līmeņa atšķirību palielināšanās pašās dalībvalstīs galvenokārt izskaidrojama ar lielpilsētu teritoriju izaugsmi, un piekrīt Komisijas viedoklim, ka dalībvalstīm, turpinot īstenot reģionālo politiku, lielāka vērība jāvelta atšķirību mazināšanai, kā arī izaugsmei un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

39.

norāda uz ziņojumā par kohēziju minēto, ka attīstības līmeņa atšķirību palielināšanās pašās dalībvalstīs galvenokārt izskaidrojama ar lielpilsētu teritoriju izaugsmi, un piekrīt Komisijas viedoklim, ka dalībvalstīm, turpinot īstenot reģionālo politiku, lielāka vērība jāvelta atšķirību mazināšanai, kā arī izaugsmei un nodarbinātībai;

| 40. | šajā sakarā atzinīgi vērtē faktu, ka pirmo reizi ziņojumā par kohēziju veiktajā analīzē izmantoti arī vidēju Eiropas pilsētu audita rezultāti, un tādēļ norāda uz pilsētu un apkārtējo teritoriju daudzpusīgo mijiedarbību, piemēram, saistībā ar migrāciju starp dzīves un darba vietu; |
| --- | --- |

40.

šajā sakarā atzinīgi vērtē faktu, ka pirmo reizi ziņojumā par kohēziju veiktajā analīzē izmantoti arī vidēju Eiropas pilsētu audita rezultāti, un tādēļ norāda uz pilsētu un apkārtējo teritoriju daudzpusīgo mijiedarbību, piemēram, saistībā ar migrāciju starp dzīves un darba vietu;

| 41. | norāda, ka daudzu Eiropas Savienības attālāko reģionu attīstība joprojām atpaliek, un apzinās Savienības kalnu reģionu, mazapdzīvoto reģionu un salu ļoti atšķirīgās un būtiskās problēmas, kas saistītas ar pamatpakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanu un kas minētas ziņojumā par kohēziju; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka daudzu Eiropas Savienības attālāko reģionu attīstība joprojām atpaliek, un apzinās Savienības kalnu reģionu, mazapdzīvoto reģionu un salu ļoti atšķirīgās un būtiskās problēmas, kas saistītas ar pamatpakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanu un kas minētas ziņojumā par kohēziju;

| 42. | uzsver, ka daudzos lauku rajonos grūti atrisināms uzdevums ir apturēt iedzīvotāju pārcelšanos uz dzīvi citur vai panākt, ka tā neietekmē reģiona attīstību. Vienlaikus nedrīkstam nenovērtēt, kādas milzīgas strukturālas pārmaiņas vēl gaidāmas jaunajās dalībvalstīs, kur ir augsts lauksaimniecībā nodarbināto līmenis. Diemžēl jāatzīst, ka daudzu ES lauku rajonu iedzīvotāju pārcelšanās uz dzīvi citur turpināsies. Minēto problēmu risināšanā tādēļ svarīgu vietu ieņem Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka daudzos lauku rajonos grūti atrisināms uzdevums ir apturēt iedzīvotāju pārcelšanos uz dzīvi citur vai panākt, ka tā neietekmē reģiona attīstību. Vienlaikus nedrīkstam nenovērtēt, kādas milzīgas strukturālas pārmaiņas vēl gaidāmas jaunajās dalībvalstīs, kur ir augsts lauksaimniecībā nodarbināto līmenis. Diemžēl jāatzīst, ka daudzu ES lauku rajonu iedzīvotāju pārcelšanās uz dzīvi citur turpināsies. Minēto problēmu risināšanā tādēļ svarīgu vietu ieņem Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai;

| 43. | šajā sakarā norāda uz pilsētu un lauku rajonu saistību un uzsver ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka integrētai pilsētu un lauku rajonu attīstībai nepieciešama īpaši saskaņota zemes izmantošanas plānošana un stratēģiska teritoriju pārvaldība. Neapšaubāms ir fakts, ka pilsētas labvēlīgi ietekmē arī lauku rajonu attīstību; |
| --- | --- |

43.

šajā sakarā norāda uz pilsētu un lauku rajonu saistību un uzsver ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka integrētai pilsētu un lauku rajonu attīstībai nepieciešama īpaši saskaņota zemes izmantošanas plānošana un stratēģiska teritoriju pārvaldība. Neapšaubāms ir fakts, ka pilsētas labvēlīgi ietekmē arī lauku rajonu attīstību;

| 44. | šajā sakarā pauž nožēlu, ka ziņojumā par kohēziju nav ņemts vērā Padomē un Reģionu komitejā paveiktais darbs saistībā ar Teritoriālās attīstības programmu un “Leipcigas Hartu par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām”, un īpaši norāda uz prezidentvalsts Vācijas secinājumiem pēc pilsētu attīstībai un teritoriālajai kohēzijai veltītās ministru neformālās tikšanās 2007. gada 24. un 25. maijā Leipcigā; |
| --- | --- |

44.

šajā sakarā pauž nožēlu, ka ziņojumā par kohēziju nav ņemts vērā Padomē un Reģionu komitejā paveiktais darbs saistībā ar Teritoriālās attīstības programmu un “Leipcigas Hartu par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām”, un īpaši norāda uz prezidentvalsts Vācijas secinājumiem pēc pilsētu attīstībai un teritoriālajai kohēzijai veltītās ministru neformālās tikšanās 2007. gada 24. un 25. maijā Leipcigā;

| 45. | aicina Eiropas Komisiju savlaicīgi iesaistīt Reģionu komiteju Leipcigas sanāksmes secinājumos paredzēto ziņojumu izstrādē (stratēģisks ziņojums, kurā tiks analizēts, kā pilsētu un teritoriālās dimensijas iekļaušana struktūrfondu programmās sekmējusi integrētu pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju un kurš jāsagatavo līdz 2010. gada 1. aprīlim; ziņojums par teritoriālo kohēziju, kas būs ieguldījums debatēs par to, kā panākt Teritoriālās attīstības programmā un Leipcigas Hartā par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām noteikto prioritāšu sinerģiju, un kas jāsagatavo līdz 2008. gadam); |
| --- | --- |

45.

aicina Eiropas Komisiju savlaicīgi iesaistīt Reģionu komiteju Leipcigas sanāksmes secinājumos paredzēto ziņojumu izstrādē (stratēģisks ziņojums, kurā tiks analizēts, kā pilsētu un teritoriālās dimensijas iekļaušana struktūrfondu programmās sekmējusi integrētu pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju un kurš jāsagatavo līdz 2010. gada 1. aprīlim; ziņojums par teritoriālo kohēziju, kas būs ieguldījums debatēs par to, kā panākt Teritoriālās attīstības programmā un Leipcigas Hartā par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām noteikto prioritāšu sinerģiju, un kas jāsagatavo līdz 2008. gadam);

| 46. | atbalsta ne tikai Eiropas Parlamentā notiekošās debates par teritoriālās kohēzijas būtību un atbilstīgiem rādītājiem, bet arī Padomes lūgumu Slovēnijas prezidentūrai ņemt vērā Teritoriālās attīstības programmu un Leipcigas Hartu, gatavojoties Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmei; |
| --- | --- |

46.

atbalsta ne tikai Eiropas Parlamentā notiekošās debates par teritoriālās kohēzijas būtību un atbilstīgiem rādītājiem, bet arī Padomes lūgumu Slovēnijas prezidentūrai ņemt vērā Teritoriālās attīstības programmu un Leipcigas Hartu, gatavojoties Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmei;

Kohēzijas politikas ietekme

| 47. | norāda uz ziņojumā par kohēziju minēto, ka laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam struktūrfondu līdzekļi galvenokārt tika ieguldīti infrastruktūrā, kā arī izlietoti produktīvām investīcijām un ieguldījumiem cilvēkos, bet Kohēzijas fonda līdzekļi vienādās daļās tika izlietoti pasākumiem vides jomā un ieguldīti transporta infrastruktūrā; |
| --- | --- |

47.

norāda uz ziņojumā par kohēziju minēto, ka laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam struktūrfondu līdzekļi galvenokārt tika ieguldīti infrastruktūrā, kā arī izlietoti produktīvām investīcijām un ieguldījumiem cilvēkos, bet Kohēzijas fonda līdzekļi vienādās daļās tika izlietoti pasākumiem vides jomā un ieguldīti transporta infrastruktūrā;

| 48. | atzīmē ziņojumā par kohēziju minētos aprēķinus, kas veikti, izmantojot HERMIN modeli, un kas liecina, ka lielākajā daļā jauno dalībvalstu kohēzijas politikas īstenošana plānošanas periodā ļāvusi palielināt absolūto IKP pat par 2,8 % un izveidot aptuveni 570 000 jaunu darba vietu. Paredzams, ka laika posmā līdz 2015. gadam — tajā ietilpst arī plānošanas periods no 2007. līdz 2013. gadam — kohēzijas politika ļaus palielināt IKP par 9,3 % un izveidot 2 miljonus jaunu darba vietu, un Komiteja uzskata, ka tas ir spilgts piemērs, kas liecina par kohēzijas politikas ietekmi; |
| --- | --- |

48.

atzīmē ziņojumā par kohēziju minētos aprēķinus, kas veikti, izmantojot HERMIN modeli, un kas liecina, ka lielākajā daļā jauno dalībvalstu kohēzijas politikas īstenošana plānošanas periodā ļāvusi palielināt absolūto IKP pat par 2,8 % un izveidot aptuveni 570 000 jaunu darba vietu. Paredzams, ka laika posmā līdz 2015. gadam — tajā ietilpst arī plānošanas periods no 2007. līdz 2013. gadam — kohēzijas politika ļaus palielināt IKP par 9,3 % un izveidot 2 miljonus jaunu darba vietu, un Komiteja uzskata, ka tas ir spilgts piemērs, kas liecina par kohēzijas politikas ietekmi;

| 49. | norāda uz aprēķiniem, kas veikti, izmantojot EcoMod modeli, un kas liecina, ka Slovākijas Republikas, Lietuvas, Latvijas un Bulgārijas IKP 2020. gadā būs par 15 % lielāks nekā pašreiz; |
| --- | --- |

49.

norāda uz aprēķiniem, kas veikti, izmantojot EcoMod modeli, un kas liecina, ka Slovākijas Republikas, Lietuvas, Latvijas un Bulgārijas IKP 2020. gadā būs par 15 % lielāks nekā pašreiz;

| 50. | norāda uz ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka 2. mērķa reģionos Francijā, Vācijā, Nīderlandē, Spānijā, Zviedrijā un Lielbritānijā plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam kopumā tika izveidoti 450 000 jaunu darba vietu; |
| --- | --- |

50.

norāda uz ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka 2. mērķa reģionos Francijā, Vācijā, Nīderlandē, Spānijā, Zviedrijā un Lielbritānijā plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam kopumā tika izveidoti 450 000 jaunu darba vietu;

| 51. | atzinīgi vērtē ziņojumā par kohēziju paustās atziņas, ka kohēzijas politikas tematiskajās darbības jomās vērojami būtiski uzlabojumi. Tā, piemēram, transporta infrastruktūras sakarā jāatzīmē, ka laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam automaģistrāļu tīkla blīvums Spānijā palielinājies par gandrīz 48 % un Portugālē — par 200 %; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē ziņojumā par kohēziju paustās atziņas, ka kohēzijas politikas tematiskajās darbības jomās vērojami būtiski uzlabojumi. Tā, piemēram, transporta infrastruktūras sakarā jāatzīmē, ka laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam automaģistrāļu tīkla blīvums Spānijā palielinājies par gandrīz 48 % un Portugālē — par 200 %;

| 52. | uzsver faktu, ka laika posmā no 1993. līdz 2002. gadam, pateicoties Kohēzijas fondam, valsts izdevumi vides infrastruktūras jomā saņēmējvalstīs palielinājušies par 37 %; |
| --- | --- |

52.

uzsver faktu, ka laika posmā no 1993. līdz 2002. gadam, pateicoties Kohēzijas fondam, valsts izdevumi vides infrastruktūras jomā saņēmējvalstīs palielinājušies par 37 %;

| 53. | tādēļ atbalsta ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka izdevumiem vides (jo īpaši apgādes un atkritumu apsaimniekošanas) infrastruktūras paplašināšanai jaunajās dalībvalstīs arī turpmāk būs svarīga nozīme; |
| --- | --- |

53.

tādēļ atbalsta ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka izdevumiem vides (jo īpaši apgādes un atkritumu apsaimniekošanas) infrastruktūras paplašināšanai jaunajās dalībvalstīs arī turpmāk būs svarīga nozīme;

| 54. | uzsver kohēzijas politikas īpašo nozīmi, lai reģionos veicinātu pētniecību un izstrādi. No struktūrfondiem finansēto pētniecības un izstrādes pasākumu īpatsvars svārstās no 5 % Spānijā līdz 18 % — Lietuvā; |
| --- | --- |

54.

uzsver kohēzijas politikas īpašo nozīmi, lai reģionos veicinātu pētniecību un izstrādi. No struktūrfondiem finansēto pētniecības un izstrādes pasākumu īpatsvars svārstās no 5 % Spānijā līdz 18 % — Lietuvā;

| 55. | uzskata, ka ziņojumā nepietiekami atspoguļota kohēzijas politikas ietekme uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, un aicina Komisiju nākamajā starpposma ziņojumā veltīt lielāku uzmanību struktūrpolitikas ietekmei uz MVU; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ziņojumā nepietiekami atspoguļota kohēzijas politikas ietekme uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, un aicina Komisiju nākamajā starpposma ziņojumā veltīt lielāku uzmanību struktūrpolitikas ietekmei uz MVU;

| 56. | uzsver kohēzijas politikas nozīmi cilvēku resursu attīstībā. Iepriekšējā plānošanas periodā 69 miljardi euro tika izlietoti, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum (6 %), uzlabotu darba spēka pielāgošanās spējas (22 %) un īstenotu mūžizglītības pasākumus (23 %), iespēju vienlīdzības un sociālās iekļautības veicināšanas pasākumus (18 %), kā arī aktīvu darba tirgus politiku (30 %). Ziņojumā par kohēziju norādīts, ka tādējādi izdevies par 5 % paaugstināt darba ražīgumu; |
| --- | --- |

56.

uzsver kohēzijas politikas nozīmi cilvēku resursu attīstībā. Iepriekšējā plānošanas periodā 69 miljardi euro tika izlietoti, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum (6 %), uzlabotu darba spēka pielāgošanās spējas (22 %) un īstenotu mūžizglītības pasākumus (23 %), iespēju vienlīdzības un sociālās iekļautības veicināšanas pasākumus (18 %), kā arī aktīvu darba tirgus politiku (30 %). Ziņojumā par kohēziju norādīts, ka tādējādi izdevies par 5 % paaugstināt darba ražīgumu;

| 57. | kopumā atzinīgi vērtē lauku rajonos īstenotos pasākumus, kuriem iepriekšējā plānošanas periodā tika piešķirti 14 miljardi euro no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Virzības nodaļas. Vienlaikus jānorāda, ka turpmāk ir jāuzlabo lauku rajoniem paredzēto reģionālās politikas un lauksaimniecības politikas instrumentu koordinācija, jo īpaši arī saistībā ar Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu. Tas ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem pašreizējā plānošanas periodā, ņemot vērā faktu, ka pirmo reizi lauku rajoniem paredzētais instruments vairs nav viens no reģionālās politikas instrumentiem; |
| --- | --- |

57.

kopumā atzinīgi vērtē lauku rajonos īstenotos pasākumus, kuriem iepriekšējā plānošanas periodā tika piešķirti 14 miljardi euro no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Virzības nodaļas. Vienlaikus jānorāda, ka turpmāk ir jāuzlabo lauku rajoniem paredzēto reģionālās politikas un lauksaimniecības politikas instrumentu koordinācija, jo īpaši arī saistībā ar Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu. Tas ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem pašreizējā plānošanas periodā, ņemot vērā faktu, ka pirmo reizi lauku rajoniem paredzētais instruments vairs nav viens no reģionālās politikas instrumentiem;

| 58. | uzsver, ka svarīga nozīme bijusi INTERREG programmai, no kuras plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam kopumā 5,8 miljardi euro piešķirti pārrobežu, starptautiskās un starpreģionu sadarbības veicināšanai. Jo īpaši tādās jomās kā pierobežu sadarbība un Eiropas pieredzes apmaiņa minētajām programmām ir īpaša nozīme, jo tās aktīvi veicina Eiropas reģionu tuvināšanos; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka svarīga nozīme bijusi INTERREG programmai, no kuras plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam kopumā 5,8 miljardi euro piešķirti pārrobežu, starptautiskās un starpreģionu sadarbības veicināšanai. Jo īpaši tādās jomās kā pierobežu sadarbība un Eiropas pieredzes apmaiņa minētajām programmām ir īpaša nozīme, jo tās aktīvi veicina Eiropas reģionu tuvināšanos;

| 59. | atzinīgi vērtē arī URBAN II pasākumus, kas iepriekšējā plānošanas periodā ļāvuši sniegt atbalstu 701 pilsētām un 2,2 miljoniem iedzīvotāju, lai risinātu sociālas un ekonomiskas problēmas pilsētu teritorijās. Tomēr arī turpmāk jāvelta pūles, lai palielinātu kohēzijas politikas darbības programmās paredzēto un uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu vērsto pilsētu politikas pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē arī URBAN II pasākumus, kas iepriekšējā plānošanas periodā ļāvuši sniegt atbalstu 701 pilsētām un 2,2 miljoniem iedzīvotāju, lai risinātu sociālas un ekonomiskas problēmas pilsētu teritorijās. Tomēr arī turpmāk jāvelta pūles, lai palielinātu kohēzijas politikas darbības programmās paredzēto un uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu vērsto pilsētu politikas pasākumu efektivitāti;

| 60. | uzsver arī, ka nozīmīga ir EQUAL programma, pateicoties kurai pēdējo 7 gadu laikā 3,27 miljardi euro tika piešķirti aptuveni 3000 projektiem, lai dalībvalstīs veicinātu pieredzes apmaiņu par Eiropas nodarbinātības stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

60.

uzsver arī, ka nozīmīga ir EQUAL programma, pateicoties kurai pēdējo 7 gadu laikā 3,27 miljardi euro tika piešķirti aptuveni 3000 projektiem, lai dalībvalstīs veicinātu pieredzes apmaiņu par Eiropas nodarbinātības stratēģijas īstenošanu;

| 61. | atzinīgi vērtē arī darbu, ko paveikusi Eiropas Investīciju banka, kas plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam 71 % līdzekļu atvēlējusi projektiem reģionālās politikas jomā; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē arī darbu, ko paveikusi Eiropas Investīciju banka, kas plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam 71 % līdzekļu atvēlējusi projektiem reģionālās politikas jomā;

| 62. | norāda, ka plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam īstenotās kohēzijas politikas ietekmi varēs novērtēt tikai 2008. gadā, kad būs veikti pēdējie minētājā periodā paredzētie maksājumi, un tāpēc lūdz Komisiju nākamajā ziņojumā par kohēziju vislielāko uzmanību veltīt plānošanas perioda no 2000. līdz 2006. gadam novērtējumam; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka plānošanas periodā no 2000. līdz 2006. gadam īstenotās kohēzijas politikas ietekmi varēs novērtēt tikai 2008. gadā, kad būs veikti pēdējie minētājā periodā paredzētie maksājumi, un tāpēc lūdz Komisiju nākamajā ziņojumā par kohēziju vislielāko uzmanību veltīt plānošanas perioda no 2000. līdz 2006. gadam novērtējumam;

Valstu politiku ietekme uz ekonomisko un sociālo kohēziju

| 63. | secina, ka dalībvalstu pūliņi, lai panāktu ekonomisko un sociālo kohēziju, notiek laikā, kad tiek veikta vispārēja budžeta konsolidācija un valstīs tiek īstenotas reformas, lai sasniegtu atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

63.

secina, ka dalībvalstu pūliņi, lai panāktu ekonomisko un sociālo kohēziju, notiek laikā, kad tiek veikta vispārēja budžeta konsolidācija un valstīs tiek īstenotas reformas, lai sasniegtu atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķus;

| 64. | (ņemot vērā iepriekš teikto) atzīmē, ka daudzās dalībvalstīs, izņemot kohēzijas valstis, valsts ieguldījumi ir samazinājušies no 2,9 % no IKP 1993. gadā līdz 2,4 % — 2005. gadā. Savukārt valstīs, kuras ES pievienojās 2004. gadā, valsts ieguldījumi ir ievērojami palielinājušies, un pašreiz tie ir aptuveni par 50 % lielāki nekā pārējās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

64.

(ņemot vērā iepriekš teikto) atzīmē, ka daudzās dalībvalstīs, izņemot kohēzijas valstis, valsts ieguldījumi ir samazinājušies no 2,9 % no IKP 1993. gadā līdz 2,4 % — 2005. gadā. Savukārt valstīs, kuras ES pievienojās 2004. gadā, valsts ieguldījumi ir ievērojami palielinājušies, un pašreiz tie ir aptuveni par 50 % lielāki nekā pārējās dalībvalstīs;

| 65. | norāda, ka valsts ieguldījumu palielināšana jaunajās dalībvalstīs notikusi, vienlaikus īstenojot budžeta konsolidācijas pasākumus; |
| --- | --- |

65.

norāda, ka valsts ieguldījumu palielināšana jaunajās dalībvalstīs notikusi, vienlaikus īstenojot budžeta konsolidācijas pasākumus;

| 66. | uzsver, ka kopumā, neraugoties uz sarežģīto situāciju valstu budžetos, pateicoties līdzekļu pārstrukturēšanai, finansējums (ar tautsaimniecību saistīti ieguldījumi) pasākumiem ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā ir samazinājies tikai nedaudz vai pat palielinājies; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka kopumā, neraugoties uz sarežģīto situāciju valstu budžetos, pateicoties līdzekļu pārstrukturēšanai, finansējums (ar tautsaimniecību saistīti ieguldījumi) pasākumiem ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā ir samazinājies tikai nedaudz vai pat palielinājies;

| 67. | pauž nožēlu, ka, analizējot valstu budžetus, nepietiekami tika ņemta vērā dažu valstu īpašā situācija, piemēram, nepieciešamība veikt valsts izdevumu konsolidāciju pēc Vācijas apvienošanās; |
| --- | --- |

67.

pauž nožēlu, ka, analizējot valstu budžetus, nepietiekami tika ņemta vērā dažu valstu īpašā situācija, piemēram, nepieciešamība veikt valsts izdevumu konsolidāciju pēc Vācijas apvienošanās;

| 68. | atzinīgi vērtē ziņojumā par kohēziju minēto, ka daudzās dalībvalstīs kopumā pieaug vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme, veicot valsts ieguldījumus, — it īpaši Dānijā, Spānijā, Itālijā, Portugālē, Lielbritānijā un Somijā, kur laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam vietējo un reģionālo pašvaldību veikto ieguldījumu īpatsvars kopējā valsts ieguldījumu struktūrā palielinājies par 10 %; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē ziņojumā par kohēziju minēto, ka daudzās dalībvalstīs kopumā pieaug vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme, veicot valsts ieguldījumus, — it īpaši Dānijā, Spānijā, Itālijā, Portugālē, Lielbritānijā un Somijā, kur laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam vietējo un reģionālo pašvaldību veikto ieguldījumu īpatsvars kopējā valsts ieguldījumu struktūrā palielinājies par 10 %;

| 69. | atzīmē, ka jauno dalībvalstu, izņemot Polijas, Čehijas Republikas un Latvijas, vietējo un reģionālo pašvaldību izdevumu daļa valsts ieguldījumu struktūrā ir daudz mazāka nekā 50 %; |
| --- | --- |

69.

atzīmē, ka jauno dalībvalstu, izņemot Polijas, Čehijas Republikas un Latvijas, vietējo un reģionālo pašvaldību izdevumu daļa valsts ieguldījumu struktūrā ir daudz mazāka nekā 50 %;

| 70. | uzsver ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka pastāv saistība starp spēju īstenot investīciju projektus un to kvalitāti, no vienas puses, un decentralizācijas pakāpi, no otras puses, pieņemot, ka decentralizētajā līmenī darbojas efektīvas pārvaldes struktūras; |
| --- | --- |

70.

uzsver ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka pastāv saistība starp spēju īstenot investīciju projektus un to kvalitāti, no vienas puses, un decentralizācijas pakāpi, no otras puses, pieņemot, ka decentralizētajā līmenī darbojas efektīvas pārvaldes struktūras;

| 71. | ar gandarījumu secina, ka ziņojumā par kohēziju minēta saistība starp lielajiem pārskaitījumiem no struktūrfondiem un ekonomiskās stabilitātes attīstību jaunajās dalībvalstīs. Minētie maksājumi ļāva panākt strauju ekonomisko izaugsmi un konsolidēt publiskās finanses. Tas ļoti skaidri liecina par ietekmi, kāda bijusi Eiropas politiku kombinācijai — finanšu politikas stabilitātei saistībā ar euro un no struktūrfondiem finansētajiem pasākumiem izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. Pateicoties minētajai kombinācijai, arī valūtas maiņas kursi attiecībā pret euro pēdējo gadu laikā ir bijuši stabili; |
| --- | --- |

71.

ar gandarījumu secina, ka ziņojumā par kohēziju minēta saistība starp lielajiem pārskaitījumiem no struktūrfondiem un ekonomiskās stabilitātes attīstību jaunajās dalībvalstīs. Minētie maksājumi ļāva panākt strauju ekonomisko izaugsmi un konsolidēt publiskās finanses. Tas ļoti skaidri liecina par ietekmi, kāda bijusi Eiropas politiku kombinācijai — finanšu politikas stabilitātei saistībā ar euro un no struktūrfondiem finansētajiem pasākumiem izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. Pateicoties minētajai kombinācijai, arī valūtas maiņas kursi attiecībā pret euro pēdējo gadu laikā ir bijuši stabili;

Kopienas politiku ietekme uz ekonomisko un sociālo kohēziju

| 72. | Eiropas pētniecības un jauninājumu politikas sakarā uzsver, ka programmu svarīgākais mērķis ir veicināt Eiropas starptautisko konkurētspēju. Tādēļ minētajam mērķim paredzētie līdzekļi tiek piešķirti ES mēroga konkursa procedūrās; |
| --- | --- |

72.

Eiropas pētniecības un jauninājumu politikas sakarā uzsver, ka programmu svarīgākais mērķis ir veicināt Eiropas starptautisko konkurētspēju. Tādēļ minētajam mērķim paredzētie līdzekļi tiek piešķirti ES mēroga konkursa procedūrās;

| 73. | tādēļ atzīmē, ka tikai 18 % iestāžu, kas piedalījās 6. Izpētes pamatprogrammā, bija no atpalikušajiem reģioniem, un atbalsta ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka Eiropas pētniecības finansēšanas un kohēzijas politikas mērķi viens otru papildina, cenšoties Eiropā uzlabot pētniecību un izstrādi; Komiteja atzinīgi vērtē arī faktu, ka 7. Izpētes pamatprogrammā paredzētās iniciatīvas, piemēram, KnowReg2 stiprina Eiropas pētniecības finansēšanas reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

73.

tādēļ atzīmē, ka tikai 18 % iestāžu, kas piedalījās 6. Izpētes pamatprogrammā, bija no atpalikušajiem reģioniem, un atbalsta ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka Eiropas pētniecības finansēšanas un kohēzijas politikas mērķi viens otru papildina, cenšoties Eiropā uzlabot pētniecību un izstrādi; Komiteja atzinīgi vērtē arī faktu, ka 7. Izpētes pamatprogrammā paredzētās iniciatīvas, piemēram, KnowReg2 stiprina Eiropas pētniecības finansēšanas reģionālo dimensiju;

| 74. | uzsver, ka Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, veicinot MVU darbību un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, var lietderīgi papildināt kohēzijas politikas pasākumus; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, veicinot MVU darbību un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, var lietderīgi papildināt kohēzijas politikas pasākumus;

| 75. | uzsver ziņojumā par kohēziju Eiropas konkurences politikas sakarā minēto, ka saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu sniegtais valsts atbalsts atpalikušajiem reģioniem ir samazinājies no 19 miljardiem euro 2003. gadā līdz 11 miljardiem EUR 2005. gadā; |
| --- | --- |

75.

uzsver ziņojumā par kohēziju Eiropas konkurences politikas sakarā minēto, ka saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu sniegtais valsts atbalsts atpalikušajiem reģioniem ir samazinājies no 19 miljardiem euro 2003. gadā līdz 11 miljardiem EUR 2005. gadā;

| 76. | norāda, ka samazinājies ne tikai saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu sniegtais atbalsts, bet valsts atbalsts kohēzijas valstīs arvien biežāk tiek sniegts Lisabonas un Gēteborgas mērķu īstenošanai (vide, reģionālais atbalsts, MVU, nodarbinātība, izglītība un pētniecība). Vairāk nekā puse dalībvalstu lielāku atbalstu sniedz minēto horizontālo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

76.

norāda, ka samazinājies ne tikai saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu sniegtais atbalsts, bet valsts atbalsts kohēzijas valstīs arvien biežāk tiek sniegts Lisabonas un Gēteborgas mērķu īstenošanai (vide, reģionālais atbalsts, MVU, nodarbinātība, izglītība un pētniecība). Vairāk nekā puse dalībvalstu lielāku atbalstu sniedz minēto horizontālo mērķu sasniegšanai;

| 77. | atzīmē, ka, neraugoties uz Eiropas Savienības paplašināšanu, jaunajā plānošanas periodā tikai 34 % iedzīvotāju dzīvo atpalikušos reģionos, kas var saņemt atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

77.

atzīmē, ka, neraugoties uz Eiropas Savienības paplašināšanu, jaunajā plānošanas periodā tikai 34 % iedzīvotāju dzīvo atpalikušos reģionos, kas var saņemt atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu;

| 78. | atzīmē ziņojumā par kohēziju minēto, ka saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku veiktā tirgus organizācija atbilst galvenokārt tādu reģionu interesēm, kuri ir attīstīti un kuros ir lielas ražotnes, un tāpēc uzsver, ka pašreizējā plānošanas periodā lauku rajonu attīstībai paredzētie instrumenti galvenokārt jāizmanto konverģences reģionos, un atzinīgi vērtē iespēju ar modulācijas palīdzību vēl vairāk palielināt pašreizējā plānošanas periodā lauku attīstībai paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

78.

atzīmē ziņojumā par kohēziju minēto, ka saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku veiktā tirgus organizācija atbilst galvenokārt tādu reģionu interesēm, kuri ir attīstīti un kuros ir lielas ražotnes, un tāpēc uzsver, ka pašreizējā plānošanas periodā lauku rajonu attīstībai paredzētie instrumenti galvenokārt jāizmanto konverģences reģionos, un atzinīgi vērtē iespēju ar modulācijas palīdzību vēl vairāk palielināt pašreizējā plānošanas periodā lauku attīstībai paredzētos līdzekļus;

| 79. | norāda uz problēmām, kas galvenokārt būs jārisina valstīs, kurās ir augsts lauksaimniecībā nodarbināto līmenis, tuvākajos gados veicot ne tikai pāreju uz konkurētspējīgu lauksaimniecisko ražošanu, bet arī dažādojot saimniecisko darbību lauku rajonos; |
| --- | --- |

79.

norāda uz problēmām, kas galvenokārt būs jārisina valstīs, kurās ir augsts lauksaimniecībā nodarbināto līmenis, tuvākajos gados veicot ne tikai pāreju uz konkurētspējīgu lauksaimniecisko ražošanu, bet arī dažādojot saimniecisko darbību lauku rajonos;

| 80. | uzsver ziņojumā par kohēziju ES budžeta sakarā minēto, ka kohēzijas politikai ir bijusi būtiska nozīme Eiropas Savienības veidošanā, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu vienādu pieeju Eiropas vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

80.

uzsver ziņojumā par kohēziju ES budžeta sakarā minēto, ka kohēzijas politikai ir bijusi būtiska nozīme Eiropas Savienības veidošanā, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu vienādu pieeju Eiropas vienotajam tirgum;

| 81. | Eiropas budžeta politikas sakarā atzīmē, ka pašreiz aptuveni trešā daļa ES izdevumu ir paredzēti kohēzijas politikai, un 2013. gadā tie būs aptuveni 54,2 miljardi euro, kā arī norāda, ka kohēzijas politikai paredzētie līdzekļi, izteikti procentos no Eiropas Savienības IKP, 2013. gadā būs samazinājušies par aptuveni 0,35 % salīdzinājumā ar gandrīz 0,4 % — 2004. gadā; |
| --- | --- |

81.

Eiropas budžeta politikas sakarā atzīmē, ka pašreiz aptuveni trešā daļa ES izdevumu ir paredzēti kohēzijas politikai, un 2013. gadā tie būs aptuveni 54,2 miljardi euro, kā arī norāda, ka kohēzijas politikai paredzētie līdzekļi, izteikti procentos no Eiropas Savienības IKP, 2013. gadā būs samazinājušies par aptuveni 0,35 % salīdzinājumā ar gandrīz 0,4 % — 2004. gadā;

| 82. | uzsver, ka sakarā ar ES paplašināšanu pašreizējā plānošanas perioda beigās aptuveni 85 % (salīdzinot ar 56 % — 1989. gadā) kohēzijai paredzēto līdzekļu tiks atvēlēti atpalikušajiem reģioniem. Paredzams, ka tad jaunās dalībvalstis saņems aptuveni 52 % visu kohēzijai paredzēto līdzekļu, neraugoties uz to, ka minētajās valstīs dzīvo tikai 21 % ES iedzīvotāju; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka sakarā ar ES paplašināšanu pašreizējā plānošanas perioda beigās aptuveni 85 % (salīdzinot ar 56 % — 1989. gadā) kohēzijai paredzēto līdzekļu tiks atvēlēti atpalikušajiem reģioniem. Paredzams, ka tad jaunās dalībvalstis saņems aptuveni 52 % visu kohēzijai paredzēto līdzekļu, neraugoties uz to, ka minētajās valstīs dzīvo tikai 21 % ES iedzīvotāju;

| 83. | pauž nožēlu, ka minētā ziņojuma par kohēziju attiecīgajā sadaļā nav iekļauti visaptveroši priekšlikumi par kohēzijas politikas un citu Kopienas politiku mijiedarbības pastiprināšanu, un aicina Komisiju saistībā ar paredzēto ES finanšu sistēmas reformu šādus priekšlikumus iekļaut kādā no nākamajiem starpposma ziņojumiem; |
| --- | --- |

83.

pauž nožēlu, ka minētā ziņojuma par kohēziju attiecīgajā sadaļā nav iekļauti visaptveroši priekšlikumi par kohēzijas politikas un citu Kopienas politiku mijiedarbības pastiprināšanu, un aicina Komisiju saistībā ar paredzēto ES finanšu sistēmas reformu šādus priekšlikumus iekļaut kādā no nākamajiem starpposma ziņojumiem;

| 84. | uzsver, ka jāveido visu iesaistīto pušu dialogs, lai analizētu un ņemtu vērā Eiropas likumdošanas iespējamo ietekmi uz pilsētu un reģionālās attīstības ilgtspējību, kā arī uzlabotu to ES politiku un iniciatīvu koordināciju, kas attiecas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ar esošo procedūru (piemēram, ietekmes novērtējumu) palīdzību, un lūdz Eiropas Komisiju savlaicīgi iesaistīt RK minētajā procesā; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka jāveido visu iesaistīto pušu dialogs, lai analizētu un ņemtu vērā Eiropas likumdošanas iespējamo ietekmi uz pilsētu un reģionālās attīstības ilgtspējību, kā arī uzlabotu to ES politiku un iniciatīvu koordināciju, kas attiecas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ar esošo procedūru (piemēram, ietekmes novērtējumu) palīdzību, un lūdz Eiropas Komisiju savlaicīgi iesaistīt RK minētajā procesā;

Kohēzijas politikas reforma no 2007.–2013. gadam

| 85. | atzīmē ziņojumā par kohēziju minēto, ka kohēzijas politikas reforma laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam tiks veikta, lai saglabātu jau pārbaudītos plānošanas, partnerības, līdzfinansēšanas un novērtēšanas principus, kā arī ieviestu tādus jauninājumus kā stratēģiskāka pieeja, lielāka decentralizācija un lietderība, kā arī vienkāršāka pārvaldība; |
| --- | --- |

85.

atzīmē ziņojumā par kohēziju minēto, ka kohēzijas politikas reforma laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam tiks veikta, lai saglabātu jau pārbaudītos plānošanas, partnerības, līdzfinansēšanas un novērtēšanas principus, kā arī ieviestu tādus jauninājumus kā stratēģiskāka pieeja, lielāka decentralizācija un lietderība, kā arī vienkāršāka pārvaldība;

| 86. | uzsver kohēzijas politikas un Lisabonas stratēģijas ciešo saistību, kuras dēļ plānošanas procesā tika paredzēts, ka programmām vairāk jāveicina izaugsme un nodarbinātība. To izdosies nodrošināt tikai tādā gadījumā, ja dalībvalstu iestādes, kas atbildīgas par kohēzijas politiku un struktūrpolitiku, cieši sadarbosies ar iestādēm, kas atbildīgas par nacionālo reformu plānu izstrādi; |
| --- | --- |

86.

uzsver kohēzijas politikas un Lisabonas stratēģijas ciešo saistību, kuras dēļ plānošanas procesā tika paredzēts, ka programmām vairāk jāveicina izaugsme un nodarbinātība. To izdosies nodrošināt tikai tādā gadījumā, ja dalībvalstu iestādes, kas atbildīgas par kohēzijas politiku un struktūrpolitiku, cieši sadarbosies ar iestādēm, kas atbildīgas par nacionālo reformu plānu izstrādi;

| 87. | saistībā ar struktūrfondu līdzekļu izlietošanu Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai (“earmarking” — “iezīmēšana”) uzsver, ka aptuveni 64 % konverģences līdzekļu un vairāk nekā 80 % konkurētspējas mērķim paredzēto līdzekļu tiek izlietoti minētajās jomās, kas ļauj sasniegt kopīgi izvirzītos mērķus. Tādējādi 210 miljardi euro tiek ieguldīti, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

87.

saistībā ar struktūrfondu līdzekļu izlietošanu Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai (“earmarking” — “iezīmēšana”) uzsver, ka aptuveni 64 % konverģences līdzekļu un vairāk nekā 80 % konkurētspējas mērķim paredzēto līdzekļu tiek izlietoti minētajās jomās, kas ļauj sasniegt kopīgi izvirzītos mērķus. Tādējādi 210 miljardi euro tiek ieguldīti, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību;

| 88. | saistībā ar kohēzijas politikas virzību, lai īstenotu Lisabonas stratēģijas mērķus, atzīmē, ka ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšana ir viens no Eiropas Savienības mērķiem. Nedrīkst rasties iespaids, ka kohēzijas politika kalpo vienīgi Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

88.

saistībā ar kohēzijas politikas virzību, lai īstenotu Lisabonas stratēģijas mērķus, atzīmē, ka ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšana ir viens no Eiropas Savienības mērķiem. Nedrīkst rasties iespaids, ka kohēzijas politika kalpo vienīgi Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai;

| 89. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija mēģinājusi radīt lielāku pārredzamību un juridisko skaidrību, izstrādājot vienotu fondu regulu, kas aizstāja 10 līdz šim spēkā esošās regulas. Tas pats sakāms arī par vispārējās fondu regulas attiecināšanu uz Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

89.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija mēģinājusi radīt lielāku pārredzamību un juridisko skaidrību, izstrādājot vienotu fondu regulu, kas aizstāja 10 līdz šim spēkā esošās regulas. Tas pats sakāms arī par vispārējās fondu regulas attiecināšanu uz Kohēzijas fondu;

| 90. | norāda, ka reformas ietekmi uz plānošanu un struktūrfondu īstenošanu varēs visaptveroši novērtēt tikai pēc rīcības programmu apstiprināšanas un uzsākšanas, un aicina Komisiju veikt minēto novērtējumu kādā no nākamajiem ziņojumiem; |
| --- | --- |

90.

norāda, ka reformas ietekmi uz plānošanu un struktūrfondu īstenošanu varēs visaptveroši novērtēt tikai pēc rīcības programmu apstiprināšanas un uzsākšanas, un aicina Komisiju veikt minēto novērtējumu kādā no nākamajiem ziņojumiem;

| 91. | aicina Piektajā ziņojumā par kohēziju īpašu nodaļu veltīt pilsētu dimensijai, jo Eiropas pilsētām ir svarīga nozīme Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas mērķu, kā arī (piemēram, imigrantu) sociālās integrācijas īstenošanā; |
| --- | --- |

91.

aicina Piektajā ziņojumā par kohēziju īpašu nodaļu veltīt pilsētu dimensijai, jo Eiropas pilsētām ir svarīga nozīme Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas mērķu, kā arī (piemēram, imigrantu) sociālās integrācijas īstenošanā;

Jauni izaicinājumi

| 92. | uzskata, ka Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju iezīmē sākumu debatēm par kohēzijas politikas turpmāko virzību pēc 2013. gada un tāpēc nepieciešams veikt visaptverošu analīzi par to, kādi būs kohēzijas politikas svarīgākie uzdevumi nākotnē; Komiteja arī uzskata, ka Paziņojumā par Ceturto ziņojumu par kohēziju iekļautās nostādnes ir pirmais solis šajā virzienā. Vienlaikus Komiteja uzsver, ka ziņojumā minētās problēmas ir jārisina ne tikai ar kohēzijas politikas, bet arī ar citu ES politiku palīdzību; |
| --- | --- |

92.

uzskata, ka Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju iezīmē sākumu debatēm par kohēzijas politikas turpmāko virzību pēc 2013. gada un tāpēc nepieciešams veikt visaptverošu analīzi par to, kādi būs kohēzijas politikas svarīgākie uzdevumi nākotnē; Komiteja arī uzskata, ka Paziņojumā par Ceturto ziņojumu par kohēziju iekļautās nostādnes ir pirmais solis šajā virzienā. Vienlaikus Komiteja uzsver, ka ziņojumā minētās problēmas ir jārisina ne tikai ar kohēzijas politikas, bet arī ar citu ES politiku palīdzību;

| 93. | uzsver, ka globalizācijas un ES paplašināšanas dēļ dalībvalstīs, it īpaši vietējā un reģionālajā līmenī, ir nepieciešams veikt pārstrukturēšanu un modernizēšanu, un norāda uz ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka globalizācija dažādi ietekmēs atsevišķas tautsaimniecības nozares un reģionus. Komiteja arī apzinās, ka ne tikai atpalikušajiem reģioniem, bet arī citiem ES reģioniem būs jāpielāgojas minētajām pārmaiņām. Minētajā procesā jāņem vērā arī reģionu kultūras mantojums; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka globalizācijas un ES paplašināšanas dēļ dalībvalstīs, it īpaši vietējā un reģionālajā līmenī, ir nepieciešams veikt pārstrukturēšanu un modernizēšanu, un norāda uz ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka globalizācija dažādi ietekmēs atsevišķas tautsaimniecības nozares un reģionus. Komiteja arī apzinās, ka ne tikai atpalikušajiem reģioniem, bet arī citiem ES reģioniem būs jāpielāgojas minētajām pārmaiņām. Minētajā procesā jāņem vērā arī reģionu kultūras mantojums;

| 94. | tomēr norāda arī uz to, ka svarīgs kohēzijas politikas uzdevums ir pastiprināti attīstīt spēju pielāgoties rūpnieciskajām pārmaiņām, veicinot tehnoloģijas attīstību, kā arī izglītību un tālākizglītību, lai tādējādi varētu izmantot iespējas, ko paver globalizācija; |
| --- | --- |

94.

tomēr norāda arī uz to, ka svarīgs kohēzijas politikas uzdevums ir pastiprināti attīstīt spēju pielāgoties rūpnieciskajām pārmaiņām, veicinot tehnoloģijas attīstību, kā arī izglītību un tālākizglītību, lai tādējādi varētu izmantot iespējas, ko paver globalizācija;

| 95. | atzīmē, ka arī klimata pārmaiņu ietekme uz Eiropas reģioniem būs atšķirīga, piemēram, saistībā ar pretplūdu aizsardzību un klimata apstākļu pārmaiņām būs jāveic jauni pārstrukturēšanas un pielāgošanās pasākumi lauksaimniecībā. Vienlaikus atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas tehnoloģiju izstrāde paver jaunas izaugsmes un nodarbinātības iespējas, ka arī jaunus tirgus visā pasaulē; |
| --- | --- |

95.

atzīmē, ka arī klimata pārmaiņu ietekme uz Eiropas reģioniem būs atšķirīga, piemēram, saistībā ar pretplūdu aizsardzību un klimata apstākļu pārmaiņām būs jāveic jauni pārstrukturēšanas un pielāgošanās pasākumi lauksaimniecībā. Vienlaikus atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas tehnoloģiju izstrāde paver jaunas izaugsmes un nodarbinātības iespējas, ka arī jaunus tirgus visā pasaulē;

| 96. | atbalsta ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka enerģijas cenu pieaugums galvenokārt skars reģionus, kuros ir zema energoefektivitāte un kuru tautsaimniecības nozarēm ir augsts enerģijas patēriņa līmenis. Minēto attīstības tendenču dēļ nomaļajos, attālākajos, salu, kalnu un izolētajos reģionos grūti atrisināms jautājums būs arī izaugsmes potenciāla saglabāšana, neraugoties augstākajām transporta izmaksām; |
| --- | --- |

96.

atbalsta ziņojumā par kohēziju pausto viedokli, ka enerģijas cenu pieaugums galvenokārt skars reģionus, kuros ir zema energoefektivitāte un kuru tautsaimniecības nozarēm ir augsts enerģijas patēriņa līmenis. Minēto attīstības tendenču dēļ nomaļajos, attālākajos, salu, kalnu un izolētajos reģionos grūti atrisināms jautājums būs arī izaugsmes potenciāla saglabāšana, neraugoties augstākajām transporta izmaksām;

| 97. | uzsver ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka demogrāfiskās pārmaiņas pakāpeniski var kļūt par būtisku šķērsli izaugsmei un attīstībai daudzos Eiropas Savienības reģionos; |
| --- | --- |

97.

uzsver ziņojumā par kohēziju izdarīto secinājumu, ka demogrāfiskās pārmaiņas pakāpeniski var kļūt par būtisku šķērsli izaugsmei un attīstībai daudzos Eiropas Savienības reģionos;

| 98. | tāpēc uzskata, ka reģionu iniciatīvas vispārējā izglītības līmeņa paaugstināšanai un skolu nepabeigušo skaita samazināšanai ir svarīgs priekšnosacījums, lai, palielinot produktivitāti un pievienoto vērtību, mazinātu sabiedrības novecošanās ietekmi; |
| --- | --- |

98.

tāpēc uzskata, ka reģionu iniciatīvas vispārējā izglītības līmeņa paaugstināšanai un skolu nepabeigušo skaita samazināšanai ir svarīgs priekšnosacījums, lai, palielinot produktivitāti un pievienoto vērtību, mazinātu sabiedrības novecošanās ietekmi;

Kohēzijas politikas nākotne

| 99. | norāda, ka debates par kohēzijas politikas turpmāko virzību nākamo gadu laikā risināsies vienlaikus ar diskusijām par ES budžeta reformu. Tādēļ nākamajā gadā jāapzina iespējas un jānovērtē pašreizējās ES politikas. Debates veicinās arī Eiropas Komisijas Piektais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

99.

norāda, ka debates par kohēzijas politikas turpmāko virzību nākamo gadu laikā risināsies vienlaikus ar diskusijām par ES budžeta reformu. Tādēļ nākamajā gadā jāapzina iespējas un jānovērtē pašreizējās ES politikas. Debates veicinās arī Eiropas Komisijas Piektais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju;

| 100. | uzskata, ka Eiropas Komisijas Paziņojumā par ziņojumu par kohēziju uzdotie jautājumi ir pirmais ieguldījums kohēzijas politikas nākotnes apspriešanā, un, atbildot uz minētajiem jautājumiem, Komiteja vēlētos izteikt šādus pirmos ierosinājumus; |
| --- | --- |

100.

uzskata, ka Eiropas Komisijas Paziņojumā par ziņojumu par kohēziju uzdotie jautājumi ir pirmais ieguldījums kohēzijas politikas nākotnes apspriešanā, un, atbildot uz minētajiem jautājumiem, Komiteja vēlētos izteikt šādus pirmos ierosinājumus;

Ciktāl kohēzijas politika ir pielāgota jaunajām problēmām, ar kurām Eiropas reģioni saskarsies turpmākajos gados?

| 101. | norāda, ka Eiropas reģioni tikai tad spēs rast risinājumus nākotnes izaicinājumiem, ja ES mēroga stratēģiskās pamatnostādnes būs līdzsvarā ar nepieciešamo elastību līdzekļu izlietošanā reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

101.

norāda, ka Eiropas reģioni tikai tad spēs rast risinājumus nākotnes izaicinājumiem, ja ES mēroga stratēģiskās pamatnostādnes būs līdzsvarā ar nepieciešamo elastību līdzekļu izlietošanā reģionālajā līmenī;

| 102. | uzskata, ka jāvelta pūliņi un reģionos jāizstrādā īpašas uz nākotni vērstas stratēģijas, lai savlaicīgi noteiktu, kādas problēmas būs jārisina nākotnē, un, salīdzinot reģionus visā ES, apzinātu atsevišķo reģionu situāciju Eiropā. Turklāt jāpārbauda arī, vai un kādi jauni rādītāji vajadzīgi kohēzijas politikas novērtēšanai; |
| --- | --- |

102.

uzskata, ka jāvelta pūliņi un reģionos jāizstrādā īpašas uz nākotni vērstas stratēģijas, lai savlaicīgi noteiktu, kādas problēmas būs jārisina nākotnē, un, salīdzinot reģionus visā ES, apzinātu atsevišķo reģionu situāciju Eiropā. Turklāt jāpārbauda arī, vai un kādi jauni rādītāji vajadzīgi kohēzijas politikas novērtēšanai;

| 103. | uzsver, ka ir jāpaplašina pētnieku, valstu zinātniskās pētniecības institūtu un reģionālo pētniecības apvienību viedokļu apmaiņa un sadarbība, meklējot jaunas reģionālās politikas metodes un modeļus, lai apzinātu efektīvākus veidus, kā izplatīt idejas un tās praktiski izmantot pasākumu plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā. Komiteja rosina Eiropas Komisiju izveidot atbilstošu mehānismu sadarbības, tīklu veidošanas un informācijas izplatīšanas veicināšanai minētajā jomā; |
| --- | --- |

103.

uzsver, ka ir jāpaplašina pētnieku, valstu zinātniskās pētniecības institūtu un reģionālo pētniecības apvienību viedokļu apmaiņa un sadarbība, meklējot jaunas reģionālās politikas metodes un modeļus, lai apzinātu efektīvākus veidus, kā izplatīt idejas un tās praktiski izmantot pasākumu plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā. Komiteja rosina Eiropas Komisiju izveidot atbilstošu mehānismu sadarbības, tīklu veidošanas un informācijas izplatīšanas veicināšanai minētajā jomā;

Kāda ir kohēzijas politikas loma, risinot globalizācijas izraisītās problēmas?

| 104. | uzskata, ka globalizācija ir vēl viens strukturālo pārmaiņu posms, kas ne tikai paver jaunas iespējas Eiropas reģioniem un vietējām pašvaldībām, bet ir saistīts arī ar risku; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka globalizācija ir vēl viens strukturālo pārmaiņu posms, kas ne tikai paver jaunas iespējas Eiropas reģioniem un vietējām pašvaldībām, bet ir saistīts arī ar risku;

| 105. | uzskata, ka zināmas globalizācijas izraisītās ekonomiskās un sociālās problēmas lietderīgi risināt ar reģionālās politikas palīdzību, jo tā piedāvā daudznozaru un iedzīvotājiem tuvus risinājumus; |
| --- | --- |

105.

uzskata, ka zināmas globalizācijas izraisītās ekonomiskās un sociālās problēmas lietderīgi risināt ar reģionālās politikas palīdzību, jo tā piedāvā daudznozaru un iedzīvotājiem tuvus risinājumus;

| 106. | atzinīgi vērtē faktu, ka ziņojumā par kohēziju pirmo reizi sīkāk aplūkota citu valstu, it īpaši Amerikas Savienoto Valstu, Krievijas un Ķīnas, reģionālā politika, un uzskata, ka tas ir svarīgs solis, lai veiktu starptautisku salīdzinājumu un apmainītos ar informāciju par reģionālās attīstības stratēģijām; |
| --- | --- |

106.

atzinīgi vērtē faktu, ka ziņojumā par kohēziju pirmo reizi sīkāk aplūkota citu valstu, it īpaši Amerikas Savienoto Valstu, Krievijas un Ķīnas, reģionālā politika, un uzskata, ka tas ir svarīgs solis, lai veiktu starptautisku salīdzinājumu un apmainītos ar informāciju par reģionālās attīstības stratēģijām;

| 107. | aicina Komisiju arī turpmāk plašāk apzināt globalizācijas ietekmi uz reģioniem un tautsaimniecības nozarēm, lai reģionālajām un vietējām pašvaldībām sniegtu svarīgu informāciju par globalizācijas attīstības tendencēm un izraisītajām problēmām reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

107.

aicina Komisiju arī turpmāk plašāk apzināt globalizācijas ietekmi uz reģioniem un tautsaimniecības nozarēm, lai reģionālajām un vietējām pašvaldībām sniegtu svarīgu informāciju par globalizācijas attīstības tendencēm un izraisītajām problēmām reģionālajā līmenī;

| 108. | uzskata, ka uz nākotni vērsta reģionālā politika, kuras pamatā ir piedāvājuma faktoru nostiprināšana, ir līdzeklis, lai vispasaules konkurencē par tirgiem un konkurencē starp uzņēmumiem arī turpmāk saglabātu sasniegto attīstības līmeni; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka uz nākotni vērsta reģionālā politika, kuras pamatā ir piedāvājuma faktoru nostiprināšana, ir līdzeklis, lai vispasaules konkurencē par tirgiem un konkurencē starp uzņēmumiem arī turpmāk saglabātu sasniegto attīstības līmeni;

| 109. | uzsver, ka globalizācija ir jāvērtē kā neatgriezenisks process un, darbojoties novatoriski un efektīvi, jāizstrādā reģionu interesēm atbilstošas attīstības stratēģijas; |
| --- | --- |

109.

uzsver, ka globalizācija ir jāvērtē kā neatgriezenisks process un, darbojoties novatoriski un efektīvi, jāizstrādā reģionu interesēm atbilstošas attīstības stratēģijas;

Kāda ir kohēzijas politikas loma, reaģējot uz klimata pārmaiņām?

| 110. | uzskata, ka klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām pasaules mēroga problēmām, kuru var atrisināt, tikai īstenojot starptautiski saskaņotu un integrētu plānu, kā arī daudzus pasākumu kopumus; |
| --- | --- |

110.

uzskata, ka klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām pasaules mēroga problēmām, kuru var atrisināt, tikai īstenojot starptautiski saskaņotu un integrētu plānu, kā arī daudzus pasākumu kopumus;

| 111. | uzskata, ka kohēzijas politikas galvenais uzdevums ir veicināt CO2 emisiju samazināšanu, energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, it īpaši — atpalikušajos reģionos. Šiem reģioniem nozīmīgs ir fakts, ka minētajā jomā jau pašreiz ir izveidojušies jauni tirgi un uzņēmumi; |
| --- | --- |

111.

uzskata, ka kohēzijas politikas galvenais uzdevums ir veicināt CO2 emisiju samazināšanu, energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, it īpaši — atpalikušajos reģionos. Šiem reģioniem nozīmīgs ir fakts, ka minētajā jomā jau pašreiz ir izveidojušies jauni tirgi un uzņēmumi;

| 112. | uzsver tomēr arī, ka kohēzijas politikas iespējas ir ierobežotas un tā, piemēram, nespēj novērst problēmas, kuras radījusi nepareiza piešķiršanas politika vai iespējamie konkurences izkropļojumi emisiju tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

112.

uzsver tomēr arī, ka kohēzijas politikas iespējas ir ierobežotas un tā, piemēram, nespēj novērst problēmas, kuras radījusi nepareiza piešķiršanas politika vai iespējamie konkurences izkropļojumi emisiju tirdzniecības jomā;

Kā kohēzijas politika turpmāk var sekmēt izaugsmi un nodarbinātību?

| 113. | uzskata, ka kohēzijas politikas pamatā arī nākotnē jābūt solidaritātes principam un tās svarīgākajam uzdevumam jābūt izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. Lai paaugstinātu kohēzijas politikas efektivitāti, Komiteja izveidojusi platformu Lisabonas procesa uzraudzībai, kas paver iespējas vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbībai un labas prakses apmaiņai minētajā jomā; |
| --- | --- |

113.

uzskata, ka kohēzijas politikas pamatā arī nākotnē jābūt solidaritātes principam un tās svarīgākajam uzdevumam jābūt izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. Lai paaugstinātu kohēzijas politikas efektivitāti, Komiteja izveidojusi platformu Lisabonas procesa uzraudzībai, kas paver iespējas vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbībai un labas prakses apmaiņai minētajā jomā;

| 114. | uzskata, ka tāpēc ir jānoskaidro, kāda būs turpmāko atbalsta instrumentu loma minēto mērķu sasniegšanā, piemēram, saistībā ar zaudētajām subsīdijām, no vienas puses, un apgrozības fondu, no otras puses; |
| --- | --- |

114.

uzskata, ka tāpēc ir jānoskaidro, kāda būs turpmāko atbalsta instrumentu loma minēto mērķu sasniegšanā, piemēram, saistībā ar zaudētajām subsīdijām, no vienas puses, un apgrozības fondu, no otras puses;

| 115. | norāda, ka kohēzijas politikā turpmāk ir jāņem vērā, ka izaugsmi un nodarbinātību var panākt ne tikai nostiprinot Eiropas pašreizējās priekšrocības, bet arī palīdzot pārvarēt atpalicību vājākajiem reģioniem, kuriem jārisina daudzas problēmas. Ar minēto procesu saistīto problēmu analīze sniedz atbildi uz jautājumu, cik lielā mērā kohēzijas politikas instrumenti ir jāizmanto katrā no mērķa reģionu veidiem; |
| --- | --- |

115.

norāda, ka kohēzijas politikā turpmāk ir jāņem vērā, ka izaugsmi un nodarbinātību var panākt ne tikai nostiprinot Eiropas pašreizējās priekšrocības, bet arī palīdzot pārvarēt atpalicību vājākajiem reģioniem, kuriem jārisina daudzas problēmas. Ar minēto procesu saistīto problēmu analīze sniedz atbildi uz jautājumu, cik lielā mērā kohēzijas politikas instrumenti ir jāizmanto katrā no mērķa reģionu veidiem;

| 116. | uzskata, ka kohēzijas politikas pamatā arī nākotnē jābūt subsidiaritātes principam un tās svarīgākajam uzdevumam jābūt izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai, lai uzlabotu tās efektivitāti, Reģionu komiteja ir izveidojusi Lisabonas stratēģijas uzraudzības platformu, ar kuras starpniecību vietējās un reģionālās pašvaldības var sadarboties un apmainīties ar labas prakses piemēriem šajā jomā; |
| --- | --- |

116.

uzskata, ka kohēzijas politikas pamatā arī nākotnē jābūt subsidiaritātes principam un tās svarīgākajam uzdevumam jābūt izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai, lai uzlabotu tās efektivitāti, Reģionu komiteja ir izveidojusi Lisabonas stratēģijas uzraudzības platformu, ar kuras starpniecību vietējās un reģionālās pašvaldības var sadarboties un apmainīties ar labas prakses piemēriem šajā jomā;

| 117. | šajā ziņā norāda uz vienotā tirgus stratēģijas pārstrādāšanu, kas notiks vienlaikus ar debatēm par kohēzijas politikas turpmāko virzību; |
| --- | --- |

117.

šajā ziņā norāda uz vienotā tirgus stratēģijas pārstrādāšanu, kas notiks vienlaikus ar debatēm par kohēzijas politikas turpmāko virzību;

Kādai turpmākajā kohēzijas politikā jābūt vietējo un reģionālo pašvaldību lomai problēmu risināšanā?

| 118. | atzinīgi vērtē ziņojumā par kohēziju minēto, ka efektīva vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieku iesaistīšana ļāvusi uzlabot pārvaldību un paaugstināt strukturālā atbalsta efektivitāti; |
| --- | --- |

118.

atzinīgi vērtē ziņojumā par kohēziju minēto, ka efektīva vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieku iesaistīšana ļāvusi uzlabot pārvaldību un paaugstināt strukturālā atbalsta efektivitāti;

| 119. | tādēļ aicina turpmāk vietējās un reģionālās pašvaldības plašāk nekā līdz šim iesaistīt kohēzijas politikas plānošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

119.

tādēļ aicina turpmāk vietējās un reģionālās pašvaldības plašāk nekā līdz šim iesaistīt kohēzijas politikas plānošanā un īstenošanā;

Kā turpmāk sadalīt Eiropas, valstu un reģionālā līmeņa atbildību kohēzijas politikas īstenošanā?

| 120. | uzskata, ka debates par turpmāko atbildības sadalījumu kohēzijas politikā lielā mērā būs atkarīgas no kohēzijas politikas turpmākajiem instrumentiem un mērķiem, un šajā sakarā norāda, ka sarunas par minētajiem jautājumiem, kas risinājās, apspriežot finanšu plānu 2007.–2013. gadam, noritēja sarežģīti; |
| --- | --- |

120.

uzskata, ka debates par turpmāko atbildības sadalījumu kohēzijas politikā lielā mērā būs atkarīgas no kohēzijas politikas turpmākajiem instrumentiem un mērķiem, un šajā sakarā norāda, ka sarunas par minētajiem jautājumiem, kas risinājās, apspriežot finanšu plānu 2007.–2013. gadam, noritēja sarežģīti;

| 121. | ierosina Komisijai visaptveroši novērtēt pašreizējo atbildības sadalījumu kohēzijas politikā, novērtējumā aplūkojot arī pieredzi saistībā ar pašreizējo pārvaldības sistēmu, termiņa vidusposma pārskatu un plānošanas perioda ilgumu; |
| --- | --- |

121.

ierosina Komisijai visaptveroši novērtēt pašreizējo atbildības sadalījumu kohēzijas politikā, novērtējumā aplūkojot arī pieredzi saistībā ar pašreizējo pārvaldības sistēmu, termiņa vidusposma pārskatu un plānošanas perioda ilgumu;

| 122. | aicina nodrošināt atbilstošu līdzsvaru starp “lejupējām” (top-down) ES norādēm un nepieciešamo un elastīgo “augšupējo” (bottom-up) pieeju instrumentu izvēlē un izmantošanā; |
| --- | --- |

122.

aicina nodrošināt atbilstošu līdzsvaru starp “lejupējām” (top-down) ES norādēm un nepieciešamo un elastīgo “augšupējo” (bottom-up) pieeju instrumentu izvēlē un izmantošanā;

Kā kohēzijas politika var efektīvāk nekā līdz šim papildināt valstu pūliņus?

| 123. | uzskata, ka vienota izpratne par kohēzijas politikas uzdevumiem un mērķiem ir svarīgs priekšnosacījums, lai uzlabotu Eiropas atbalstu pūliņiem valsts līmenī; |
| --- | --- |

123.

uzskata, ka vienota izpratne par kohēzijas politikas uzdevumiem un mērķiem ir svarīgs priekšnosacījums, lai uzlabotu Eiropas atbalstu pūliņiem valsts līmenī;

| 124. | tādēļ aicina Komisiju apspriesties ar dalībvalstīm par to, kādi ir valstu un Eiropas reģionālās attīstības instrumentu kopīgie mērķi, un tos vēl vairāk saskaņot, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kā arī ņemot vērā situāciju reģionālajās un vietējās pašvaldībās. Minēto debašu gaitā jāapspriež arī jautājums par Eiropas struktūrpolitikas instrumentu turpmāko struktūru, skaitu un uzdevumiem; |
| --- | --- |

124.

tādēļ aicina Komisiju apspriesties ar dalībvalstīm par to, kādi ir valstu un Eiropas reģionālās attīstības instrumentu kopīgie mērķi, un tos vēl vairāk saskaņot, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kā arī ņemot vērā situāciju reģionālajās un vietējās pašvaldībās. Minēto debašu gaitā jāapspriež arī jautājums par Eiropas struktūrpolitikas instrumentu turpmāko struktūru, skaitu un uzdevumiem;

| 125. | uzsver, ka kohēzijas politika jāturpina īstenot ne tikai atpalikušajos reģionos, kur ir daudz problēmu, bet arī citos reģionos, un uzskata, ka ir jānoskaidro, kā palielināt minētajos reģionos īstenoto pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

125.

uzsver, ka kohēzijas politika jāturpina īstenot ne tikai atpalikušajos reģionos, kur ir daudz problēmu, bet arī citos reģionos, un uzskata, ka ir jānoskaidro, kā palielināt minētajos reģionos īstenoto pasākumu efektivitāti;

Kā stiprināt saikni starp kohēzijas politiku un valsts un citām Eiropas politikām?

| 126. | uzskata, ka jāvelta daudz pūļu, lai vairāk uzsvērtu Eiropas kohēzijas politikas un pārējo ES politiku savstarpējo papildināmību, un šajā sakarā kritiski vērtē ziņojuma par kohēziju attiecīgo sadaļu, jo tajā iekļautās norādes ir nepietiekamas; |
| --- | --- |

126.

uzskata, ka jāvelta daudz pūļu, lai vairāk uzsvērtu Eiropas kohēzijas politikas un pārējo ES politiku savstarpējo papildināmību, un šajā sakarā kritiski vērtē ziņojuma par kohēziju attiecīgo sadaļu, jo tajā iekļautās norādes ir nepietiekamas;

| 127. | uzskata, ka minētās saiknes stiprināšana ir svarīga, lai, gatavojoties debatēm par ES budžeta turpmāko sadalījumu, rastu efektīvu risinājumu, kas ļautu saskaņot kohēzijas politikas un citus ES mērķus; |
| --- | --- |

127.

uzskata, ka minētās saiknes stiprināšana ir svarīga, lai, gatavojoties debatēm par ES budžeta turpmāko sadalījumu, rastu efektīvu risinājumu, kas ļautu saskaņot kohēzijas politikas un citus ES mērķus;

| 128. | uzsver arī, ka savlaicīgi ar dalībvalstīm ir jāsāk dialogs par to, kādi instrumenti tiks izmantoti valsts līmenī un kā tos iespējams saistīt ar turpmākajiem Eiropas instrumentiem; |
| --- | --- |

128.

uzsver arī, ka savlaicīgi ar dalībvalstīm ir jāsāk dialogs par to, kādi instrumenti tiks izmantoti valsts līmenī un kā tos iespējams saistīt ar turpmākajiem Eiropas instrumentiem;

Kādas jaunas sadarbības iespējas paveras reģioniem gan pašā ES, gan reģioniem ārpus tās?

| 129. | uzskata, ka reģionu sadarbības veicināšana Eiropas Savienībā ir svarīgs instruments, lai apmainītos ar atziņām par finansējuma izmantošanas efektivitāti, turpmāk risināmajiem jautājumiem un reģionu darbības efektivitāti. Komiteja uzsver, ka Komisijas iniciatīva “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām”, kas paredzēta ekonomikas modernizēšanai un konkurētspējas paaugstināšanai, var būt svarīgs instruments, lai izmantotu un izplatītu attīstītāko reģionu pieredzi un labas prakses piemērus; |
| --- | --- |

129.

uzskata, ka reģionu sadarbības veicināšana Eiropas Savienībā ir svarīgs instruments, lai apmainītos ar atziņām par finansējuma izmantošanas efektivitāti, turpmāk risināmajiem jautājumiem un reģionu darbības efektivitāti. Komiteja uzsver, ka Komisijas iniciatīva “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām”, kas paredzēta ekonomikas modernizēšanai un konkurētspējas paaugstināšanai, var būt svarīgs instruments, lai izmantotu un izplatītu attīstītāko reģionu pieredzi un labas prakses piemērus;

| 130. | uzskata, ka iespējamā vietējā un reģionālā līmeņa iesaiste strukturētajā dialogā, par kuru nesen panākta vienošanās ar Ķīnu un Krieviju, paver labas iespējas, lai izmēģinātu jaunu pieeju reģionālajā politikā, nodotu uzkrāto pieredzi minētajām valstīm un tādējādi sekmētu tajās stabilu reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

130.

uzskata, ka iespējamā vietējā un reģionālā līmeņa iesaiste strukturētajā dialogā, par kuru nesen panākta vienošanās ar Ķīnu un Krieviju, paver labas iespējas, lai izmēģinātu jaunu pieeju reģionālajā politikā, nodotu uzkrāto pieredzi minētajām valstīm un tādējādi sekmētu tajās stabilu reģionālo attīstību;

| 131. | uzskata, ka Reģionu komitejai ir svarīga vidutāja loma, lai veicinātu Eiropas reģionu dialogu par kohēzijas politikas turpmāko virzību un rastu jaunas pārrobežu, starptautiskās un starpreģionu sadarbības formas, it īpaši saistībā ar jaunā teritoriālās sadarbības juridiskā instrumenta piemērošanu; |
| --- | --- |

131.

uzskata, ka Reģionu komitejai ir svarīga vidutāja loma, lai veicinātu Eiropas reģionu dialogu par kohēzijas politikas turpmāko virzību un rastu jaunas pārrobežu, starptautiskās un starpreģionu sadarbības formas, it īpaši saistībā ar jaunā teritoriālās sadarbības juridiskā instrumenta piemērošanu;

Reģionu komitejas ieguldījums debatēs par turpmāko kohēzijas politiku

| 132. | uzskata, ka visaptverošas atbildes uz minētajiem jautājumiem zināmā mērā var sniegt tikai ciešā sadarbībā ar iesaistītajām pusēm un Eiropas iestādēm, un tāpēc šis pirmais atzinums iezīmē tikai ilgstošāku debašu sākumu; |
| --- | --- |

132.

uzskata, ka visaptverošas atbildes uz minētajiem jautājumiem zināmā mērā var sniegt tikai ciešā sadarbībā ar iesaistītajām pusēm un Eiropas iestādēm, un tāpēc šis pirmais atzinums iezīmē tikai ilgstošāku debašu sākumu;

| 133. | tomēr norāda arī uz to, ka jādebatē ne tikai par minētajiem jautājumiem, bet arī par turpmākās kohēzijas politikas principiem saistībā ar līdzekļu koncentrēšanu, partnerību, daudzgadu plānošanu un pārvaldību, un tādēļ Teritoriālās kohēzijas politikas komisijā izveidos “turpmākā darba grupu”, kas veidos dialogu ar citām iestādēm un būs forums debatēm par kohēzijas politikas nākotni; |
| --- | --- |

133.

tomēr norāda arī uz to, ka jādebatē ne tikai par minētajiem jautājumiem, bet arī par turpmākās kohēzijas politikas principiem saistībā ar līdzekļu koncentrēšanu, partnerību, daudzgadu plānošanu un pārvaldību, un tādēļ Teritoriālās kohēzijas politikas komisijā izveidos “turpmākā darba grupu”, kas veidos dialogu ar citām iestādēm un būs forums debatēm par kohēzijas politikas nākotni;

| 134. | jo īpaši aicina Eiropas Parlamentu sadarbībā ar Reģionu komiteju meklēt atbildes uz iepriekš minētajiem jautājumiem, tādējādi piedaloties debatēs par Eiropas kohēzijas politikas nākotni, kā arī ES politikām kopumā; |
| --- | --- |

134.

jo īpaši aicina Eiropas Parlamentu sadarbībā ar Reģionu komiteju meklēt atbildes uz iepriekš minētajiem jautājumiem, tādējādi piedaloties debatēs par Eiropas kohēzijas politikas nākotni, kā arī ES politikām kopumā;

| 135. | tādēļ ierosina padziļināt Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komisijas un Reģionu komitejas teritoriālās kohēzijas komisijas sadarbību, kuras pamatā būtu attiecīga vienošanās, lai nākamo gadu laikā apspriestos par kohēzijas politikas turpmākajiem uzdevumiem un izveidotu forumu sarunām ar Eiropas Komisiju. To varētu izdarīt, piemēram, izveidojot abu komisiju kopīgu darba grupu. |
| --- | --- |

135.

tādēļ ierosina padziļināt Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komisijas un Reģionu komitejas teritoriālās kohēzijas komisijas sadarbību, kuras pamatā būtu attiecīga vienošanās, lai nākamo gadu laikā apspriestos par kohēzijas politikas turpmākajiem uzdevumiem un izveidotu forumu sarunām ar Eiropas Komisiju. To varētu izdarīt, piemēram, izveidojot abu komisiju kopīgu darba grupu.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/16

---

Reģionu komitejas atzinums “Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam”

(2008/C 53/03)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzskata, ka minētā stratēģija ir pamatdokuments, lai dalībvalstis izstrādātu darba drošības un veselības aizsardzības uzlabošanas stratēģiskos attīstības plānus, kas būtiski ietekmē kā reģionālās un vietējās pašvaldības, tā lielos uzņēmumus un MVU; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka minētā stratēģija ir pamatdokuments, lai dalībvalstis izstrādātu darba drošības un veselības aizsardzības uzlabošanas stratēģiskos attīstības plānus, kas būtiski ietekmē kā reģionālās un vietējās pašvaldības, tā lielos uzņēmumus un MVU;

| — | uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības ir nozīmīgi darba devēji visās ES dalībvalstīs un ka tās ir visizdevīgākajā stāvoklī, lai izvirzītu iniciatīvas veselības aizsardzības un drošības jomā. Tādēļ Eiropas Komisijai, īstenojot stratēģiju, būtu jāpievērš īpaša uzmanība vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības ir nozīmīgi darba devēji visās ES dalībvalstīs un ka tās ir visizdevīgākajā stāvoklī, lai izvirzītu iniciatīvas veselības aizsardzības un drošības jomā. Tādēļ Eiropas Komisijai, īstenojot stratēģiju, būtu jāpievērš īpaša uzmanība vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| — | piekrīt, ka Lisabonas stratēģijas ietvaros dalībvalstis atzina, ka darba kvalitātes un ražīguma nodrošināšana sekmē ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Ja darbavietā netiek nodrošināta efektīva veselības aizsardzība un drošība, var rasties darba kavējumi, kuru iemesls ir nelaimes gadījumi darbavietā un arodslimības, kas var izraisīt nepārejošu darba nespēju. Tas ne tikai traģiski iespaido konkrēto cilvēku dzīvi, bet arī rada ievērojamas negatīvas sekas tautsaimniecībai. Ar drošības un veselības aizsardzības problēmām darbavietā saistītās lielās ekonomiskās izmaksas kavē ekonomisko izaugsmi un mazina ES uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

piekrīt, ka Lisabonas stratēģijas ietvaros dalībvalstis atzina, ka darba kvalitātes un ražīguma nodrošināšana sekmē ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Ja darbavietā netiek nodrošināta efektīva veselības aizsardzība un drošība, var rasties darba kavējumi, kuru iemesls ir nelaimes gadījumi darbavietā un arodslimības, kas var izraisīt nepārejošu darba nespēju. Tas ne tikai traģiski iespaido konkrēto cilvēku dzīvi, bet arī rada ievērojamas negatīvas sekas tautsaimniecībai. Ar drošības un veselības aizsardzības problēmām darbavietā saistītās lielās ekonomiskās izmaksas kavē ekonomisko izaugsmi un mazina ES uzņēmumu konkurētspēju;

| — | uzskata, ka Kopienas un dalībvalstu rīcībā steidzami jābūt ticamiem jaunākajiem statistikas datiem, datu apkopošanas un apstrādes sistēmai, kas sniegtu patiesu ainu attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbavietās un arodslimībām. Šajā sakarā iesaka uzsākt darbu, lai saskaņotu statistiku attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Kopienas un dalībvalstu rīcībā steidzami jābūt ticamiem jaunākajiem statistikas datiem, datu apkopošanas un apstrādes sistēmai, kas sniegtu patiesu ainu attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbavietās un arodslimībām. Šajā sakarā iesaka uzsākt darbu, lai saskaņotu statistiku attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām Eiropas Savienībā.

| Ziņotājs | : | Uno SILBERG kgs (EE/UEN-AE), Koses pašvaldības padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Uno SILBERG kgs (EE/UEN-AE), Koses pašvaldības padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošana: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam

COM(2007) 62 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

Vispārējas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu veicināt darba vietu kvalitātes un ražīguma uzlabošanu, izstrādājot Kopienas stratēģiju par veselības aizsardzību un drošību darbā 2007.–2012. gadam, ar kuru paredzēts ES 27 dalībvalstīs līdz 2012. gadam samazināt nelaimes gadījumu skaitu darbavietā par 25 %, tādējādi uzlabojot darba ņēmēju veselības aizsardzību un drošību. Vienlaikus tas būtiski sekmētu Izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas veiksmīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu veicināt darba vietu kvalitātes un ražīguma uzlabošanu, izstrādājot Kopienas stratēģiju par veselības aizsardzību un drošību darbā 2007.–2012. gadam, ar kuru paredzēts ES 27 dalībvalstīs līdz 2012. gadam samazināt nelaimes gadījumu skaitu darbavietā par 25 %, tādējādi uzlabojot darba ņēmēju veselības aizsardzību un drošību. Vienlaikus tas būtiski sekmētu Izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas veiksmīgu īstenošanu;

| 2. | uzskata, ka minētā stratēģija ir pamatdokuments, lai dalībvalstis izstrādātu darba drošības un veselības aizsardzības uzlabošanas stratēģiskos attīstības plānus, kas būtiski ietekmē kā reģionālās un vietējās pašvaldības, tā lielos uzņēmumus un MVU; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka minētā stratēģija ir pamatdokuments, lai dalībvalstis izstrādātu darba drošības un veselības aizsardzības uzlabošanas stratēģiskos attīstības plānus, kas būtiski ietekmē kā reģionālās un vietējās pašvaldības, tā lielos uzņēmumus un MVU;

| 3. | uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības ir nozīmīgi darba devēji visās ES dalībvalstīs un ka tās ir visizdevīgākajā stāvoklī, lai izvirzītu iniciatīvas veselības aizsardzības un drošības jomā. Tādēļ Eiropas Komisijai, īstenojot stratēģiju, būtu jāpievērš īpaša uzmanība vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības ir nozīmīgi darba devēji visās ES dalībvalstīs un ka tās ir visizdevīgākajā stāvoklī, lai izvirzītu iniciatīvas veselības aizsardzības un drošības jomā. Tādēļ Eiropas Komisijai, īstenojot stratēģiju, būtu jāpievērš īpaša uzmanība vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 4. | piekrīt, ka Lisabonas stratēģijas ietvaros dalībvalstis atzina, ka darba kvalitātes un ražīguma nodrošināšana sekmē ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Ja darbavietā netiek nodrošināta efektīva veselības aizsardzība un drošība, var rasties darba kavējumi, kuru iemesls ir nelaimes gadījumi darbavietā un arodslimības, kas var izraisīt nepārejošu darba nespēju. Tas ne tikai traģiski iespaido konkrēto cilvēku dzīvi, bet arī rada ievērojamas negatīvas sekas tautsaimniecībai. Ar drošības un veselības aizsardzības problēmām darbavietā saistītās lielās ekonomiskās izmaksas kavē ekonomisko izaugsmi un mazina ES uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

4.

piekrīt, ka Lisabonas stratēģijas ietvaros dalībvalstis atzina, ka darba kvalitātes un ražīguma nodrošināšana sekmē ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Ja darbavietā netiek nodrošināta efektīva veselības aizsardzība un drošība, var rasties darba kavējumi, kuru iemesls ir nelaimes gadījumi darbavietā un arodslimības, kas var izraisīt nepārejošu darba nespēju. Tas ne tikai traģiski iespaido konkrēto cilvēku dzīvi, bet arī rada ievērojamas negatīvas sekas tautsaimniecībai. Ar drošības un veselības aizsardzības problēmām darbavietā saistītās lielās ekonomiskās izmaksas kavē ekonomisko izaugsmi un mazina ES uzņēmumu konkurētspēju;

| 5. | aicina Komisiju apvienot dažādu Eiropas Savienības iestāžu, dalībvalstu un pirmām kārtām reģionālo un vietējo pašvaldību sinerģiju politikas jomā, ievērojot darba drošības un veselības aizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju apvienot dažādu Eiropas Savienības iestāžu, dalībvalstu un pirmām kārtām reģionālo un vietējo pašvaldību sinerģiju politikas jomā, ievērojot darba drošības un veselības aizsardzības mērķus;

| 6. | uzskata, ka Kopienas un dalībvalstu rīcībā steidzami jābūt ticamiem jaunākajiem statistikas datiem, datu apkopošanas un apstrādes sistēmai, kas sniegtu patiesu ainu attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbavietās un arodslimībām. Šajā sakarā iesaka uzsākt darbu, lai saskaņotu statistiku attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Kopienas un dalībvalstu rīcībā steidzami jābūt ticamiem jaunākajiem statistikas datiem, datu apkopošanas un apstrādes sistēmai, kas sniegtu patiesu ainu attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbavietās un arodslimībām. Šajā sakarā iesaka uzsākt darbu, lai saskaņotu statistiku attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām Eiropas Savienībā;

| 7. | uzskata, ka katrai dalībvalstij ir jābūt savai drošas darba vides nacionālajai stratēģijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Kopienas stratēģiju, un kurā būtu ietverta nodarbinātības, darba attiecību un darba apstākļu tematika; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka katrai dalībvalstij ir jābūt savai drošas darba vides nacionālajai stratēģijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Kopienas stratēģiju, un kurā būtu ietverta nodarbinātības, darba attiecību un darba apstākļu tematika;

| 8. | uzskata, ka dalībvalstīm ir nepieciešama efektīva apdrošināšanas sistēma pret nelaimes gadījumiem darbavietā un arodslimībām, kas mudinātu darba tirgus dalībniekus, pirmkārt, veidot drošāku darba vidi un, otrkārt, reģistrēt visus nelaimes gadījumus darbavietā, kā arī visus arodslimību gadījumus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka dalībvalstīm ir nepieciešama efektīva apdrošināšanas sistēma pret nelaimes gadījumiem darbavietā un arodslimībām, kas mudinātu darba tirgus dalībniekus, pirmkārt, veidot drošāku darba vidi un, otrkārt, reģistrēt visus nelaimes gadījumus darbavietā, kā arī visus arodslimību gadījumus;

| 9. | uzsver, ka riska pārvaldībā lielāka uzmanība jāpievērš preventīviem pasākumiem, nevis jāuzskata tie par vienu no uzraudzības pasākumiem. Riska pārvaldība ietver gan preventīvus pasākumus (Proactive risk management), gan arī “uguns dzēšanas” pasākumus (Reactive risk management), taču ne vieni, ne otri nedrīkst būt dominējošā stāvoklī; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka riska pārvaldībā lielāka uzmanība jāpievērš preventīviem pasākumiem, nevis jāuzskata tie par vienu no uzraudzības pasākumiem. Riska pārvaldība ietver gan preventīvus pasākumus (Proactive risk management), gan arī “uguns dzēšanas” pasākumus (Reactive risk management), taču ne vieni, ne otri nedrīkst būt dominējošā stāvoklī;

| 10. | pieņem zināšanai Komisijas apstiprinājumu, ka runa ir par darba drošības un veselības aizsardzības stratēģiju 2007.–2012. gadam un līdz ar to šis paziņojums uzskatāms par stratēģijas dokumentu; |
| --- | --- |

10.

pieņem zināšanai Komisijas apstiprinājumu, ka runa ir par darba drošības un veselības aizsardzības stratēģiju 2007.–2012. gadam un līdz ar to šis paziņojums uzskatāms par stratēģijas dokumentu;

Stratēģiskā attīstības plāna izstrādes process

| 11. | izsaka gandarījumu par to, ka stratēģiskā attīstības plāna (stratēģijas dokumenta) izstrādes procesa kārtība atbilst Kopienas statūtiem; |
| --- | --- |

11.

izsaka gandarījumu par to, ka stratēģiskā attīstības plāna (stratēģijas dokumenta) izstrādes procesa kārtība atbilst Kopienas statūtiem;

| 12. | atzīmē, ka 5. nodaļas apakšpunkti nav savstarpēji saderīgi — veselības pārbaude (ko īsteno ar atsevišķām procedūrām) un sociālo un demogrāfisko pārmaiņu pārvarēšana (paaudžu aspekts). Turklāt dati par darba ņēmēju rehabilitāciju ir novecojuši (1999) un neiederas stratēģijā, kas paredzēta līdz 2012. gadam; par pamatu būtu jāņem vismaz stratēģija 2002.–2006. gadam; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka 5. nodaļas apakšpunkti nav savstarpēji saderīgi — veselības pārbaude (ko īsteno ar atsevišķām procedūrām) un sociālo un demogrāfisko pārmaiņu pārvarēšana (paaudžu aspekts). Turklāt dati par darba ņēmēju rehabilitāciju ir novecojuši (1999) un neiederas stratēģijā, kas paredzēta līdz 2012. gadam; par pamatu būtu jāņem vismaz stratēģija 2002.–2006. gadam;

Uzdevums, redzējums un vērtības

| 13. | pauž izbrīnu par to, ka stratēģijas dokumentā nav skaidri formulēts uzdevums un redzējums. Līdz ar to stratēģijas dokumentā trūkst vienotas izpratnes par Kopienas mērķtiecīgu darbību un tās mērķi. Nav arī skaidri noteikts, kas jādara, uz kādu mērķauditoriju orientēta darbība un ko vēlas sasniegt minētās problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

13.

pauž izbrīnu par to, ka stratēģijas dokumentā nav skaidri formulēts uzdevums un redzējums. Līdz ar to stratēģijas dokumentā trūkst vienotas izpratnes par Kopienas mērķtiecīgu darbību un tās mērķi. Nav arī skaidri noteikts, kas jādara, uz kādu mērķauditoriju orientēta darbība un ko vēlas sasniegt minētās problēmas risināšanā;

| 14. | uzskata par būtisku noteikt dalībvalstīm kopīgu vērtību sistēmu, kas būtu par pamatu vienotai rīcībai un mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

14.

uzskata par būtisku noteikt dalībvalstīm kopīgu vērtību sistēmu, kas būtu par pamatu vienotai rīcībai un mērķu sasniegšanai;

Vispārēja informācija par stratēģisko attīstības plānu

| 15. | norāda, ka stratēģijas dokumentā stratēģiskā attīstības plāna darbības termiņš noteikts no 2007. līdz 2012. gadam, kas ierobežo tajā paredzētos mērķus un pasākumus noteiktā laikā jeb periodā, taču laika periods nav tieši saistīts ar mērķiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka stratēģijas dokumentā stratēģiskā attīstības plāna darbības termiņš noteikts no 2007. līdz 2012. gadam, kas ierobežo tajā paredzētos mērķus un pasākumus noteiktā laikā jeb periodā, taču laika periods nav tieši saistīts ar mērķiem;

| 16. | atzīmē, ka būtu jānorāda, cik bieži un cik lielā mērā plāni ir jāpārskata (ja plānus neatjaunina, piemēram, 3 gadu laikā, tie var zaudēt aktualitāti); |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka būtu jānorāda, cik bieži un cik lielā mērā plāni ir jāpārskata (ja plānus neatjaunina, piemēram, 3 gadu laikā, tie var zaudēt aktualitāti);

| 17. | atzinīgi vērtē dalībvalstu aktīvo līdzdalību stratēģiskā attīstības plāna izstrādē, tomēr izsaka nožēlu par to, ka nav veicināta vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība stratēģijas izstrādē, lai gan minētajā procesā ir jābūt pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem. Šajā sakarā reģionālās un vietējās struktūras nav tikai darba devēji, bet tās atbild arī par minēto politiku īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē dalībvalstu aktīvo līdzdalību stratēģiskā attīstības plāna izstrādē, tomēr izsaka nožēlu par to, ka nav veicināta vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība stratēģijas izstrādē, lai gan minētajā procesā ir jābūt pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem. Šajā sakarā reģionālās un vietējās struktūras nav tikai darba devēji, bet tās atbild arī par minēto politiku īstenošanu;

| 18. | atzinīgi vērtē, ka ir nodrošināta stratēģiskās līnijas saskaņotība ar Eiropas Komisijas Kopienas darba drošības un veselības aizsardzības stratēģiju (2002.–2006. gadam); |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē, ka ir nodrošināta stratēģiskās līnijas saskaņotība ar Eiropas Komisijas Kopienas darba drošības un veselības aizsardzības stratēģiju (2002.–2006. gadam);

| 19. | atzinīgi vērtē, ka iepriekšējā stratēģija palīdzēja apzināt to, cik svarīga nozīme ir drošībai un veselības aizsardzībai darbavietā, kas ir kvalitātes vadības neatņemama sastāvdaļa un viens no noteicošajiem efektivitātes un konkurētspējas faktoriem; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē, ka iepriekšējā stratēģija palīdzēja apzināt to, cik svarīga nozīme ir drošībai un veselības aizsardzībai darbavietā, kas ir kvalitātes vadības neatņemama sastāvdaļa un viens no noteicošajiem efektivitātes un konkurētspējas faktoriem;

| 20. | pauž izbrīnu par to, ka minētajā stratēģijas dokumentā vispār nav apskatīts kvalitātes vadības temats, ne arī darba drošības un veselības aizsardzības kvalitātes vadība; |
| --- | --- |

20.

pauž izbrīnu par to, ka minētajā stratēģijas dokumentā vispār nav apskatīts kvalitātes vadības temats, ne arī darba drošības un veselības aizsardzības kvalitātes vadība;

| 21. | norāda, ka vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu uzņēmumu, tai skaitā vadošo Eiropas uzņēmumu darbības pamatā ir Eiropas Kvalitātes vadības fonda (EFQM) izstrādātais modelis, kas būtu jādara zināms visām dalībvalstīm. Šis ir stratēģijas modelis, kas veiksmīgi darbojas un kuru var piemērot arī darba drošības un veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu uzņēmumu, tai skaitā vadošo Eiropas uzņēmumu darbības pamatā ir Eiropas Kvalitātes vadības fonda (EFQM) izstrādātais modelis, kas būtu jādara zināms visām dalībvalstīm. Šis ir stratēģijas modelis, kas veiksmīgi darbojas un kuru var piemērot arī darba drošības un veselības aizsardzības jomā;

| 22. | aicina dalībvalstis ievērot EFQM modeļa principus attiecībā uz mērķa orientāciju, orientāciju uz klientiem, vadības un mērķu vienotību, uz procesiem un faktiem balstītu vadību, darba ņēmēju izglītošanu un iesaistīšanu, partnerības veidošanu un uzņēmuma sociālo atbildību, sekmējot drošības un veselības aizsardzības uzlabošanu darbavietā, tiesiskā regulējuma saskaņošanu minētajā jomā un cenšoties izprast un atbildēt uz sabiedrības ieinteresēto pušu centieniem; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis ievērot EFQM modeļa principus attiecībā uz mērķa orientāciju, orientāciju uz klientiem, vadības un mērķu vienotību, uz procesiem un faktiem balstītu vadību, darba ņēmēju izglītošanu un iesaistīšanu, partnerības veidošanu un uzņēmuma sociālo atbildību, sekmējot drošības un veselības aizsardzības uzlabošanu darbavietā, tiesiskā regulējuma saskaņošanu minētajā jomā un cenšoties izprast un atbildēt uz sabiedrības ieinteresēto pušu centieniem;

Pašreizējās situācijas novērtējums

| 23. | uzskata, ka pašreizējās situācijas novērtēšanai ir nepieciešami statistikas dati atsevišķi pa dalībvalstīm vai apkopoti dati par Eiropas Savienību kopumā, lai laika perspektīvā novērtētu dinamiku; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka pašreizējās situācijas novērtēšanai ir nepieciešami statistikas dati atsevišķi pa dalībvalstīm vai apkopoti dati par Eiropas Savienību kopumā, lai laika perspektīvā novērtētu dinamiku;

| 24. | uzsver, ka pašreizējās situācijas novērtējumā jāatspoguļo esošo sasniegumu, problēmu, iespēju un risku analīze pa nozarēm; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka pašreizējās situācijas novērtējumā jāatspoguļo esošo sasniegumu, problēmu, iespēju un risku analīze pa nozarēm;

| 25. | atzīst, ka apdraudējumu un riska vides savā būtībā ir kļuvušas kompleksas un savstarpēji atkarīgas un līdz ar to ir jāveic iespējamo risku analīze un jāizstrādā dažādiem riska veidiem atbilstošas pieejas. Ir svarīgi, lai pašreizējās situācijas novērtējums tiktu veikts ar kritisku pieeju, jo tikai tādā veidā ir iespējams izvirzīt reāli sasniedzamus mērķus; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka apdraudējumu un riska vides savā būtībā ir kļuvušas kompleksas un savstarpēji atkarīgas un līdz ar to ir jāveic iespējamo risku analīze un jāizstrādā dažādiem riska veidiem atbilstošas pieejas. Ir svarīgi, lai pašreizējās situācijas novērtējums tiktu veikts ar kritisku pieeju, jo tikai tādā veidā ir iespējams izvirzīt reāli sasniedzamus mērķus;

| 26. | uzskata, ka iespējamo draudu radītu iespējamo zaudējumu atbilstošam novērtējumam ir svarīgi ne tikai apzināt riska cēloņus un to savstarpējo ietekmi, bet arī noteikt kritērijus zaudējumu novērtēšanai. Novērtējot zaudējumus, īpaša vērība jāpievērš tehniskiem, psiholoģiskiem, socioloģiskiem, kultūras un ekonomiskiem aspektiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka iespējamo draudu radītu iespējamo zaudējumu atbilstošam novērtējumam ir svarīgi ne tikai apzināt riska cēloņus un to savstarpējo ietekmi, bet arī noteikt kritērijus zaudējumu novērtēšanai. Novērtējot zaudējumus, īpaša vērība jāpievērš tehniskiem, psiholoģiskiem, socioloģiskiem, kultūras un ekonomiskiem aspektiem;

| 27. | uzsver, ka dalībvalstīm ir skaidri jānosaka, kādā veidā iegūt un apkopot informāciju, kam tas būtu jāveic un kādā veidā. Normatīvajos aktos bieži vien tas nav noteikts deklaratīvā veidā, taču bez viennozīmīga teorētiska un praktiska pamata nav iespējams sasniegt labus rezultātus; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka dalībvalstīm ir skaidri jānosaka, kādā veidā iegūt un apkopot informāciju, kam tas būtu jāveic un kādā veidā. Normatīvajos aktos bieži vien tas nav noteikts deklaratīvā veidā, taču bez viennozīmīga teorētiska un praktiska pamata nav iespējams sasniegt labus rezultātus;

| 28. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu vēlams izveidot kvalitatīvu metodoloģisku bāzi riska pieejai, kuras izstrādei nepieciešama arī akadēmiska pieeja; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka dalībvalstīm būtu vēlams izveidot kvalitatīvu metodoloģisku bāzi riska pieejai, kuras izstrādei nepieciešama arī akadēmiska pieeja;

| 29. | uzskata, ka pastāvīgi jāuzrauga darba apstākļi un riska faktori, lai varētu noteikt jaunus riska faktorus, kas varētu rasties, un atjaunināt informāciju par tiem; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka pastāvīgi jāuzrauga darba apstākļi un riska faktori, lai varētu noteikt jaunus riska faktorus, kas varētu rasties, un atjaunināt informāciju par tiem;

| 30. | uzskata, ka stratēģijas dokumentā konkrētāk jāapskata arodslimību temats. Lai klasificētu arodslimības, ņemot vērā to cēloņus, arodslimību analīzes pamatā jābūt elastīgai un skaidrai pieejai; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka stratēģijas dokumentā konkrētāk jāapskata arodslimību temats. Lai klasificētu arodslimības, ņemot vērā to cēloņus, arodslimību analīzes pamatā jābūt elastīgai un skaidrai pieejai;

| 31. | uzskata, ka arodslimību diagnosticēšana sadalījumā pa dalībvalstīm nedrīkst būt sarežģīta un ka pabalstu saņemšanas kārtībai jābūt pēc iespējas mazāk birokratizētai; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka arodslimību diagnosticēšana sadalījumā pa dalībvalstīm nedrīkst būt sarežģīta un ka pabalstu saņemšanas kārtībai jābūt pēc iespējas mazāk birokratizētai;

| 32. | uzskata, ka ir svarīgi izveidot efektīvu tiesiski administratīvu sistēmu, kas nodrošinātu uzskaiti par nelaimes gadījumiem darbavietā un saslimstību ar arodslimībām, tomēr neradītu pārāk lielu slogu, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir svarīgi izveidot efektīvu tiesiski administratīvu sistēmu, kas nodrošinātu uzskaiti par nelaimes gadījumiem darbavietā un saslimstību ar arodslimībām, tomēr neradītu pārāk lielu slogu, jo īpaši MVU;

| 33. | uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu precīza uzskaite par nelaimes gadījumiem darbavietā un par arodslimībām, kā arī stratēģisks rīcības plāns drošas darba vides izveidei; šādiem pasākumiem nevajadzētu radīt pārāk lielu slogu MVU; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu precīza uzskaite par nelaimes gadījumiem darbavietā un par arodslimībām, kā arī stratēģisks rīcības plāns drošas darba vides izveidei; šādiem pasākumiem nevajadzētu radīt pārāk lielu slogu MVU;

| 34. | uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu ar darba vidi saistītu prasību un noteikumu izpildes kontroli nolūkā atklāt trūkumus un novērst risku; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu ar darba vidi saistītu prasību un noteikumu izpildes kontroli nolūkā atklāt trūkumus un novērst risku;

| 35. | atzīst, ka trūkumi darba vides organizēšanā ir viens no galvenajiem arodslimību un nelaimes gadījumu darbavietā iemesliem. Ikviens nāves gadījums un ikviena darbnespējas diena katrai dalībvalstij, reģionālajai un vietējai pašvaldībai, uzņēmumam un MVU rada ievērojumus zaudējumus, turklāt izmaksas sabiedrībai kopumā ir vēl lielākas; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka trūkumi darba vides organizēšanā ir viens no galvenajiem arodslimību un nelaimes gadījumu darbavietā iemesliem. Ikviens nāves gadījums un ikviena darbnespējas diena katrai dalībvalstij, reģionālajai un vietējai pašvaldībai, uzņēmumam un MVU rada ievērojumus zaudējumus, turklāt izmaksas sabiedrībai kopumā ir vēl lielākas;

| 36. | pauž nožēlu par skaidras norādes trūkumu, ka veselīgi un veselību veicinoši apstākļi (vide) darba vietā un sabiedrībā ir viens no svarīgākajiem veselīga dzīves veida priekšnosacījumiem; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu par skaidras norādes trūkumu, ka veselīgi un veselību veicinoši apstākļi (vide) darba vietā un sabiedrībā ir viens no svarīgākajiem veselīga dzīves veida priekšnosacījumiem;

| 37. | iesaka, lai dažādu dalībvalstu organizācijas vienotas stratēģijas izstrādē objektīvu un atbilstošu salīdzinošu datu iegūšanai izmantotu tādas tradicionālas vispāratzītas novērtēšanas metodes kā SWOT, PEST, GAP, FFA vai CAF; |
| --- | --- |

37.

iesaka, lai dažādu dalībvalstu organizācijas vienotas stratēģijas izstrādē objektīvu un atbilstošu salīdzinošu datu iegūšanai izmantotu tādas tradicionālas vispāratzītas novērtēšanas metodes kā SWOT, PEST, GAP, FFA vai CAF;

Stratēģiskie mērķi

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kurā nelaimes gadījumu darbavietā un arodslimību skaita samazināšana izvirzīta par Kopienas stratēģijas galveno mērķi arī 2007.–2012. gadam un Komisijas nostāju par to, ka minētajā laika posmā par vispārēju mērķi jāizvirza nelaimes gadījumu darbavietā un arodslimību skaita samazināšana par 25 % ES 27 dalībvalstīs, kaut gan šāda mērķa izvirzīšana var palikt tikai kā sauklis; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kurā nelaimes gadījumu darbavietā un arodslimību skaita samazināšana izvirzīta par Kopienas stratēģijas galveno mērķi arī 2007.–2012. gadam un Komisijas nostāju par to, ka minētajā laika posmā par vispārēju mērķi jāizvirza nelaimes gadījumu darbavietā un arodslimību skaita samazināšana par 25 % ES 27 dalībvalstīs, kaut gan šāda mērķa izvirzīšana var palikt tikai kā sauklis;

| 39. | norāda, ka stratēģiskajiem mērķiem jābūt nepārprotami saistītiem ar uzdevumu un tiem jāatspoguļo gala rezultāts, t.i., ko mēs vēlamies panākt un cik ilgā laikā; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka stratēģiskajiem mērķiem jābūt nepārprotami saistītiem ar uzdevumu un tiem jāatspoguļo gala rezultāts, t.i., ko mēs vēlamies panākt un cik ilgā laikā;

| 40. | vērš uzmanību uz to, ka stratēģiskajam mērķim jāatbilst SMART (Specific, Measurable, Agreed, Realistic, Timed) prasībām, kas nodrošina uzdevumu skaidrību un skaitlisko novērtējamību, balstoties uz vienotu vērtēšanas standartu ieviešanu; |
| --- | --- |

40.

vērš uzmanību uz to, ka stratēģiskajam mērķim jāatbilst SMART (Specific, Measurable, Agreed, Realistic, Timed) prasībām, kas nodrošina uzdevumu skaidrību un skaitlisko novērtējamību, balstoties uz vienotu vērtēšanas standartu ieviešanu;

| 41. | vērš uzmanību uz to, ka stratēģiskajam mērķim jāatbilst prasībai, ka tā sasniegšanu var pārbaudīt un novērtēt — tas nozīmē, ka mērķiem jābūt ar piesaisti konkrētam laikposmam. Tas saistīts ar īstermiņa un ilgtermiņa mērķu jēdzienu, kas nosaka nepieciešamību sadalīt pamatmērķi mazākos starpposma mērķos, lai to sasniegšana būtu precīzāk novērtējama, pārbaudāma un orientējama; |
| --- | --- |

41.

vērš uzmanību uz to, ka stratēģiskajam mērķim jāatbilst prasībai, ka tā sasniegšanu var pārbaudīt un novērtēt — tas nozīmē, ka mērķiem jābūt ar piesaisti konkrētam laikposmam. Tas saistīts ar īstermiņa un ilgtermiņa mērķu jēdzienu, kas nosaka nepieciešamību sadalīt pamatmērķi mazākos starpposma mērķos, lai to sasniegšana būtu precīzāk novērtējama, pārbaudāma un orientējama;

| 42. | uzskata, ka ir jāizveido dalībvalstu rādītāju sistēma, kas būtu par pamatu pašreizējās situācijas, vēlamās situācijas un piemēroto pieeju efektivitātes novērtēšanai. Rādītāju galvenās iezīmes ir atbilstība, nozīmīgums, apjoma novērtējamība, noteiktība un izmaksu efektivitāte; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir jāizveido dalībvalstu rādītāju sistēma, kas būtu par pamatu pašreizējās situācijas, vēlamās situācijas un piemēroto pieeju efektivitātes novērtēšanai. Rādītāju galvenās iezīmes ir atbilstība, nozīmīgums, apjoma novērtējamība, noteiktība un izmaksu efektivitāte;

Pasākumi mērķu sasniegšanai

| 43. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu MVU tiesību aktu piemērošanas jomā, kā arī vēlmi pielāgot tiesisko regulējumu darba tirgus attīstībai un vienkāršot to, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu MVU tiesību aktu piemērošanas jomā, kā arī vēlmi pielāgot tiesisko regulējumu darba tirgus attīstībai un vienkāršot to, jo īpaši attiecībā uz MVU;

| 44. | uzsver, ka stratēģiskajā attīstības plānā paredzēto pasākumu aprakstā jānorāda arī papildu līdzekļi, tostarp programmas, lielāki projekti vai stratēģiski ieguldījumi, vai arī nozīmīgākās plašākas darbības jomas, ieskaitot ikdienas darbības, kas paredzētas izvirzīto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka stratēģiskajā attīstības plānā paredzēto pasākumu aprakstā jānorāda arī papildu līdzekļi, tostarp programmas, lielāki projekti vai stratēģiski ieguldījumi, vai arī nozīmīgākās plašākas darbības jomas, ieskaitot ikdienas darbības, kas paredzētas izvirzīto mērķu sasniegšanai;

| 45. | atzīmē, ka stratēģijas dokumenta 4. nodaļā tiesiskā regulējuma izstrāde salīdzinājumā ar citiem tematiem ir iztirzāta pārāk plaši un detalizēti. Balstoties, piemēram, uz PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental) principu, būtu sistemātiski jāapskata atsevišķi sabiedrības dzīves aspekti. Politikas, ekonomikas, sociālā, tehniskā, tiesiskā un (darba) vides joma ir jāskata gan Kopienas līmenī, gan atsevišķi katras dalībvalsts līmenī; |
| --- | --- |

45.

atzīmē, ka stratēģijas dokumenta 4. nodaļā tiesiskā regulējuma izstrāde salīdzinājumā ar citiem tematiem ir iztirzāta pārāk plaši un detalizēti. Balstoties, piemēram, uz PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental) principu, būtu sistemātiski jāapskata atsevišķi sabiedrības dzīves aspekti. Politikas, ekonomikas, sociālā, tehniskā, tiesiskā un (darba) vides joma ir jāskata gan Kopienas līmenī, gan atsevišķi katras dalībvalsts līmenī;

| 46. | uzskata, ka jāatbalsta veselības veicināšanas programmu īstenošana uzņēmumos; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka jāatbalsta veselības veicināšanas programmu īstenošana uzņēmumos;

Finanšu shēma un termiņi

| 47. | atgādina, ka finanšu shēma un termiņi ir stratēģijas dokumenta neatņemama sastāvdaļa, kas ietver attīstības plāna kopējās izmaksas un to sadalījumu pa gadiem vai citiem periodiem; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka finanšu shēma un termiņi ir stratēģijas dokumenta neatņemama sastāvdaļa, kas ietver attīstības plāna kopējās izmaksas un to sadalījumu pa gadiem vai citiem periodiem;

| 48. | būtu vēlams, lai finanšu shēma un termiņu grafiks no darba drošības un veselības aizsardzības riska mazināšanai paredzēto pasākumu plānošanas viedokļa būtu izstrādāts vienota dokumenta formā, tādējādi nodrošinot dalībvalstu datu salīdzināmību un to vienotību Kopienas līmenī, atvieglojot to novērtēšanu; |
| --- | --- |

48.

būtu vēlams, lai finanšu shēma un termiņu grafiks no darba drošības un veselības aizsardzības riska mazināšanai paredzēto pasākumu plānošanas viedokļa būtu izstrādāts vienota dokumenta formā, tādējādi nodrošinot dalībvalstu datu salīdzināmību un to vienotību Kopienas līmenī, atvieglojot to novērtēšanu;

Vadības struktūra

| 49. | atzīmē, ka veselības aizsardzības un drošības darbavietā vadības struktūra ietver attīstības plāna izstrādes, papildināšanas, īstenošanas, novērtēšanas un pārskata koordinēšanai piemērojamo darbību aprakstu, tai skaitā arī to, kādā veidā noris sadarbība, kompetenču sadale un atgriezeniskā saikne ar attiecīgām iesaistītajam struktūrvienībām; |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka veselības aizsardzības un drošības darbavietā vadības struktūra ietver attīstības plāna izstrādes, papildināšanas, īstenošanas, novērtēšanas un pārskata koordinēšanai piemērojamo darbību aprakstu, tai skaitā arī to, kādā veidā noris sadarbība, kompetenču sadale un atgriezeniskā saikne ar attiecīgām iesaistītajam struktūrvienībām;

| 50. | uzskata, ka darba drošības un veselības aizsardzības vadības struktūras apraksts ir nepieciešams, lai panāktu vienošanos par minētā attīstības plāna koordinēšanas, pārvaldības utml. jautājumiem; tā būtu noderīga informācija arī citām pusēm; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka darba drošības un veselības aizsardzības vadības struktūras apraksts ir nepieciešams, lai panāktu vienošanos par minētā attīstības plāna koordinēšanas, pārvaldības utml. jautājumiem; tā būtu noderīga informācija arī citām pusēm;

| 51. | norāda uz visā pasaulē atzītajām Starptautiskās darba organizācijas (ILO) pamatnostādnēm, kas attiecas uz darba aizsardzības vadības sistēmām. Tā kā ideja par starptautiskiem darba aizsardzības vadības sistēmu standartiem neguva atbalstu, pēc Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) lūguma tika izstrādātas minētās pamatnostādnes, kuras valstis apņēmušās īstenot vai kuras tās jau daļēji īstenojušas; minētajās pamatnostādnēs, kas attiecas uz darba aizsardzības vadības sistēmām, atspoguļotas ILO vērtības un instrumenti darba ņēmēju darba drošības un veselības aizsardzības nodrošināšanai, kā arī noteikts, kādām pamatprasībām jāatbilst darba aizsardzības vadības sistēmai, lai tā ilgtspējīgā veidā uzlabotu drošību un veselības aizsardzību darbavietā; |
| --- | --- |

51.

norāda uz visā pasaulē atzītajām Starptautiskās darba organizācijas (ILO) pamatnostādnēm, kas attiecas uz darba aizsardzības vadības sistēmām. Tā kā ideja par starptautiskiem darba aizsardzības vadības sistēmu standartiem neguva atbalstu, pēc Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) lūguma tika izstrādātas minētās pamatnostādnes, kuras valstis apņēmušās īstenot vai kuras tās jau daļēji īstenojušas; minētajās pamatnostādnēs, kas attiecas uz darba aizsardzības vadības sistēmām, atspoguļotas ILO vērtības un instrumenti darba ņēmēju darba drošības un veselības aizsardzības nodrošināšanai, kā arī noteikts, kādām pamatprasībām jāatbilst darba aizsardzības vadības sistēmai, lai tā ilgtspējīgā veidā uzlabotu drošību un veselības aizsardzību darbavietā;

| 52. | atzīmē, ka minētie metodoloģiskie pamatprincipi ir ietverti šādos dokumentos:






  — | Guidelines on Occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001; |
| --- | --- | --- |

52.

atzīmē, ka minētie metodoloģiskie pamatprincipi ir ietverti šādos dokumentos:

—

Guidelines on Occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001;

| 53. | uzsver, ka ilgtspējīgu efektīvu darba aizsardzības vadības sistēmu, kas ļauj pastāvīgi uzlabot drošību un veselības aizsardzību darba vietā, veido šādi pamatelementi:






  — | darba drošības un veselības aizsardzība; |
| --- | --- | --- |

53.

uzsver, ka ilgtspējīgu efektīvu darba aizsardzības vadības sistēmu, kas ļauj pastāvīgi uzlabot drošību un veselības aizsardzību darba vietā, veido šādi pamatelementi:

—

darba drošības un veselības aizsardzība;

| — | organizēšana; |
| --- | --- |

—

organizēšana;

| — | plānošana un īstenošana; |
| --- | --- |

—

plānošana un īstenošana;

| — | vērtēšana; |
| --- | --- |

—

vērtēšana;

| — | uzlabošanas pasākumi. |
| --- | --- |

—

uzlabošanas pasākumi.

Stratēģiskā attīstības plāna īstenošana, izpildes ziņojums, papildināšana un pabeigšana

| 54. | atzīmē, ka ieviešanas plānā stratēģiskā attīstības plāna aspektā atspoguļoti mērķi un pasākumi, kā arī izskaidroti tie pasākumi, kurus paredzēts īstenot ieviešanas plāna laikā. Ieviešanas plānam un attīstības plānam jābūt salīdzināmiem un ar vienotu struktūru; |
| --- | --- |

54.

atzīmē, ka ieviešanas plānā stratēģiskā attīstības plāna aspektā atspoguļoti mērķi un pasākumi, kā arī izskaidroti tie pasākumi, kurus paredzēts īstenot ieviešanas plāna laikā. Ieviešanas plānam un attīstības plānam jābūt salīdzināmiem un ar vienotu struktūru;

| 55. | iesaka ieviešanas plānu izstrādāt tabulas veidā sadalījumā pa atsevišķām jomām, norādot attiecībā uz katru apakšgrupu (a) mērķus, rādītājus, ka arī to sasniegšanai paredzētos pasākumus un (b) darbības, kas jāveic kopīgi ar izpildītājiem un finansētājiem, kā arī finansēšanas avotus un instrumentus; |
| --- | --- |

55.

iesaka ieviešanas plānu izstrādāt tabulas veidā sadalījumā pa atsevišķām jomām, norādot attiecībā uz katru apakšgrupu (a) mērķus, rādītājus, ka arī to sasniegšanai paredzētos pasākumus un (b) darbības, kas jāveic kopīgi ar izpildītājiem un finansētājiem, kā arī finansēšanas avotus un instrumentus;

| 56. | uzsver, ka papildināšanu sāk gadījumā, ja stratēģiskā attīstības plāna īstenošanas gaitā rodas nepieciešamība mainīt jau noteiktos mērķus vai izvirzīt jaunus mērķus vai pasākumus. Pieņemot lēmumu par papildināšanu vai pabeigšanu, vispirms jāņem vērā izvirzīto mērķu atbilstība, īstenoto pasākumu rezultāti, kā arī finansēšanas un darbības jomā paredzētās vai notikušās izmaiņas; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka papildināšanu sāk gadījumā, ja stratēģiskā attīstības plāna īstenošanas gaitā rodas nepieciešamība mainīt jau noteiktos mērķus vai izvirzīt jaunus mērķus vai pasākumus. Pieņemot lēmumu par papildināšanu vai pabeigšanu, vispirms jāņem vērā izvirzīto mērķu atbilstība, īstenoto pasākumu rezultāti, kā arī finansēšanas un darbības jomā paredzētās vai notikušās izmaiņas;

Stratēģiskā attīstības plāna izpildes novērtējums

| 57. | atzīmē, ka sasniedzot stratēģiskā attīstības plāna mērķus vai beidzoties tā termiņam vai īstenošanai, tiek sastādīts stratēģiskā attīstības plāna izpildes nobeiguma ziņojums; |
| --- | --- |

57.

atzīmē, ka sasniedzot stratēģiskā attīstības plāna mērķus vai beidzoties tā termiņam vai īstenošanai, tiek sastādīts stratēģiskā attīstības plāna izpildes nobeiguma ziņojums;

| 58. | norāda, ka ir būtiski atspoguļot dalībvalstu aspektā šādu informāciju par atskaites periodu:






  — | datus par stratēģisko mērķu rādītājiem, t.i., cik lielā mērā ir notikusi tuvināšanās mērķim; |
| --- | --- | --- |

58.

norāda, ka ir būtiski atspoguļot dalībvalstu aspektā šādu informāciju par atskaites periodu:

—

datus par stratēģisko mērķu rādītājiem, t.i., cik lielā mērā ir notikusi tuvināšanās mērķim;

| — | pasākumu tūlītējā ietekme; |
| --- | --- |

—

pasākumu tūlītējā ietekme;

| — | attīstības plāna izpildei izmantoto līdzekļu uzskaitījums un apraksts; |
| --- | --- |

—

attīstības plāna izpildei izmantoto līdzekļu uzskaitījums un apraksts;

| — | darbības jomā paredzētās vai notikušās pārmaiņas. |
| --- | --- |

—

darbības jomā paredzētās vai notikušās pārmaiņas.

Stratēģiskā attīstības plāna izpildes ziņojumam pēc uzbūves un struktūras jābūt saistītam ar attīstības plānu un attiecīgo rīcības plānu.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/21

---

Reģionu komitejas atzinums “Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. Es rīcības varianti”

(2008/C 53/04)

THEREĢIONU KOMITEJA

| — | aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi tādu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, kā arī aicina atzīt to, ka pašvaldībām ir jāsaņem vajadzīgās pilnvaras un finansiāls atbalsts, lai tās spētu izstrādāt un īstenot pielāgošanās stratēģijas; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi tādu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, kā arī aicina atzīt to, ka pašvaldībām ir jāsaņem vajadzīgās pilnvaras un finansiāls atbalsts, lai tās spētu izstrādāt un īstenot pielāgošanās stratēģijas;

| — | piekrīt novērtējumam, kas veikts attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz fizisko ģeogrāfiju un ekosistēmām visā pasaulē; tomēr uzskata, ka tikpat daudz uzmanības, cik veltīts vides jautājumiem, jāpievērš saimnieciskajiem un sociālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

piekrīt novērtējumam, kas veikts attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz fizisko ģeogrāfiju un ekosistēmām visā pasaulē; tomēr uzskata, ka tikpat daudz uzmanības, cik veltīts vides jautājumiem, jāpievērš saimnieciskajiem un sociālajiem aspektiem;

| — | atzīst, ka klimata pārmaiņas apdraud ES iedzīvotājus un vidi, tomēr uzskata, ka, pielāgošanos uzsākot savlaicīgi, iespējams izveidot ilgtspējīgas kopienas, kā arī konkurētspējīgu vietējo un reģionālo ekonomiku un ka to iespējams panākt, radot jaunas zinātības jomas un nodarbinātības iespējas, kā arī pēc iespējas efektīvāk un ilgtspējīgāk izmantojot resursus; |
| --- | --- |

—

atzīst, ka klimata pārmaiņas apdraud ES iedzīvotājus un vidi, tomēr uzskata, ka, pielāgošanos uzsākot savlaicīgi, iespējams izveidot ilgtspējīgas kopienas, kā arī konkurētspējīgu vietējo un reģionālo ekonomiku un ka to iespējams panākt, radot jaunas zinātības jomas un nodarbinātības iespējas, kā arī pēc iespējas efektīvāk un ilgtspējīgāk izmantojot resursus;

| — | atbalsta Komisijas aicinājumu rīkoties savlaicīgi, jo īpaši jomās, par kurām ir lielāka pārliecība, ka tajās iestāsies prognozētās sekas, vai arī tādās jomās, kurās bezdarbība vai piesardzības principa nepiemērošana būtiski apdraudētu dalībvalstu sabiedrību, ekonomiku un vidi. Pielāgošanās klimata pārmaiņām izmaksās dārgi, tomēr Sterna ziņojumā (Stern Review) secināts, ka bezdarbība izmaksās visvairāk. Mūsu rīcībā ir pietiekami daudz informācijas, lai sāktu rīkoties tagad. Reģionu komiteja uzskata, ka vietējā, reģionālā un valsts mēroga politiķiem ir pienākums uzņemties iniciatīvu, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām noteiktu par prioritāti; |
| --- | --- |

—

atbalsta Komisijas aicinājumu rīkoties savlaicīgi, jo īpaši jomās, par kurām ir lielāka pārliecība, ka tajās iestāsies prognozētās sekas, vai arī tādās jomās, kurās bezdarbība vai piesardzības principa nepiemērošana būtiski apdraudētu dalībvalstu sabiedrību, ekonomiku un vidi. Pielāgošanās klimata pārmaiņām izmaksās dārgi, tomēr Sterna ziņojumā (Stern Review) secināts, ka bezdarbība izmaksās visvairāk. Mūsu rīcībā ir pietiekami daudz informācijas, lai sāktu rīkoties tagad. Reģionu komiteja uzskata, ka vietējā, reģionālā un valsts mēroga politiķiem ir pienākums uzņemties iniciatīvu, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām noteiktu par prioritāti;

| — | uzskata, ka viena no galvenajām problēmām droši vien būs iedzīvotāju plaša mēroga migrācija gan no trešām valstīm uz ES, gan starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to robežās. Plānos būs jāparedz pārvaldības pasākumi, lai apmierinātu šādas migrācijas radītas vajadzības mājokļu, infrastruktūras, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu jomā, un tie būs jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka viena no galvenajām problēmām droši vien būs iedzīvotāju plaša mēroga migrācija gan no trešām valstīm uz ES, gan starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to robežās. Plānos būs jāparedz pārvaldības pasākumi, lai apmierinātu šādas migrācijas radītas vajadzības mājokļu, infrastruktūras, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu jomā, un tie būs jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| — | tā kā klimata pārmaiņu dēļ radīsies jaunas vajadzības, aicina pārskatīt ES budžetu, programmas, politikas un jo īpaši — galvenos tiesību aktus. Komiteja jo īpaši aicina pielāgošanos klimata pārmaiņām uzskatīt par 2008. gada budžeta pārskatīšanas daļu; |
| --- | --- |

—

tā kā klimata pārmaiņu dēļ radīsies jaunas vajadzības, aicina pārskatīt ES budžetu, programmas, politikas un jo īpaši — galvenos tiesību aktus. Komiteja jo īpaši aicina pielāgošanos klimata pārmaiņām uzskatīt par 2008. gada budžeta pārskatīšanas daļu;

| Ziņotāja | : | Kay TWITCHEN kdze, Eseksas novada padomes locekle (UK/EPP) |
| --- | --- | --- |

Ziņotāja

:

Kay TWITCHEN kdze, Eseksas novada padomes locekle (UK/EPP)

Atsauces dokuments

Komisijas Zaļā grāmata Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti”

COM(2007) 354 galīgā redakcija — {SEC(2007) 849}

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē minēto Komisijas dokumentu un tās atziņu, ka Eiropas Savienībai jārisina ar adaptāciju saistītās problēmas, sadarbojoties ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp dalībvalstīm un partneriem vietējā līmenī, kā arī globālā mērogā ar partnervalstīm. Komiteja piekrīt arī atziņai, ka vajadzīga Eiropas pieeja un ka pielāgošanās pasākumiem jābūt saskaņotiem ar klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumiem un otrādi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē minēto Komisijas dokumentu un tās atziņu, ka Eiropas Savienībai jārisina ar adaptāciju saistītās problēmas, sadarbojoties ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp dalībvalstīm un partneriem vietējā līmenī, kā arī globālā mērogā ar partnervalstīm. Komiteja piekrīt arī atziņai, ka vajadzīga Eiropas pieeja un ka pielāgošanās pasākumiem jābūt saskaņotiem ar klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumiem un otrādi;

| 2. | piekrīt novērtējumam, kas veikts attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz fizisko ģeogrāfiju un ekosistēmām visā pasaulē; tomēr uzskata, ka tikpat daudz uzmanības, cik veltīts vides jautājumiem, jāpievērš saimnieciskajiem un sociālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

2.

piekrīt novērtējumam, kas veikts attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz fizisko ģeogrāfiju un ekosistēmām visā pasaulē; tomēr uzskata, ka tikpat daudz uzmanības, cik veltīts vides jautājumiem, jāpievērš saimnieciskajiem un sociālajiem aspektiem;

| 3. | atzīst, ka klimata pārmaiņas apdraud ES iedzīvotājus un vidi, tomēr uzskata, ka, pielāgošanos uzsākot savlaicīgi, iespējams izveidot ilgtspējīgas kopienas, kā arī konkurētspējīgu vietējo un reģionālo ekonomiku un ka to iespējams panākt, radot jaunas zinātības jomas un nodarbinātības iespējas, kā arī pēc iespējas efektīvāk un ilgtspējīgāk izmantojot resursus; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka klimata pārmaiņas apdraud ES iedzīvotājus un vidi, tomēr uzskata, ka, pielāgošanos uzsākot savlaicīgi, iespējams izveidot ilgtspējīgas kopienas, kā arī konkurētspējīgu vietējo un reģionālo ekonomiku un ka to iespējams panākt, radot jaunas zinātības jomas un nodarbinātības iespējas, kā arī pēc iespējas efektīvāk un ilgtspējīgāk izmantojot resursus;

Attiecībā uz klimata pārmaiņu negatīvajām sekām

| 4. | uzskata, ka viena no galvenajām problēmām droši vien būs iedzīvotāju plaša mēroga migrācija gan no trešām valstīm uz ES, gan starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to robežās. Plānos būs jāparedz pārvaldības pasākumi, lai apmierinātu šādas migrācijas radītas vajadzības mājokļu, infrastruktūras, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu jomā, un tie būs jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka viena no galvenajām problēmām droši vien būs iedzīvotāju plaša mēroga migrācija gan no trešām valstīm uz ES, gan starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to robežās. Plānos būs jāparedz pārvaldības pasākumi, lai apmierinātu šādas migrācijas radītas vajadzības mājokļu, infrastruktūras, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu jomā, un tie būs jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 5. | atkārtoti norāda, ka klimata pārmaiņas radīs ievērojamu papildu slogu veselības aprūpes sistēmai un vietējiem sociālajiem dienestiem — tāda ir saistībā ar Eiropā nesen piedzīvotajiem karstuma viļņiem gūtā pieredze. Tā kā lielākajā daļā ES dalībvalstu vērojama sabiedrības novecošana, īpaša uzmanība jāpievērš klimata pārmaiņu sekām sociālajā jomā; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti norāda, ka klimata pārmaiņas radīs ievērojamu papildu slogu veselības aprūpes sistēmai un vietējiem sociālajiem dienestiem — tāda ir saistībā ar Eiropā nesen piedzīvotajiem karstuma viļņiem gūtā pieredze. Tā kā lielākajā daļā ES dalībvalstu vērojama sabiedrības novecošana, īpaša uzmanība jāpievērš klimata pārmaiņu sekām sociālajā jomā;

| 6. | uzskata, ka Komisijas dokumentā būtu jāiekļauj jautājums par ēnas nodrošināšanu sabiedriskās vietās (skatīt Komisijas dokumentā uzdoto 3. galveno jautājumu). Ēnas nodrošināšana, izmantojot kokus, parkus, no zaļumiem veidotus jumtus, savādākas celtniecības metodes utt., ir svarīgs faktors, ar kā palīdzību iespējams samazināt karstuma izraisītu nāves gadījumu skaitu un pieprasījumu pēc gaisa kondicionēšanas, kā arī paaugstināt dzīves kvalitāti pilsētas teritorijā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Komisijas dokumentā būtu jāiekļauj jautājums par ēnas nodrošināšanu sabiedriskās vietās (skatīt Komisijas dokumentā uzdoto 3. galveno jautājumu). Ēnas nodrošināšana, izmantojot kokus, parkus, no zaļumiem veidotus jumtus, savādākas celtniecības metodes utt., ir svarīgs faktors, ar kā palīdzību iespējams samazināt karstuma izraisītu nāves gadījumu skaitu un pieprasījumu pēc gaisa kondicionēšanas, kā arī paaugstināt dzīves kvalitāti pilsētas teritorijā;

| 7. | bez tam uzskata, ka pasaules iedzīvotājiem būs grūti pielāgoties ierobežotu dabas resursu taupīgākam izmantojumam un ka nolūkā risināt šo problēmu būtiski jāmaina domāšanas veids. Tādēļ uzskata, ka nolūkā sekmēt iedzīvotāju attieksmes maiņu attiecībā uz tādiem jautājumiem kā ūdens un enerģijas izmantošana, otrreizējā pārstrāde un resursu saglabāšana būs vajadzīgas programmas izglītošanas un komunikācijas jomā, kā arī tirgus instrumenti (piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma); |
| --- | --- |

7.

bez tam uzskata, ka pasaules iedzīvotājiem būs grūti pielāgoties ierobežotu dabas resursu taupīgākam izmantojumam un ka nolūkā risināt šo problēmu būtiski jāmaina domāšanas veids. Tādēļ uzskata, ka nolūkā sekmēt iedzīvotāju attieksmes maiņu attiecībā uz tādiem jautājumiem kā ūdens un enerģijas izmantošana, otrreizējā pārstrāde un resursu saglabāšana būs vajadzīgas programmas izglītošanas un komunikācijas jomā, kā arī tirgus instrumenti (piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma);

Attiecībā uz ES agrīnu rīcību

| 8. | atbalsta Komisijas aicinājumu rīkoties savlaicīgi, jo īpaši jomās, par kurām ir lielāka pārliecība, ka tajās iestāsies prognozētās sekas, vai arī tādās jomās, kurās bezdarbība vai piesardzības principa nepiemērošana būtiski apdraudētu dalībvalstu sabiedrību, ekonomiku un vidi. Pielāgošanās klimata pārmaiņām izmaksās dārgi, tomēr Sterna ziņojumā (Stern Review) secināts, ka bezdarbība izmaksās visvairāk. Mūsu rīcībā ir pietiekami daudz informācijas, lai sāktu rīkoties tagad. Reģionu komiteja uzskata, ka vietējā, reģionālā un valsts mēroga politiķiem ir pienākums uzņemties iniciatīvu, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām noteiktu par prioritāti; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Komisijas aicinājumu rīkoties savlaicīgi, jo īpaši jomās, par kurām ir lielāka pārliecība, ka tajās iestāsies prognozētās sekas, vai arī tādās jomās, kurās bezdarbība vai piesardzības principa nepiemērošana būtiski apdraudētu dalībvalstu sabiedrību, ekonomiku un vidi. Pielāgošanās klimata pārmaiņām izmaksās dārgi, tomēr Sterna ziņojumā (Stern Review) secināts, ka bezdarbība izmaksās visvairāk. Mūsu rīcībā ir pietiekami daudz informācijas, lai sāktu rīkoties tagad. Reģionu komiteja uzskata, ka vietējā, reģionālā un valsts mēroga politiķiem ir pienākums uzņemties iniciatīvu, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām noteiktu par prioritāti;

Attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību lomu

| 9. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai ir ļoti liela nozīme pielāgošanās pasākumu izstrādē un īstenošanā. Tām ir galvenā loma klimata pārmaiņu izraisīto seku pārvarēšanā. Vietējās un reģionālās pašvaldības bieži uzņemas ekstrēmu laika apstākļu radītās sociālās un saimnieciskās izmaksas. Tādēļ tās ir jāatbalsta tādu pielāgošanās stratēģiju izstrādē un īstenošanā, kas būs jāintegrē pašvaldību visās darbības jomās. Reģionu komiteja uzskata, ka būtu skaidrāk jāatzīst vietējo un reģionālo pašvaldību loma kopienu nākotnes nodrošināšanā un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu, piemēram, jauniešu, maznodrošināto un vecu cilvēku aizsargāšanā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai ir ļoti liela nozīme pielāgošanās pasākumu izstrādē un īstenošanā. Tām ir galvenā loma klimata pārmaiņu izraisīto seku pārvarēšanā. Vietējās un reģionālās pašvaldības bieži uzņemas ekstrēmu laika apstākļu radītās sociālās un saimnieciskās izmaksas. Tādēļ tās ir jāatbalsta tādu pielāgošanās stratēģiju izstrādē un īstenošanā, kas būs jāintegrē pašvaldību visās darbības jomās. Reģionu komiteja uzskata, ka būtu skaidrāk jāatzīst vietējo un reģionālo pašvaldību loma kopienu nākotnes nodrošināšanā un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu, piemēram, jauniešu, maznodrošināto un vecu cilvēku aizsargāšanā;

| 10. | atzīst arī to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nākas pirmajām risināt klimata pārmaiņu radītās problēmas, jo īpaši tajos gadījumos, kad kādā teritorijā veiktiem klimata pārmaiņu izraisīto seku mazināšanas pasākumiem ir negatīvas sekas kādā citā apvidū, piemēram, ja piekrastes aizsargsistēmu un pretplūdu barjeru dēļ problēma tiek novirzīta uz blakus esošiem novadiem vai valstīm. Tādēļ vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir savstarpēji jākoordinē ar pielāgošanos klimata pārmaiņām saistītās stratēģijas un politika. Pastāv daudzas iespējas, kā to varētu darīt, piemēram, izveidot upju baseinu apgabalu apvienības utt.; |
| --- | --- |

10.

atzīst arī to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nākas pirmajām risināt klimata pārmaiņu radītās problēmas, jo īpaši tajos gadījumos, kad kādā teritorijā veiktiem klimata pārmaiņu izraisīto seku mazināšanas pasākumiem ir negatīvas sekas kādā citā apvidū, piemēram, ja piekrastes aizsargsistēmu un pretplūdu barjeru dēļ problēma tiek novirzīta uz blakus esošiem novadiem vai valstīm. Tādēļ vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir savstarpēji jākoordinē ar pielāgošanos klimata pārmaiņām saistītās stratēģijas un politika. Pastāv daudzas iespējas, kā to varētu darīt, piemēram, izveidot upju baseinu apgabalu apvienības utt.;

Attiecībā uz pielāgošanās stratēģiju izstrādi

| 11. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ļoti piemērotā situācijā, lai savas kompetences ietvaros palīdzētu ieviest pielāgošanās stratēģijas tādās jomās kā teritorijas plānošana, zemierīcība, būvniecības un attīstības regulēšana, sabiedriskais transports, lauksaimniecība, mežsaimniecība, enerģijas izmantošana un ražošana, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, kā arī līgumslēgšanas tiesību piešķiršana minētajās nozarēs. Grūtības sagādā pašreizējo un turpmāko pakalpojumu, infrastruktūras un ēku ilgtspējības nodrošināšana. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būs jāsadarbojas ar citām ieinteresētajām personām, lai izstrādātu pamatīgus stratēģiskus un vietējas nozīmes katastrofu novēršanas plānus, kā arī attīstītu un uzlabotu pašreizējo aizsardzību pret ekstrēmiem laika apstākļiem, kas vērojami biežāk un kuru izpausmes kļūst smagākas; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ļoti piemērotā situācijā, lai savas kompetences ietvaros palīdzētu ieviest pielāgošanās stratēģijas tādās jomās kā teritorijas plānošana, zemierīcība, būvniecības un attīstības regulēšana, sabiedriskais transports, lauksaimniecība, mežsaimniecība, enerģijas izmantošana un ražošana, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, kā arī līgumslēgšanas tiesību piešķiršana minētajās nozarēs. Grūtības sagādā pašreizējo un turpmāko pakalpojumu, infrastruktūras un ēku ilgtspējības nodrošināšana. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būs jāsadarbojas ar citām ieinteresētajām personām, lai izstrādātu pamatīgus stratēģiskus un vietējas nozīmes katastrofu novēršanas plānus, kā arī attīstītu un uzlabotu pašreizējo aizsardzību pret ekstrēmiem laika apstākļiem, kas vērojami biežāk un kuru izpausmes kļūst smagākas;

Attiecībā uz ES lomu

| 12. | uzskata, ka būtiski svarīga ir ES dalībvalstu integrēta savstarpējā pieeja. Rezultātā, izmantojot pieredzes un speciālo zināšanu apmaiņu paraugprakses izstrādāšanai un ieviešanai visās dalībvalstīs, samazināsies izmaksas. Tā kā integrētas pieejas īstenošanai ir svarīga nozīme, Reģionu komiteja varētu sniegt lielu ieguldījumu, palīdzot vietējām un reģionālajām pašvaldībām organizēt pieredzes apmaiņu; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka būtiski svarīga ir ES dalībvalstu integrēta savstarpējā pieeja. Rezultātā, izmantojot pieredzes un speciālo zināšanu apmaiņu paraugprakses izstrādāšanai un ieviešanai visās dalībvalstīs, samazināsies izmaksas. Tā kā integrētas pieejas īstenošanai ir svarīga nozīme, Reģionu komiteja varētu sniegt lielu ieguldījumu, palīdzot vietējām un reģionālajām pašvaldībām organizēt pieredzes apmaiņu;

Attiecībā uz adaptācijas pasākumu integrāciju pašreizējā politikā un tiesību aktos

| 13. | uzskata, ka pielāgošanās princips kā skaidri definēts mērķis ir jāintegrē visās pašreizējās ES politikās, piemēram, lauksaimniecības un lauku attīstības programmās, kā arī finansēšanas programmās, piemēram, kohēzijas politikā, lai tās precīzāk atbilstu ar pielāgošanos saistītajām vajadzībām, kuru apmierināšana ietilpst vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Svarīgi, lai politikas un finansēšanas programmas būtu elastīgas nepārtraukti, jo pielāgošanās būs nemitīgs process un vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzības laika gaitā mainīsies; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pielāgošanās princips kā skaidri definēts mērķis ir jāintegrē visās pašreizējās ES politikās, piemēram, lauksaimniecības un lauku attīstības programmās, kā arī finansēšanas programmās, piemēram, kohēzijas politikā, lai tās precīzāk atbilstu ar pielāgošanos saistītajām vajadzībām, kuru apmierināšana ietilpst vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Svarīgi, lai politikas un finansēšanas programmas būtu elastīgas nepārtraukti, jo pielāgošanās būs nemitīgs process un vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzības laika gaitā mainīsies;

| 14. | uzskata, ka daži spēkā esošie tiesību akti ir pretrunā nepieciešamībai pielāgoties klimata pārmaiņām. Piemēram, būs jāizdara grozījumi Mājokļu direktīvā, jo iespējams, ka klimata pārmaiņu dēļ tiks pārveidoti pašreiz uzceltie mājokļi, kā arī būs jāgroza Ūdens pamatdirektīva, jo dažos reģionos sausuma dēļ pasliktināsies ūdens kvalitāte. Lai nodrošinātu pienācīgu un sekmīgu pielāgošanos klimata pārmaiņām, būs jāpārskata vesela virkne spēkā esošo tiesību aktu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka daži spēkā esošie tiesību akti ir pretrunā nepieciešamībai pielāgoties klimata pārmaiņām. Piemēram, būs jāizdara grozījumi Mājokļu direktīvā, jo iespējams, ka klimata pārmaiņu dēļ tiks pārveidoti pašreiz uzceltie mājokļi, kā arī būs jāgroza Ūdens pamatdirektīva, jo dažos reģionos sausuma dēļ pasliktināsies ūdens kvalitāte. Lai nodrošinātu pienācīgu un sekmīgu pielāgošanos klimata pārmaiņām, būs jāpārskata vesela virkne spēkā esošo tiesību aktu;

Attiecībā uz klimata integrētas pētniecības paplašināšanu

| 15. | uzskata, ka ir vajadzīga dziļāka izpēte, lai noskaidrotu, kādas būs kādā reģionā veiktu pasākumu sekas citā reģionā vai varbūt citā dalībvalstī. Šādi pētījumi ir ļoti vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka kādas pašvaldības pieņemti lēmumi plānošanas jomā negatīvi neietekmē blakus reģionā vai valstī esošas pašvaldības. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem jautājumiem kā ūdens un citu dabas resursu efektīva izmantošana; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir vajadzīga dziļāka izpēte, lai noskaidrotu, kādas būs kādā reģionā veiktu pasākumu sekas citā reģionā vai varbūt citā dalībvalstī. Šādi pētījumi ir ļoti vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka kādas pašvaldības pieņemti lēmumi plānošanas jomā negatīvi neietekmē blakus reģionā vai valstī esošas pašvaldības. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem jautājumiem kā ūdens un citu dabas resursu efektīva izmantošana;

| 16. | aicina uzsākt atmosfēras fronšu pētījumus un monitoringu, kas palīdzēs prognozēt ekstremālus meteoroloģiskos apstākļus, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm un jo īpaši tām valstīm, kuras apdraud pārtuksnešošanās; |
| --- | --- |

16.

aicina uzsākt atmosfēras fronšu pētījumus un monitoringu, kas palīdzēs prognozēt ekstremālus meteoroloģiskos apstākļus, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm un jo īpaši tām valstīm, kuras apdraud pārtuksnešošanās;

| 17. | tāpat arī aicina vairāk atbalstīt pētniecību un izstrādi, jo tām ir svarīga nozīme inovācijas stimulēšanā un inovatīvu pielāgošanās tehnoloģiju un produktu izstrādē. Tādējādi uzņēmumiem, kas nodarbojas ar klimata pārmaiņu seku novēršanu, būtu plašas iespējas izstrādāt inovatīvus produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

17.

tāpat arī aicina vairāk atbalstīt pētniecību un izstrādi, jo tām ir svarīga nozīme inovācijas stimulēšanā un inovatīvu pielāgošanās tehnoloģiju un produktu izstrādē. Tādējādi uzņēmumiem, kas nodarbojas ar klimata pārmaiņu seku novēršanu, būtu plašas iespējas izstrādāt inovatīvus produktus un pakalpojumus;

Attiecībā uz Eiropas sabiedrības, uzņēmumu un publiskā sektora iesaistīšanu

| 18. | uzskata, ka ar privātā un publiskā sektora partnerību un tādu vairākās dalībvalstīs strādājošu tīklu kā INTERREG (RFEC) palīdzību vietējās un reģionālās pašvaldības sniegs svarīgu ieguldījumu, izplatot informāciju, speciālās zināšanas un paraugpraksi, kā arī atvieglojot piekļuvi šādai informācijai. Šādu partnerību un tīklu nozīme nozaru, reģionu, dalībvalstu un trešo valstu sadarbības veidošanā arvien pieaugs; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ar privātā un publiskā sektora partnerību un tādu vairākās dalībvalstīs strādājošu tīklu kā INTERREG (RFEC) palīdzību vietējās un reģionālās pašvaldības sniegs svarīgu ieguldījumu, izplatot informāciju, speciālās zināšanas un paraugpraksi, kā arī atvieglojot piekļuvi šādai informācijai. Šādu partnerību un tīklu nozīme nozaru, reģionu, dalībvalstu un trešo valstu sadarbības veidošanā arvien pieaugs;

| 19. | atbalsta sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai tām palīdzētu īstenot pielāgošanās stratēģijas, un iesaka šādu atbalstu paredzēt ES ārējos pasākumos, kā arī uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt lielu ieguldījumu informācijas par paraugpraksi un zināšanu sniegšanā jaunattīstības valstīm, izmantojot jau izveidotos sakarus un tīklus. Līdzekļu apjomam, ko ES paredzēs minētajam mērķim, jābūt samērīgam ar jaunattīstības valstu vajadzībām un ES kompetenci; |
| --- | --- |

19.

atbalsta sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai tām palīdzētu īstenot pielāgošanās stratēģijas, un iesaka šādu atbalstu paredzēt ES ārējos pasākumos, kā arī uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt lielu ieguldījumu informācijas par paraugpraksi un zināšanu sniegšanā jaunattīstības valstīm, izmantojot jau izveidotos sakarus un tīklus. Līdzekļu apjomam, ko ES paredzēs minētajam mērķim, jābūt samērīgam ar jaunattīstības valstu vajadzībām un ES kompetenci;

Attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem

| 20. | uzskata, ka minētie jautājumi jārisina steidzamā kārtā un ka vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzība pielāgoties klimata pārmaiņām, turpinot sadarbību ar plašu partneru loku sociālajā jomā un tautsaimniecībā, ir jāņem vērā visos turpmākajos ES paziņojumos un direktīvās; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka minētie jautājumi jārisina steidzamā kārtā un ka vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzība pielāgoties klimata pārmaiņām, turpinot sadarbību ar plašu partneru loku sociālajā jomā un tautsaimniecībā, ir jāņem vērā visos turpmākajos ES paziņojumos un direktīvās;

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka darbs pie minētajiem jautājumiem jau ir uzsākts, un aicina Komisiju arī turpmāk to uzskatīt par prioritāti; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka darbs pie minētajiem jautājumiem jau ir uzsākts, un aicina Komisiju arī turpmāk to uzskatīt par prioritāti;

| 22. | aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi tādu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, kā arī aicina atzīt to, ka pašvaldībām ir jāsaņem vajadzīgās pilnvaras un finansiāls atbalsts, lai tās spētu izstrādāt un īstenot pielāgošanās stratēģijas; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi tādu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, kā arī aicina atzīt to, ka pašvaldībām ir jāsaņem vajadzīgās pilnvaras un finansiāls atbalsts, lai tās spētu izstrādāt un īstenot pielāgošanās stratēģijas;

| 23. | aicina Komisiju Zaļajai grāmatai sekojošos pasākumos pievērst uzmanību ne tikai ar vidi saistītiem apsvērumiem, bet arī klimata pārmaiņu izraisītām sociālajām un saimnieciskajām sekām; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju Zaļajai grāmatai sekojošos pasākumos pievērst uzmanību ne tikai ar vidi saistītiem apsvērumiem, bet arī klimata pārmaiņu izraisītām sociālajām un saimnieciskajām sekām;

| 24. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību un dalībvalstu savstarpēja informācijas apmaiņa par paraugpraksi ir absolūti nepieciešama, lai būtu iespējams izstrādāt efektīvus pielāgošanās pasākumus, un ir pārliecināta, ka ES ir jāuzņemas iniciatīva, lai nodrošinātu šādu informācijas un paraugprakses apmaiņu gan ES, gan ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību un dalībvalstu savstarpēja informācijas apmaiņa par paraugpraksi ir absolūti nepieciešama, lai būtu iespējams izstrādāt efektīvus pielāgošanās pasākumus, un ir pārliecināta, ka ES ir jāuzņemas iniciatīva, lai nodrošinātu šādu informācijas un paraugprakses apmaiņu gan ES, gan ar trešām valstīm;

| 25. | uzskata, ka ES ir stratēģiska nozīme iedzīvotāju migrācijas plānošanā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ES ir stratēģiska nozīme iedzīvotāju migrācijas plānošanā un pārvaldībā;

| 26. | tā kā klimata pārmaiņu dēļ radīsies jaunas vajadzības, aicina pārskatīt ES budžetu, programmas, politikas un jo īpaši — galvenos tiesību aktus. Komiteja jo īpaši aicina 2008. gada budžeta pārskatīšanas gaitā pielāgošanos klimata pārmaiņām uzskatīt par atsevišķi nodalītu budžeta pozīciju visos galvenajos budžeta posteņos (kopējā lauksaimniecības politika, kohēzija, pētniecība utt.); |
| --- | --- |

26.

tā kā klimata pārmaiņu dēļ radīsies jaunas vajadzības, aicina pārskatīt ES budžetu, programmas, politikas un jo īpaši — galvenos tiesību aktus. Komiteja jo īpaši aicina 2008. gada budžeta pārskatīšanas gaitā pielāgošanos klimata pārmaiņām uzskatīt par atsevišķi nodalītu budžeta pozīciju visos galvenajos budžeta posteņos (kopējā lauksaimniecības politika, kohēzija, pētniecība utt.);

| 27. | uzskata, ka ir svarīgi, lai ES lielāku daļu no pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem tērētu tādas pētniecības atbalstīšanai, kuras mērķis ir atrast klimata pārmaiņu izraisītu problēmu risinājumus, kā arī inovatīviem pielāgošanās pasākumiem. Ar šādu pētījumu palīdzību iespējams atrast inovatīvus risinājumus, lai saglabātu Eiropas konkurētspēju. Labāk jākoordinē pētnieciskā darbība. Svarīgi ir novērst informācijas apmaiņas būtiskākos trūkumus, kā arī novērst pētnieciskās darbības dublēšanos; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir svarīgi, lai ES lielāku daļu no pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem tērētu tādas pētniecības atbalstīšanai, kuras mērķis ir atrast klimata pārmaiņu izraisītu problēmu risinājumus, kā arī inovatīviem pielāgošanās pasākumiem. Ar šādu pētījumu palīdzību iespējams atrast inovatīvus risinājumus, lai saglabātu Eiropas konkurētspēju. Labāk jākoordinē pētnieciskā darbība. Svarīgi ir novērst informācijas apmaiņas būtiskākos trūkumus, kā arī novērst pētnieciskās darbības dublēšanos;

| 28. | pauž bažas par sekām, kuras kādā reģionā vai dalībvalstī var izraisīt citā reģionā vai dalībvalstī veikti pielāgošanās pasākumi, un uzskata, ka ES kompetencē ietilpst tādu stratēģisku sistēmu izveidošana, kuru uzdevums ir šādu potenciālu problēmu risināšana; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas par sekām, kuras kādā reģionā vai dalībvalstī var izraisīt citā reģionā vai dalībvalstī veikti pielāgošanās pasākumi, un uzskata, ka ES kompetencē ietilpst tādu stratēģisku sistēmu izveidošana, kuru uzdevums ir šādu potenciālu problēmu risināšana;

| 29. | aicina īstenot programmas izglītošanas un komunikācijas jomā, lai sekmētu iedzīvotāju attieksmes maiņu attiecībā uz tādiem jautājumiem kā ūdens un enerģijas izmantošana, otrreizējā pārstrāde un resursu saglabāšana. |
| --- | --- |

29.

aicina īstenot programmas izglītošanas un komunikācijas jomā, lai sekmētu iedzīvotāju attieksmes maiņu attiecībā uz tādiem jautājumiem kā ūdens un enerģijas izmantošana, otrreizējā pārstrāde un resursu saglabāšana.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/25

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas darba kārtība kultūrai augošas globalizācijas apstākļos”

(2008/C 53/05)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme kultūras attīstībā un veicināšanā, it īpaši — kultūras mantojuma saglabāšanā un mākslinieciskās jaunrades sekmēšanā; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme kultūras attīstībā un veicināšanā, it īpaši — kultūras mantojuma saglabāšanā un mākslinieciskās jaunrades sekmēšanā;

| — | norāda, ka kultūras jomai ir liela nozīme atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komiteja vērš uzmanību uz daudzu reģionu plašajām ekonomiskās attīstības iespējām, ko paver kultūras tūrisms. RK tomēr brīdina, ka nebūtu vēlams vienpusīgi uzsvērt tikai kultūras nozīmi tautsaimniecībā. Ne mazāk svarīga ir kultūras nozīme labas un dinamiskas dzīves vides radīšanā, kas ir attīstības priekšnoteikums; |
| --- | --- |

—

norāda, ka kultūras jomai ir liela nozīme atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komiteja vērš uzmanību uz daudzu reģionu plašajām ekonomiskās attīstības iespējām, ko paver kultūras tūrisms. RK tomēr brīdina, ka nebūtu vēlams vienpusīgi uzsvērt tikai kultūras nozīmi tautsaimniecībā. Ne mazāk svarīga ir kultūras nozīme labas un dinamiskas dzīves vides radīšanā, kas ir attīstības priekšnoteikums;

| — | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija paziņojumā par darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos nav pieminēta daudzu Eiropas pilsētu, vietējo pašvaldību un reģionu partnerība; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija paziņojumā par darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos nav pieminēta daudzu Eiropas pilsētu, vietējo pašvaldību un reģionu partnerība;

| — | kritiski vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā nav norādes par darba kārtībā kultūrai izvirzīto tālejošo mērķu finansēšanu; |
| --- | --- |

—

kritiski vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā nav norādes par darba kārtībā kultūrai izvirzīto tālejošo mērķu finansēšanu;

| — | vēlētos sākt konstruktīvu diskusiju par Eiropas Komisijas nodomu izmantot atklātās koordinācijas metodi kultūras jomā. Uzmanība būs jāvelta vietējam un reģionālajam līmenim, kas lielā mērā atbildīgs par kultūru, un cik vien iespējams jāsamazina administratīvs slogs. |
| --- | --- |

—

vēlētos sākt konstruktīvu diskusiju par Eiropas Komisijas nodomu izmantot atklātās koordinācijas metodi kultūras jomā. Uzmanība būs jāvelta vietējam un reģionālajam līmenim, kas lielā mērā atbildīgs par kultūru, un cik vien iespējams jāsamazina administratīvs slogs.

| Ziņotājs | : | Gerd HARMS kgs (DE/PSE), Brandenburgas federālās zemes pilnvarotais federālajās un Eiropas lietās un Brandenburgas valsts kancelejas valsts sekretārs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Gerd HARMS kgs (DE/PSE), Brandenburgas federālās zemes pilnvarotais federālajās un Eiropas lietās un Brandenburgas valsts kancelejas valsts sekretārs

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos

COM (2007) 242 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par “Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos”. Tajā vispirms raksturota kultūras svarīgā nozīme integrācijas procesā un secināts, ka vajadzīgi atbilstoši instrumenti, kas ļautu Eiropas kultūras bagātībai un daudzveidībai izpausties visā pilnībā, lai gan ES, gan ārpus tās robežām sasniegtu “stratēģiskos mērķus — labklājību, solidaritāti un drošību”.
  Tādēļ nepieciešama visu kultūras politikas īstenošanā iesaistīto pušu ciešāka sadarbība, iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un attiecīgos sadarbības tīklus.
  Izstrādājot jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos, arvien lielāka nozīme ir reģionu un vietējai kultūras politikai. Globalizācijas ietekmē no jauna jāatgriežas pie idejas par “reģionu Eiropu”. Tas īpaši attiecas uz Eiropas Savienībā spēkā esošo subsidiaritātes principu, kura pamatā ir ideja, ka kultūras attīstībai jānotiek iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī — pilsētās un reģionos. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīga nozīme kultūras veicināšanā un attīstībā attiecīgajā teritorijā, it īpaši tādās jomās kā kultūras mantojuma saglabāšana un mākslinieciskās jaunrades veicināšana, kā arī finansējot un atbalstot kultūras iestādes un iniciatīvas, vispārējo izglītību un apmācību, rīkojot festivālus un kultūras saietus.
  Kultūras jomā, it īpaši pārrobežu reģionos, notiekošās sadarbības kvalitātei un intensitātei ir īpaša nozīme Eiropas integrācijas procesā, jo īpaši laikā, kad jārisina globālu pārbaudījumu laikā; |
| --- | --- |

1.

ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par “Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos”. Tajā vispirms raksturota kultūras svarīgā nozīme integrācijas procesā un secināts, ka vajadzīgi atbilstoši instrumenti, kas ļautu Eiropas kultūras bagātībai un daudzveidībai izpausties visā pilnībā, lai gan ES, gan ārpus tās robežām sasniegtu “stratēģiskos mērķus — labklājību, solidaritāti un drošību”.

Tādēļ nepieciešama visu kultūras politikas īstenošanā iesaistīto pušu ciešāka sadarbība, iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un attiecīgos sadarbības tīklus.

Izstrādājot jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos, arvien lielāka nozīme ir reģionu un vietējai kultūras politikai. Globalizācijas ietekmē no jauna jāatgriežas pie idejas par “reģionu Eiropu”. Tas īpaši attiecas uz Eiropas Savienībā spēkā esošo subsidiaritātes principu, kura pamatā ir ideja, ka kultūras attīstībai jānotiek iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī — pilsētās un reģionos. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīga nozīme kultūras veicināšanā un attīstībā attiecīgajā teritorijā, it īpaši tādās jomās kā kultūras mantojuma saglabāšana un mākslinieciskās jaunrades veicināšana, kā arī finansējot un atbalstot kultūras iestādes un iniciatīvas, vispārējo izglītību un apmācību, rīkojot festivālus un kultūras saietus.

Kultūras jomā, it īpaši pārrobežu reģionos, notiekošās sadarbības kvalitātei un intensitātei ir īpaša nozīme Eiropas integrācijas procesā, jo īpaši laikā, kad jārisina globālu pārbaudījumu laikā;

| 2. | atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā pirmo reizi atzīts, ka nepieciešama visaptveroša darba kārtība kultūrai, lai izstrādātu efektīvu stratēģiju, kurā ņemta vērā kultūras īpašā nozīme dalībvalstu un to reģionu attiecībās, kā arī attiecībās ar valstīm ārpus ES.
  Starpkultūru apmaiņai jākļūst par būtisku elementu dialogā ar kandidātvalstīm un Eiropas Savienības kaimiņattiecību politikā. RK piekrīt arī Komisijas viedoklim, ka jāatbalsta reliģisko kopienu un apvienību dialogs; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā pirmo reizi atzīts, ka nepieciešama visaptveroša darba kārtība kultūrai, lai izstrādātu efektīvu stratēģiju, kurā ņemta vērā kultūras īpašā nozīme dalībvalstu un to reģionu attiecībās, kā arī attiecībās ar valstīm ārpus ES.

Starpkultūru apmaiņai jākļūst par būtisku elementu dialogā ar kandidātvalstīm un Eiropas Savienības kaimiņattiecību politikā. RK piekrīt arī Komisijas viedoklim, ka jāatbalsta reliģisko kopienu un apvienību dialogs;

| 3. | atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā iekļauta skaidra atsauce uz EK Līguma (Amsterdama, 1997. gads) 151. pantu un subsidiaritātes principu, uzsverot, ka






  — | Kopienas kultūras politika veicina aizvien saliedētākas Eiropas veidošanu, “respektējot to (dalībvalstu) nacionālās un reģionālās atšķirības”; |
| --- | --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā iekļauta skaidra atsauce uz EK Līguma (Amsterdama, 1997. gads) 151. pantu un subsidiaritātes principu, uzsverot, ka

—

Kopienas kultūras politika veicina aizvien saliedētākas Eiropas veidošanu, “respektējot to (dalībvalstu) nacionālās un reģionālās atšķirības”;

| — | jāsekmē dalībvalstu sadarbība visās kultūras jomās, kā arī sadarbība ar valstīm ārpus ES un starptautiskajām organizācijām, kas darbojas kultūras jomā, it īpaši ar Eiropas Padomi, |
| --- | --- |

—

jāsekmē dalībvalstu sadarbība visās kultūras jomās, kā arī sadarbība ar valstīm ārpus ES un starptautiskajām organizācijām, kas darbojas kultūras jomā, it īpaši ar Eiropas Padomi,

| — | “kultūras aspekti” jāņem vērā visās Kopienas darbības jomās, “jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību”, |
| --- | --- |

—

“kultūras aspekti” jāņem vērā visās Kopienas darbības jomās, “jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību”,

| — | kultūras politikas jomā Kopiena var atbalstīt un papildināt dalībvalstu īstenotos pasākumus, bet nedrīkst tos aizstāt; |
| --- | --- |

—

kultūras politikas jomā Kopiena var atbalstīt un papildināt dalībvalstu īstenotos pasākumus, bet nedrīkst tos aizstāt;

| 4. | atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā īpaši uzsvērts RK ieguldījums, rosinot izstrādāt darba kārtību kultūrai, kā arī minētajā procesā iesaistot gan vietējās un reģionālās pašvaldības, gan arī pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā īpaši uzsvērts RK ieguldījums, rosinot izstrādāt darba kārtību kultūrai, kā arī minētajā procesā iesaistot gan vietējās un reģionālās pašvaldības, gan arī pilsonisko sabiedrību;

Paziņojuma svarīgāko mērķu sakarā

| 5. | uzsver un atbalsta paziņojuma mērķus un uzskata, ka pēc to svarīguma tie sarindojami šādā secībā:






  — | kultūras daudzveidības veicināšana un starpkultūru dialogs, |
| --- | --- | --- |

5.

uzsver un atbalsta paziņojuma mērķus un uzskata, ka pēc to svarīguma tie sarindojami šādā secībā:

—

kultūras daudzveidības veicināšana un starpkultūru dialogs,

| — | kultūras kā nozīmīga starptautisko attiecību elementa veicināšana, |
| --- | --- |

—

kultūras kā nozīmīga starptautisko attiecību elementa veicināšana,

| — | kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana (Lisabonas stratēģija); |
| --- | --- |

—

kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana (Lisabonas stratēģija);

| 6. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija uzsvērusi kultūras, kā arī radošās industrijas svarīgo nozīmi izaugsmes veicināšanā un darba vietu radīšanā. Kultūras industrija ir viena no Eiropas tautsaimniecības izaugsmes jomām. Tādējādi kultūra būtiski veicina atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu īstenošanu. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Komisiju precīzāk novērtēt kultūras un radošās nozares ietekmi uz reģionālo un vietējo tautsaimniecību; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija uzsvērusi kultūras, kā arī radošās industrijas svarīgo nozīmi izaugsmes veicināšanā un darba vietu radīšanā. Kultūras industrija ir viena no Eiropas tautsaimniecības izaugsmes jomām. Tādējādi kultūra būtiski veicina atjauninātajā Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu īstenošanu. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Komisiju precīzāk novērtēt kultūras un radošās nozares ietekmi uz reģionālo un vietējo tautsaimniecību;

| 7. | norāda arī uz kultūras tūrisma īpašo nozīmi. Komiteja aicina padziļināt Eiropas līmeņa pieredzes apmaiņu, kurā jāiesaista kultūras tūrisma nozares un kultūras apvienību pārstāvji, kā arī citas kultūras politikas īstenošanā iesaistītās puses un reģionu pārstāvji. RK norāda ne tikai uz daudzu reģionu īpašajām ekonomiskās attīstības iespējām, kuras paver kultūras tūrisms, bet arī uz draudiem kultūras mantojumam, jo īpaši nelietpratīgas saimniekošanas gadījumā; |
| --- | --- |

7.

norāda arī uz kultūras tūrisma īpašo nozīmi. Komiteja aicina padziļināt Eiropas līmeņa pieredzes apmaiņu, kurā jāiesaista kultūras tūrisma nozares un kultūras apvienību pārstāvji, kā arī citas kultūras politikas īstenošanā iesaistītās puses un reģionu pārstāvji. RK norāda ne tikai uz daudzu reģionu īpašajām ekonomiskās attīstības iespējām, kuras paver kultūras tūrisms, bet arī uz draudiem kultūras mantojumam, jo īpaši nelietpratīgas saimniekošanas gadījumā;

| 8. | pilnībā atbalsta Lisabonas stratēģijas mērķus, tomēr brīdina, ka šajā sakarā nebūtu vēlams vienpusīgi uzsvērt tikai kultūras nozīmi tautsaimniecībā. Kultūrai ir tikpat liela nozīme labas un dinamiskas dzīves vides radīšanā, kas ir attīstības priekšnoteikums. Komiteja stingri aizstāv viedokli, ka Kopienai vispirms jāveic Līgumā noteiktais uzdevums “izvērst nekomerciālus kultūras sakarus” (EK līguma 151. panta 2. punkta trešais ievilkums).
  Komiteja vēlētos uzsvērt, ka Lisabonas stratēģijas mērķus neizdosies sasniegt, ja Eiropas Savienības pūliņi kultūras jomā nebūs vērsti uz nemateriālo kultūras vērtību sabiedriskās nozīmības atzīšanu. Komiteja uzskata, ka izglītības un sadarbības veicināšana kultūras jomā ir sabiedrības radošā potenciāla attīstības un kultūras nozares uzplaukuma priekšnosacījums. Kultūra var pastāvēt bez kultūras industrijas, taču kultūras industrija nevar pastāvēt bez kultūras; |
| --- | --- |

8.

pilnībā atbalsta Lisabonas stratēģijas mērķus, tomēr brīdina, ka šajā sakarā nebūtu vēlams vienpusīgi uzsvērt tikai kultūras nozīmi tautsaimniecībā. Kultūrai ir tikpat liela nozīme labas un dinamiskas dzīves vides radīšanā, kas ir attīstības priekšnoteikums. Komiteja stingri aizstāv viedokli, ka Kopienai vispirms jāveic Līgumā noteiktais uzdevums “izvērst nekomerciālus kultūras sakarus” (EK līguma 151. panta 2. punkta trešais ievilkums).

Komiteja vēlētos uzsvērt, ka Lisabonas stratēģijas mērķus neizdosies sasniegt, ja Eiropas Savienības pūliņi kultūras jomā nebūs vērsti uz nemateriālo kultūras vērtību sabiedriskās nozīmības atzīšanu. Komiteja uzskata, ka izglītības un sadarbības veicināšana kultūras jomā ir sabiedrības radošā potenciāla attīstības un kultūras nozares uzplaukuma priekšnosacījums. Kultūra var pastāvēt bez kultūras industrijas, taču kultūras industrija nevar pastāvēt bez kultūras;

| 9. | vēlētos uzsvērt kvalitātes veicināšanas nozīmi, jo kultūras patiesā vērtība ir saistīta ar iepriekš minēto. Īstenojot Eiropas darba kārtību kultūrai, jāpanāk arī dinamiska kultūras attīstība un jāsekmē izcili sasniegumi Eiropas un visas pasaules kultūrā; |
| --- | --- |

9.

vēlētos uzsvērt kvalitātes veicināšanas nozīmi, jo kultūras patiesā vērtība ir saistīta ar iepriekš minēto. Īstenojot Eiropas darba kārtību kultūrai, jāpanāk arī dinamiska kultūras attīstība un jāsekmē izcili sasniegumi Eiropas un visas pasaules kultūrā;

| 10. | tādēļ aicina Eiropas Savienībā paplašināt un veicināt starptautisko kultūras apmaiņu, starpkultūru prasmju apguvi un iedzīvotāju daudzvalodību; |
| --- | --- |

10.

tādēļ aicina Eiropas Savienībā paplašināt un veicināt starptautisko kultūras apmaiņu, starpkultūru prasmju apguvi un iedzīvotāju daudzvalodību;

| 11. | uzskata, ka eksperimentālais projekts “Erasmus for Culture”, ko paredzējis īstenot Amsterdamā dibinātais Eiropas Kultūras fonds (pašreiz arī Eiropas Parlaments un Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts), ir atbilstošs un atbalstāms veids, kā, iesaistot reģionus, kā arī tajos darbojošās organizācijas un iestādes, veicināt kultūras sadarbību, kurai ir būtiska ietekme uz kultūru kopumā. RK labprāt atbalstīs minēto iniciatīvu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka eksperimentālais projekts “Erasmus for Culture”, ko paredzējis īstenot Amsterdamā dibinātais Eiropas Kultūras fonds (pašreiz arī Eiropas Parlaments un Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts), ir atbilstošs un atbalstāms veids, kā, iesaistot reģionus, kā arī tajos darbojošās organizācijas un iestādes, veicināt kultūras sadarbību, kurai ir būtiska ietekme uz kultūru kopumā. RK labprāt atbalstīs minēto iniciatīvu;

| 12. | piekrīt viedoklim, ka pašreiz īstenotā kultūras programma “Culture 2007” (2007.–2013.), kā arī citas veicināšanas programmas ir efektīvs līdzeklis, lai atbalstītu kultūras attīstību lauku rajonos un tādējādi “celtu reģionu pievilcību”. Komiteja kritiski vērtē faktu, ka līdzekļi, kurus ES un dalībvalstis piešķir minētā mērķa īstenošanai, joprojām ir nepietiekami;
  Komiteja kritiski vērtē faktu, ka līdzekļi, kurus Eiropas Komisija piešķir minētā mērķa īstenošanai, joprojām ir nepietiekami; |
| --- | --- |

12.

piekrīt viedoklim, ka pašreiz īstenotā kultūras programma “Culture 2007” (2007.–2013.), kā arī citas veicināšanas programmas ir efektīvs līdzeklis, lai atbalstītu kultūras attīstību lauku rajonos un tādējādi “celtu reģionu pievilcību”. Komiteja kritiski vērtē faktu, ka līdzekļi, kurus ES un dalībvalstis piešķir minētā mērķa īstenošanai, joprojām ir nepietiekami;

Komiteja kritiski vērtē faktu, ka līdzekļi, kurus Eiropas Komisija piešķir minētā mērķa īstenošanai, joprojām ir nepietiekami;

| 13. | pauž izbrīnu, ka Eiropas Komisija mazu uzmanību velta un acīmredzot nepiešķir īpašu stratēģisku nozīmi jaunajām attīstības tendencēm, īstenojot Eiropas Savienības vispievilcīgāko kultūras projektu, proti, Eiropas kultūras galvaspilsētas. “Eiropas kultūras galvaspilsētas” ir vispopulārākais kultūras projekts Eiropā. Tā nozīme pilsētu un reģionu kultūras attīstībā strauji palielinās, par ko liecina arvien lielākais skaits dalībvalstīs rīkoto konkursu, lai kļūtu par Eiropas kultūras galvaspilsētu (uz minētā statusa iegūšanu 2008. gadā pretendē 8 Lielbritānijas pilsētas, 2010. gadā 18 Vācijas/11 Ungārijas pilsētas, 2011. gadā 8 Somijas pilsētas, 2016. gadā — pašreiz jau 7 Spānijas pilsētas). Īpaša ietekme ir faktam, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas projekts no 2007. līdz 2011. gadam tiek īstenots ar domu, ka kultūra ir sociālās attīstības virzītājspēks un avots un tāpēc rada Eiropā ievērojamu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

13.

pauž izbrīnu, ka Eiropas Komisija mazu uzmanību velta un acīmredzot nepiešķir īpašu stratēģisku nozīmi jaunajām attīstības tendencēm, īstenojot Eiropas Savienības vispievilcīgāko kultūras projektu, proti, Eiropas kultūras galvaspilsētas. “Eiropas kultūras galvaspilsētas” ir vispopulārākais kultūras projekts Eiropā. Tā nozīme pilsētu un reģionu kultūras attīstībā strauji palielinās, par ko liecina arvien lielākais skaits dalībvalstīs rīkoto konkursu, lai kļūtu par Eiropas kultūras galvaspilsētu (uz minētā statusa iegūšanu 2008. gadā pretendē 8 Lielbritānijas pilsētas, 2010. gadā 18 Vācijas/11 Ungārijas pilsētas, 2011. gadā 8 Somijas pilsētas, 2016. gadā — pašreiz jau 7 Spānijas pilsētas). Īpaša ietekme ir faktam, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas projekts no 2007. līdz 2011. gadam tiek īstenots ar domu, ka kultūra ir sociālās attīstības virzītājspēks un avots un tāpēc rada Eiropā ievērojamu pievienoto vērtību;

| 14. | tādēļ rosina Eiropas Komisiju rūpīgi sekot analizēt un veicināt jaunās attīstības tendences, kas saistītas ar Eiropas kultūras galvaspilsētu projektu.
  Komisijai īpaša uzmanība jāvelta:






  — | Eiropas kultūras galvaspilsētu sadarbības intensitātei un efektivitātei laika posmā no 2007. līdz 2011. gadam, |
| --- | --- | --- |

14.

tādēļ rosina Eiropas Komisiju rūpīgi sekot analizēt un veicināt jaunās attīstības tendences, kas saistītas ar Eiropas kultūras galvaspilsētu projektu.

Komisijai īpaša uzmanība jāvelta:

—

Eiropas kultūras galvaspilsētu sadarbības intensitātei un efektivitātei laika posmā no 2007. līdz 2011. gadam,

| — | 2010. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu Rūras, Pēčas un Stambulas sadarbībai; te jāmin gan jaunrades iespējas, kuras paver ilgtspējīga un uz kultūras vērtībām balstīta pilsētu attīstība, gan arī īpašās iespējas, lai veidotu dialogu ar islāmu, |
| --- | --- |

—

2010. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu Rūras, Pēčas un Stambulas sadarbībai; te jāmin gan jaunrades iespējas, kuras paver ilgtspējīga un uz kultūras vērtībām balstīta pilsētu attīstība, gan arī īpašās iespējas, lai veidotu dialogu ar islāmu,

| — | Kultūras pilsētu tīklam 2010 (Cultural Cities Net 2010), kurā pirmo reizi apvienojušās vairāk nekā 20 Ungārijas, Vācijas un Turcijas pilsētas, lai kopīgi izvirzītu savus Eiropas kultūras attīstības mērķus, kopā ar kultūras galvaspilsētām gatavotos 2010. gada pasākumiem un daudzās vietās vienlaicīgi iepazīstinātu ar saviem projektiem; |
| --- | --- |

—

Kultūras pilsētu tīklam 2010 (Cultural Cities Net 2010), kurā pirmo reizi apvienojušās vairāk nekā 20 Ungārijas, Vācijas un Turcijas pilsētas, lai kopīgi izvirzītu savus Eiropas kultūras attīstības mērķus, kopā ar kultūras galvaspilsētām gatavotos 2010. gada pasākumiem un daudzās vietās vienlaicīgi iepazīstinātu ar saviem projektiem;

| 15. | savukārt veltīs uzmanību attīstības un integrācijas iespējām, kuras — kā tas norādīts Vācijas un Ungārijas kultūras galvaspilsētu 2005. gadā pieņemtajā “Budapeštas deklarācijā” — paver Eiropas reģionu un pilsētu sadarbība kultūras jomā; |
| --- | --- |

15.

savukārt veltīs uzmanību attīstības un integrācijas iespējām, kuras — kā tas norādīts Vācijas un Ungārijas kultūras galvaspilsētu 2005. gadā pieņemtajā “Budapeštas deklarācijā” — paver Eiropas reģionu un pilsētu sadarbība kultūras jomā;

| 16. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija paziņojumā par darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos nav pieminējusi daudzu Eiropas reģionu, vietējo pašvaldību un pilsētu partnerību, kas attīstījusies kopš Otrā pasaules kara beigām. Tieši šādai pilsētu un reģionu partnerībai bija un ir stabilizējoša ietekme uz sabiedrību, un tā būtiski sekmējusi miermīlīgu attīstību un Eiropas sašķeltības pārvarēšanu. Komiteja tādēļ aicina Eiropas Komisiju, izstrādājot programmas, ņemt vērā visai sabiedrībai nozīmīgās iespējas, kuras pilsētu un reģionu partnerība paver kultūras jomā, un pievērsties kvalitatīvā ziņā jaunajām attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija paziņojumā par darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos nav pieminējusi daudzu Eiropas reģionu, vietējo pašvaldību un pilsētu partnerību, kas attīstījusies kopš Otrā pasaules kara beigām. Tieši šādai pilsētu un reģionu partnerībai bija un ir stabilizējoša ietekme uz sabiedrību, un tā būtiski sekmējusi miermīlīgu attīstību un Eiropas sašķeltības pārvarēšanu. Komiteja tādēļ aicina Eiropas Komisiju, izstrādājot programmas, ņemt vērā visai sabiedrībai nozīmīgās iespējas, kuras pilsētu un reģionu partnerība paver kultūras jomā, un pievērsties kvalitatīvā ziņā jaunajām attīstības tendencēm;

| 17. | piekrīt, ka kultūras attīstībai reģionālajā un vietējā līmenī nozīmīga ir programma “Pilsoņu Eiropa”, un aicina to paplašināt; |
| --- | --- |

17.

piekrīt, ka kultūras attīstībai reģionālajā un vietējā līmenī nozīmīga ir programma “Pilsoņu Eiropa”, un aicina to paplašināt;

| 18. | pauž cerību, ka tiks izteikti konkrēti priekšlikumi par Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008) paredzētajiem pasākumiem un Reģionu komiteja tiks iesaistīta minētajā procesā. Tādēļ Komiteja aicina Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu arī pēc 2008. gada veltīt lielu uzmanību starpkultūru dialogam, atbalstot īpašus pasākumus un sadarbojoties ar citiem ģenerāldirektorātiem; |
| --- | --- |

18.

pauž cerību, ka tiks izteikti konkrēti priekšlikumi par Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008) paredzētajiem pasākumiem un Reģionu komiteja tiks iesaistīta minētajā procesā. Tādēļ Komiteja aicina Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu arī pēc 2008. gada veltīt lielu uzmanību starpkultūru dialogam, atbalstot īpašus pasākumus un sadarbojoties ar citiem ģenerāldirektorātiem;

| 19. | kritiski vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā nav norādes par darba kārtībā kultūrai izvirzīto tālejošo mērķu finansēšanu, un norāda, ka tos nebūs iespējams finansēt no programmas “Culture 2007” pieticīgā budžeta. Šajā sakarā RK uzsver, ka svarīga struktūrfondu funkcija ir kultūras infrastruktūras attīstības veicināšana un kultūras mantojuma saglabāšana, un tā atbalsta Eiropas Komisijas nodomu turpmāk kultūras projektus iekļaut arī citās Kopienas programmās. RK gan pauž cerību, ka Komisija par to sniegs konkrētāku informāciju; |
| --- | --- |

19.

kritiski vērtē faktu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā nav norādes par darba kārtībā kultūrai izvirzīto tālejošo mērķu finansēšanu, un norāda, ka tos nebūs iespējams finansēt no programmas “Culture 2007” pieticīgā budžeta. Šajā sakarā RK uzsver, ka svarīga struktūrfondu funkcija ir kultūras infrastruktūras attīstības veicināšana un kultūras mantojuma saglabāšana, un tā atbalsta Eiropas Komisijas nodomu turpmāk kultūras projektus iekļaut arī citās Kopienas programmās. RK gan pauž cerību, ka Komisija par to sniegs konkrētāku informāciju;

| 20. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka UNESCO Konvencija par kultūras daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājusies spēkā 2007. gada martā, ir svarīgs kultūras politikas un starptautisko tiesību instruments, kas ir ļoti nozīmīgs gan Kopienai, gan dalībvalstīm un kas ietekmēs arī reģionālo līmeni.
  Tādēļ RK aicina Eiropas Komisiju atbilstīgi subsidiaritātes principam veikt pasākumus, lai uzsāktu minētā vispasaules nolīguma ieviešanu; |
| --- | --- |

20.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka UNESCO Konvencija par kultūras daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājusies spēkā 2007. gada martā, ir svarīgs kultūras politikas un starptautisko tiesību instruments, kas ir ļoti nozīmīgs gan Kopienai, gan dalībvalstīm un kas ietekmēs arī reģionālo līmeni.

Tādēļ RK aicina Eiropas Komisiju atbilstīgi subsidiaritātes principam veikt pasākumus, lai uzsāktu minētā vispasaules nolīguma ieviešanu;

| 21. | atkārtoti norāda, ka dalībvalstu interesēm atbilstošu kopēju ārējo kultūras politiku iespējams izstrādāt un īstenot, ja tiek atbalstītas sadarbības iniciatīvas un pasākumi, kurus īsteno dalībvalstu organizācijas, kas iesaistītas attiecību veidošanā ar valstīm ārpus ES. Reģionu komiteja tādēļ iesaka Eiropas Komisijai stiprināt un atbalstīt tādas iniciatīvas kā EUNIC (European Union National Institutes for Culture); |
| --- | --- |

21.

atkārtoti norāda, ka dalībvalstu interesēm atbilstošu kopēju ārējo kultūras politiku iespējams izstrādāt un īstenot, ja tiek atbalstītas sadarbības iniciatīvas un pasākumi, kurus īsteno dalībvalstu organizācijas, kas iesaistītas attiecību veidošanā ar valstīm ārpus ES. Reģionu komiteja tādēļ iesaka Eiropas Komisijai stiprināt un atbalstīt tādas iniciatīvas kā EUNIC (European Union National Institutes for Culture);

| 22. | atzinīgi vērtē faktu, ka Padomes secinājumos par Reformas līgumu Eiropai pašreiz saglabātas pamatnostādnes kultūras jomā, par kurām vienojās Eiropas Konvents; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē faktu, ka Padomes secinājumos par Reformas līgumu Eiropai pašreiz saglabātas pamatnostādnes kultūras jomā, par kurām vienojās Eiropas Konvents;

| 23. | kritiski vērtē faktu, ka nav minēta Romas līgumu parakstīšanas 50. gadskārtas deklarācija (“Berlīnes deklarācija”), kurā norādīts, ka apvienošanās process pozitīvi ietekmē gan ekonomiku, gan arī kultūru, un ka šajā ziņā svarīga nozīme ir reģioniem; |
| --- | --- |

23.

kritiski vērtē faktu, ka nav minēta Romas līgumu parakstīšanas 50. gadskārtas deklarācija (“Berlīnes deklarācija”), kurā norādīts, ka apvienošanās process pozitīvi ietekmē gan ekonomiku, gan arī kultūru, un ka šajā ziņā svarīga nozīme ir reģioniem;

| 24. | vēlētos sākt konstruktīvu dialogu par Eiropas Komisijas nodomu lietot atklātās koordinācijas metodi kultūras jomā. RK atgādina, ka tādā gadījumā uzmanība būs jāvelta vietējam un reģionālajam līmenim, kas lielā mērā atbildīgs par kultūru, un cik vien iespējams jāsamazina administratīvais slogs. RK iesaka arī izmantot plašās iespējas, kuras paver Eiropas sadarbības platformu un tīklu izveidošana un atbalstīšana. Komiteja uzskata, ka lielāks atbalsts kopīgiem projektiem, kuros iesaistītas vairākas valstis, un atbalsts kultūras darbinieku apmaiņai paver daudzsološas iespējas, lai paātrinātu un padziļinātu Eiropas integrācijas procesu; |
| --- | --- |

24.

vēlētos sākt konstruktīvu dialogu par Eiropas Komisijas nodomu lietot atklātās koordinācijas metodi kultūras jomā. RK atgādina, ka tādā gadījumā uzmanība būs jāvelta vietējam un reģionālajam līmenim, kas lielā mērā atbildīgs par kultūru, un cik vien iespējams jāsamazina administratīvais slogs. RK iesaka arī izmantot plašās iespējas, kuras paver Eiropas sadarbības platformu un tīklu izveidošana un atbalstīšana. Komiteja uzskata, ka lielāks atbalsts kopīgiem projektiem, kuros iesaistītas vairākas valstis, un atbalsts kultūras darbinieku apmaiņai paver daudzsološas iespējas, lai paātrinātu un padziļinātu Eiropas integrācijas procesu;

| 25. | atbalsta Eiropas Komisijas nodomu reizi divos gados rīkot Eiropas Kultūras forumu, kurā piedalītos visi kultūras politikas īstenošanā un kultūras vērtību radīšanā iesaistīto līmeņu pārstāvji; |
| --- | --- |

25.

atbalsta Eiropas Komisijas nodomu reizi divos gados rīkot Eiropas Kultūras forumu, kurā piedalītos visi kultūras politikas īstenošanā un kultūras vērtību radīšanā iesaistīto līmeņu pārstāvji;

| 26. | šajā ziņā ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu reizi divos gados sagatavot progresa ziņojumu kultūras politikas jomā, kurā īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, kā Eiropas Komisija ņem vērā kultūras aspektus citās politikas jomās (EK Līguma 151. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

26.

šajā ziņā ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu reizi divos gados sagatavot progresa ziņojumu kultūras politikas jomā, kurā īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, kā Eiropas Komisija ņem vērā kultūras aspektus citās politikas jomās (EK Līguma 151. panta 4. punkts).

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/29

---

Reģionu komitejas atzinums “Izglītības un informēšanas pasākumu nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanā”

(2008/C 53/06)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību nav iespējams efektīvi īstenot bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības, ņemot vērā, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme sabiedrības izglītošanā par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību nav iespējams efektīvi īstenot bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības, ņemot vērā, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme sabiedrības izglītošanā par ilgtspējīgu attīstību;

| — | aicina veicināt izglītošanu par ilgtspējību, mācību programmās plašāk iekļaujot vides aizsardzības, pilsoniskuma un veselības mācības aspektus, ar mērķi sekmēt sabiedrības informētību un līdzdalību; |
| --- | --- |

—

aicina veicināt izglītošanu par ilgtspējību, mācību programmās plašāk iekļaujot vides aizsardzības, pilsoniskuma un veselības mācības aspektus, ar mērķi sekmēt sabiedrības informētību un līdzdalību;

| — | aicina izveidot interesantu interneta portālu ar regulāri atjauninātu saturu, informatīviem un izglītojošiem materiāliem, ko izmantotu skolotāji, apvienības, vietējās pašvaldības un visas ilgtspējīgas attīstības veicināšanā ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

—

aicina izveidot interesantu interneta portālu ar regulāri atjauninātu saturu, informatīviem un izglītojošiem materiāliem, ko izmantotu skolotāji, apvienības, vietējās pašvaldības un visas ilgtspējīgas attīstības veicināšanā ieinteresētās puses;

| — | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, lai tām būtu centrālā loma ilgtspējīgas attīstības idejas popularizēšanā, pēc iespējas plašākai sabiedrībai saprotamā valodā skaidrojot ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus un priekšrocības, kā arī veicinot publiskās debates par minēto tematu un ziņojot par tām; |
| --- | --- |

—

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, lai tām būtu centrālā loma ilgtspējīgas attīstības idejas popularizēšanā, pēc iespējas plašākai sabiedrībai saprotamā valodā skaidrojot ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus un priekšrocības, kā arī veicinot publiskās debates par minēto tematu un ziņojot par tām;

| — | rosina plašsaziņas līdzekļus uzņemties iniciatīvu un popularizēt ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības rezultātus un atspoguļot vietējo un reģionālo pašvaldību pasākumus un darbības, nodrošinot attiecīgajai mērķauditorijai piemērotus raidlaikus. |
| --- | --- |

—

rosina plašsaziņas līdzekļus uzņemties iniciatīvu un popularizēt ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības rezultātus un atspoguļot vietējo un reģionālo pašvaldību pasākumus un darbības, nodrošinot attiecīgajai mērķauditorijai piemērotus raidlaikus.

| Ziņotājs | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), Lubicz mērs, Valdības un pašvaldību kopējās komisijas Izglītības un kultūras grupas priekšsēdētājs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), Lubicz mērs, Valdības un pašvaldību kopējās komisijas Izglītības un kultūras grupas priekšsēdētājs

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | vērš uzmanību uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas Savienībā ir viens no galvenajiem spēkiem izglītības un informēšanas politikas veidošanā, tostarp ilgtspējīgas attīstības jomā. Vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir veicināt, koordinēt un atbalstīt šāda veida pasākumus. Tādēļ ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību nevar efektīvi īstenot bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības. |
| --- | --- |

1.

vērš uzmanību uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas Savienībā ir viens no galvenajiem spēkiem izglītības un informēšanas politikas veidošanā, tostarp ilgtspējīgas attīstības jomā. Vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir veicināt, koordinēt un atbalstīt šāda veida pasākumus. Tādēļ ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību nevar efektīvi īstenot bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības.

| 2. | apstiprina paraugprakses piemērus, kuros vietējām pašvaldībām ir svarīga loma ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, īstenošanā un koordinēšanā ar izglītības un apmācības starpniecību. Projektu piemēri, kurus vajadzētu plašāk popularizēt kā paraugprojektus, ir šādi: tīkls “Agenda 21”, tīkls “RES” (Ilgtspējību veicinošas izglītības tīkls reģionos) — Umbrijas reģionālās pašvaldības projekts Itālijā, Eiropas Ilgtspējīgas enerģijas nedēļa, projekts “ChangeLAB” (Dzīvesveida, attieksmes un uzvedības modeļu maiņa) Apvienotajā Karalistē, ilgtspējīga attīstība kā obligāts mācību programmas temats Bavārijā (Vācija) un Somijā, profesionālās apmācības sistēma Nīderlandē, reģionālie vides izglītības centri Polijā un atklāto universitāšu darbība. |
| --- | --- |

2.

apstiprina paraugprakses piemērus, kuros vietējām pašvaldībām ir svarīga loma ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, īstenošanā un koordinēšanā ar izglītības un apmācības starpniecību. Projektu piemēri, kurus vajadzētu plašāk popularizēt kā paraugprojektus, ir šādi: tīkls “Agenda 21”, tīkls “RES” (Ilgtspējību veicinošas izglītības tīkls reģionos) — Umbrijas reģionālās pašvaldības projekts Itālijā, Eiropas Ilgtspējīgas enerģijas nedēļa, projekts “ChangeLAB” (Dzīvesveida, attieksmes un uzvedības modeļu maiņa) Apvienotajā Karalistē, ilgtspējīga attīstība kā obligāts mācību programmas temats Bavārijā (Vācija) un Somijā, profesionālās apmācības sistēma Nīderlandē, reģionālie vides izglītības centri Polijā un atklāto universitāšu darbība.

| 3. | aicina lielāku uzmanību pievērst nozīmei, kāda saistībā ar neformālo izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā ir šādām institūcijām: dabas parkiem, nacionālajiem parkiem, reģionālajiem dabas rezervātiem, muzejiem un mākslas centriem. Turklāt minētās institūcijas var būtiski veicināt skolotāju un skolēnu formālās izglītības procesu iepriekš minētajā jomā. |
| --- | --- |

3.

aicina lielāku uzmanību pievērst nozīmei, kāda saistībā ar neformālo izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā ir šādām institūcijām: dabas parkiem, nacionālajiem parkiem, reģionālajiem dabas rezervātiem, muzejiem un mākslas centriem. Turklāt minētās institūcijas var būtiski veicināt skolotāju un skolēnu formālās izglītības procesu iepriekš minētajā jomā.

| 4. | uzsver, ka šajā sakarā ļoti svarīga nozīme ir sadarbības tīkla izveidei starp reģioniem un vietējām pašvaldībām, kā arī iestādēm, kas veicina pieredzes apmaiņu un paraugpraksi ilgtspējīgas attīstības jomā. Eiropas Komisijai ar Reģionu komitejas līdzdalību būtu aktīvi jāatbalsta paraugprakses apkopošana un izplatīšana saistībā ar izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka šajā sakarā ļoti svarīga nozīme ir sadarbības tīkla izveidei starp reģioniem un vietējām pašvaldībām, kā arī iestādēm, kas veicina pieredzes apmaiņu un paraugpraksi ilgtspējīgas attīstības jomā. Eiropas Komisijai ar Reģionu komitejas līdzdalību būtu aktīvi jāatbalsta paraugprakses apkopošana un izplatīšana saistībā ar izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ieguldījumi cilvēkkapitālā ir atzīti par obligātu priekšnoteikumu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka ieguldījumi cilvēkkapitālā ir atzīti par obligātu priekšnoteikumu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai Eiropas Savienībā.

| 6. | uzskata, ka izglītība ir elements, kas vieno ilgtspējīgas attīstības trīs pīlārus — ekonomikas attīstību, vides aizsardzību un sabiedrības attīstību. Izglītība ir priekšnosacījums tam, ka indivīds pilnveidojas un iesaistās mūsdienu sabiedrībā, kā arī pašas sabiedrības attīstības priekšnoteikums. |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka izglītība ir elements, kas vieno ilgtspējīgas attīstības trīs pīlārus — ekonomikas attīstību, vides aizsardzību un sabiedrības attīstību. Izglītība ir priekšnosacījums tam, ka indivīds pilnveidojas un iesaistās mūsdienu sabiedrībā, kā arī pašas sabiedrības attīstības priekšnoteikums.

| 7. | atzīst, ka izglītībai ir vissvarīgākā nozīme plašā procesā, kas sevī ietver ne vien pašas idejas apspriešanu, bet arī dzīvesveida pārmaiņu rosināšanu, lai, cenšoties uzlabot cilvēku dzīves kvalitāti, ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības principus. |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka izglītībai ir vissvarīgākā nozīme plašā procesā, kas sevī ietver ne vien pašas idejas apspriešanu, bet arī dzīvesveida pārmaiņu rosināšanu, lai, cenšoties uzlabot cilvēku dzīves kvalitāti, ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības principus.

| 8. | apliecina, ka, pateicoties atbilstīgai izglītošanai un skaidrojumiem par ilgtspējīgas attīstības priekšrocībām, dzīvesveidā nepieciešamās izmaiņas var veidot tā, lai tās būtu pieņemamākas un ļautu novērst konfliktu starp veco, par “ērtu” uzskatīto dzīvesveidu un jaunajiem, vairāk uz ilgtspēju orientētiem veidiem. |
| --- | --- |

8.

apliecina, ka, pateicoties atbilstīgai izglītošanai un skaidrojumiem par ilgtspējīgas attīstības priekšrocībām, dzīvesveidā nepieciešamās izmaiņas var veidot tā, lai tās būtu pieņemamākas un ļautu novērst konfliktu starp veco, par “ērtu” uzskatīto dzīvesveidu un jaunajiem, vairāk uz ilgtspēju orientētiem veidiem.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka viens no stratēģijas pamatmērķiem ir nodrošināt sociālo taisnīgumu un kohēziju, tostarp ar izglītības un informēšanas pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka viens no stratēģijas pamatmērķiem ir nodrošināt sociālo taisnīgumu un kohēziju, tostarp ar izglītības un informēšanas pasākumu palīdzību.

| 10. | uzsver, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāuzņemas galvenā loma saistībā ar sabiedrības izglītošanu par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. To var paveikt, iesaistot ne tikai pirmsskolas, skolas un augstākās izglītības iestādes (par ko pašvaldības bieži ir oficiāli atbildīgas), bet arī pieaugušo izglītības iestādes, kā arī īstenojot kultūras saglabāšanas un veicināšanas pasākumus. Tās ir paraugs vietējiem darba devējiem un ieguldītājiem, kā arī ir tās, kas galvenokārt sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus. |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāuzņemas galvenā loma saistībā ar sabiedrības izglītošanu par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. To var paveikt, iesaistot ne tikai pirmsskolas, skolas un augstākās izglītības iestādes (par ko pašvaldības bieži ir oficiāli atbildīgas), bet arī pieaugušo izglītības iestādes, kā arī īstenojot kultūras saglabāšanas un veicināšanas pasākumus. Tās ir paraugs vietējiem darba devējiem un ieguldītājiem, kā arī ir tās, kas galvenokārt sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus.

| 11. | vērš uzmanību uz dalībvalstu dažādo pieredzi sabiedrības un ekonomikas veidošanā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem. Lai ieaudzinātu uz ilgtspējīgu attīstību orientētu domāšanas veidu, jāizstrādā īpašas programmas izglītības atbalstam jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. Sociālās, tautsaimniecības un politiskās problēmas jārisina savādāk. |
| --- | --- |

11.

vērš uzmanību uz dalībvalstu dažādo pieredzi sabiedrības un ekonomikas veidošanā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem. Lai ieaudzinātu uz ilgtspējīgu attīstību orientētu domāšanas veidu, jāizstrādā īpašas programmas izglītības atbalstam jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. Sociālās, tautsaimniecības un politiskās problēmas jārisina savādāk.

| 12. | Saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 2005. gada 23. martā pieņemto “Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības stratēģiju” Komiteja vērš uzmanību uz ilgtspējīgas attīstības jēdziena izmaiņām, kas notiek vienlaikus ar pārmaiņām mūsu izpratnē par tās pamatā esošajiem procesiem. Tādēļ būtu jāuzsver zinātniskās izpētes nozīme monitoringa jomā, jo tai cita starpā vajadzētu pievērsties arī ilgtspējīgas attīstības radīto pārmaiņu uzraudzībai un ilgtspējīgas izaugsmes definīcijas atjaunināšanai. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 2005. gada 23. martā pieņemto “Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības stratēģiju” Komiteja vērš uzmanību uz ilgtspējīgas attīstības jēdziena izmaiņām, kas notiek vienlaikus ar pārmaiņām mūsu izpratnē par tās pamatā esošajiem procesiem. Tādēļ būtu jāuzsver zinātniskās izpētes nozīme monitoringa jomā, jo tai cita starpā vajadzētu pievērsties arī ilgtspējīgas attīstības radīto pārmaiņu uzraudzībai un ilgtspējīgas izaugsmes definīcijas atjaunināšanai.

Izglītība kā instruments ilgtspējīgas attīstības principu un uzdevumu popularizēšanai

| 13. | uzsver, ka izglītības process ir nozīmīgākais veids tādu pilsoniskās dzīves vērtību iesakņošanai, kas veicina indivīda izpratni par ilgtspējīgas attīstības principu. |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka izglītības process ir nozīmīgākais veids tādu pilsoniskās dzīves vērtību iesakņošanai, kas veicina indivīda izpratni par ilgtspējīgas attīstības principu.

| 14. | akcentē to, ka sekmīga, uz ilgtspējīgu attīstību orientēta izglītība nav iespējama bez attiecīgas skolotāju un mācībspēku līdzdalības, entuziasma un prasmju veicināšanas. Sekmīgai, uz ilgtspējību orientētai izglītībai ir nepieciešama arī vides aizsardzības tematikas, pilsoniskuma un veselības mācības plašāka ieviešana skolu programmās, lai veicinātu sabiedriskās apziņas un ieinteresētības līmeni. |
| --- | --- |

14.

akcentē to, ka sekmīga, uz ilgtspējīgu attīstību orientēta izglītība nav iespējama bez attiecīgas skolotāju un mācībspēku līdzdalības, entuziasma un prasmju veicināšanas. Sekmīgai, uz ilgtspējību orientētai izglītībai ir nepieciešama arī vides aizsardzības tematikas, pilsoniskuma un veselības mācības plašāka ieviešana skolu programmās, lai veicinātu sabiedriskās apziņas un ieinteresētības līmeni.

| 15. | aicina dalībvalstis paplašināt iespējas vides un ilgtspējīgas attīstības tematikas integrēšanai valstu izglītības sistēmās. |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis paplašināt iespējas vides un ilgtspējīgas attīstības tematikas integrēšanai valstu izglītības sistēmās.

| 16. | uzskata, ka ilgtspējīgu attīstību veicinoša izglītība nāk par labu jo īpaši bērniem un jauniešiem, jo tieši viņiem kā nākamajai paaudzei šādi principi veidos vērtību sistēmas un dzīvesveida pamatu. Izglītībai ilgtspējīgas attīstības jomā būtu jāaptver arī pirmsskolas vecuma grupa. |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ilgtspējīgu attīstību veicinoša izglītība nāk par labu jo īpaši bērniem un jauniešiem, jo tieši viņiem kā nākamajai paaudzei šādi principi veidos vērtību sistēmas un dzīvesveida pamatu. Izglītībai ilgtspējīgas attīstības jomā būtu jāaptver arī pirmsskolas vecuma grupa.

| 17. | aicina sekmēt uz ilgtspējīgu attīstību orientētu izglītību (sākot jau no pirmsskolas iestādēm), zināšanas nododot ne tikai teorētiski, bet pirmām kārtām uz izjūtām un praktisko pieredzi pamatotā mācību procesā. |
| --- | --- |

17.

aicina sekmēt uz ilgtspējīgu attīstību orientētu izglītību (sākot jau no pirmsskolas iestādēm), zināšanas nododot ne tikai teorētiski, bet pirmām kārtām uz izjūtām un praktisko pieredzi pamatotā mācību procesā.

| 18. | uzsver, ka ģimenei ir svarīga loma izglītības jomā. Tā ir pamats jebkurai formālai izglītībai ilgtspējīgas attīstības jautājumos. Tādēļ Reģionu komiteja uzskata, ka ģimenēm sniegtās konsultācijas par ilgtspējīgas attīstības principu piemērošanu ikdienas dzīvē ir viens no vissvarīgākajiem neformālās izglītības faktoriem šajā sakarā. |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ģimenei ir svarīga loma izglītības jomā. Tā ir pamats jebkurai formālai izglītībai ilgtspējīgas attīstības jautājumos. Tādēļ Reģionu komiteja uzskata, ka ģimenēm sniegtās konsultācijas par ilgtspējīgas attīstības principu piemērošanu ikdienas dzīvē ir viens no vissvarīgākajiem neformālās izglītības faktoriem šajā sakarā.

| 19. | aicina izveidot interesantu interneta portālu ar regulāri atjauninātu saturu, informatīviem un izglītojošiem materiāliem, ko izmantotu skolotāji, apvienības, vietējās pašvaldības un visas ilgtspējīgas attīstības veicināšanā ieinteresētās puses. Portālu varētu izveidot pēc dalībvalstu izglītības un vides ministriju iniciatīvas; attiecīgās amatpersonas varētu izstrādāt tīmekļa vietnes saturu un publicēt aktuālu informāciju par konferencēm, iniciatīvām un ilgtspējīgas attīstības veicināšanas pasākumiem. Lietderīga būtu arī sadarbība ar citām iestādēm, apvienībām un fondiem, kas darbojas ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

19.

aicina izveidot interesantu interneta portālu ar regulāri atjauninātu saturu, informatīviem un izglītojošiem materiāliem, ko izmantotu skolotāji, apvienības, vietējās pašvaldības un visas ilgtspējīgas attīstības veicināšanā ieinteresētās puses. Portālu varētu izveidot pēc dalībvalstu izglītības un vides ministriju iniciatīvas; attiecīgās amatpersonas varētu izstrādāt tīmekļa vietnes saturu un publicēt aktuālu informāciju par konferencēm, iniciatīvām un ilgtspējīgas attīstības veicināšanas pasākumiem. Lietderīga būtu arī sadarbība ar citām iestādēm, apvienībām un fondiem, kas darbojas ilgtspējīgas attīstības jomā.

| 20. | uzskata, ka ilgtspējīgu attīstību veicinošai izglītībai būtu jāietver arī tāda rīcība, kas vairāk nekā jebkad agrāk būtu orientēta uz uzņēmējiem, lauksaimniekiem, publisko pārvaldi, plašsaziņas līdzekļiem un NVO kā grupām, kurām ir īpaša nozīme ilgtspējīgas attīstības popularizēšanā. |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ilgtspējīgu attīstību veicinošai izglītībai būtu jāietver arī tāda rīcība, kas vairāk nekā jebkad agrāk būtu orientēta uz uzņēmējiem, lauksaimniekiem, publisko pārvaldi, plašsaziņas līdzekļiem un NVO kā grupām, kurām ir īpaša nozīme ilgtspējīgas attīstības popularizēšanā.

| 21. | izglītības uzdevums ir veicināt arī politiskās elites un sabiedrības izpratni par to, ka ir nepieciešamas sabiedriskās konsultācijas un dialogs ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanā, lai ņemtu vērā visu iesaistīto nozaru intereses un panāktu līdzsvaru starp dažādiem attīstības aspektiem. |
| --- | --- |

21.

izglītības uzdevums ir veicināt arī politiskās elites un sabiedrības izpratni par to, ka ir nepieciešamas sabiedriskās konsultācijas un dialogs ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanā, lai ņemtu vērā visu iesaistīto nozaru intereses un panāktu līdzsvaru starp dažādiem attīstības aspektiem.

| 22. | atbalsta ideju par pastāvīga kontakta izveidi starp Eiropas Jaunatnes forumu un konkrētajām prezidentūrām, lai sekmētu viedokļu apmaiņu par ilgtspējīgas attīstības īstenošanas virzieniem. |
| --- | --- |

22.

atbalsta ideju par pastāvīga kontakta izveidi starp Eiropas Jaunatnes forumu un konkrētajām prezidentūrām, lai sekmētu viedokļu apmaiņu par ilgtspējīgas attīstības īstenošanas virzieniem.

| 23. | vērš uzmanību uz studentu un skolēnu starptautiskās apmaiņas programmām, kuru viena no svarīgākajām funkcijām ir veicināt izpratni par kultūru daudzveidību un toleranci, kā arī sekmēt daudzveidīgus risinājumus ilgtspējības jomā. Tādas programmas kā ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS u.c. darbojas un turpinās darboties kā viens no centrālajiem izglītības elementiem, veicinot ikdienas pieredzes apmaiņu par ilgtspējīgiem dzīvesveidiem un paraugprakses apmaiņu. |
| --- | --- |

23.

vērš uzmanību uz studentu un skolēnu starptautiskās apmaiņas programmām, kuru viena no svarīgākajām funkcijām ir veicināt izpratni par kultūru daudzveidību un toleranci, kā arī sekmēt daudzveidīgus risinājumus ilgtspējības jomā. Tādas programmas kā ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS u.c. darbojas un turpinās darboties kā viens no centrālajiem izglītības elementiem, veicinot ikdienas pieredzes apmaiņu par ilgtspējīgiem dzīvesveidiem un paraugprakses apmaiņu.

| 24. | ierosa sniegt plašāku atbalstu tādiem plaši definētiem procesiem kā ekoloģiskā lauksaimniecība, īpaši, veicinot organisko izstrādājumu pieprasījumu, sabiedrību izglītojot jautājumos saistībā ar augstas kvalitātes pārtikas produktiem un nodrošinot papildu apmācību lauksaimniekiem par ekoloģisko un integrēto lauksaimniecību, lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģiskajiem aspektiem, dzīvnieku labturību un biomasas ražošanu. |
| --- | --- |

24.

ierosa sniegt plašāku atbalstu tādiem plaši definētiem procesiem kā ekoloģiskā lauksaimniecība, īpaši, veicinot organisko izstrādājumu pieprasījumu, sabiedrību izglītojot jautājumos saistībā ar augstas kvalitātes pārtikas produktiem un nodrošinot papildu apmācību lauksaimniekiem par ekoloģisko un integrēto lauksaimniecību, lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģiskajiem aspektiem, dzīvnieku labturību un biomasas ražošanu.

| 25. | aicina palielināt finansējumu vides izglītības jomā, un šajā procesā galvenā uzmanība jāpiešķir trešās paaudzes tiesību īstenošanas veicināšanai, sekmējot izglītību tādās jomās kā enerģijas racionāla izmantošana, atjaunojamo energoresursu un videi nekaitīgu transporta veidu izmantošana, ilgtspējīgs patēriņš, ekoloģiskā un enerģētiskā marķējuma lietošana, ekoloģiskās lauksaimniecības nozīme, otrreizējā pārstrāde u.c. |
| --- | --- |

25.

aicina palielināt finansējumu vides izglītības jomā, un šajā procesā galvenā uzmanība jāpiešķir trešās paaudzes tiesību īstenošanas veicināšanai, sekmējot izglītību tādās jomās kā enerģijas racionāla izmantošana, atjaunojamo energoresursu un videi nekaitīgu transporta veidu izmantošana, ilgtspējīgs patēriņš, ekoloģiskā un enerģētiskā marķējuma lietošana, ekoloģiskās lauksaimniecības nozīme, otrreizējā pārstrāde u.c.

Mūžizglītība un ilgtspējīga attīstība

| 26. | aicina lielāku uzmanību pievērst jaunajā “Integrētās mūžizglītības programmā” iekļautajam ilgtspējīgas attīstības aspektam. Augstas kvalitātes izglītība ir obligāta prasība, lai apzinātos ilgtspējīgas attīstības nepieciešamību visās dzīves jomās. Šajā nolūkā Komiteja aicina veicināt valsts un pašvaldību amatpersonu, skolu un augstskolu mācībspēku, plašas sabiedrības, brīvprātīgā darba veicēju un ekonomikas un sociālās jomas pārstāvju apmācību, kā arī veicināt piedalīšanos Eiropas vides jautājumiem veltītās darba grupās, semināros un forumos. |
| --- | --- |

26.

aicina lielāku uzmanību pievērst jaunajā “Integrētās mūžizglītības programmā” iekļautajam ilgtspējīgas attīstības aspektam. Augstas kvalitātes izglītība ir obligāta prasība, lai apzinātos ilgtspējīgas attīstības nepieciešamību visās dzīves jomās. Šajā nolūkā Komiteja aicina veicināt valsts un pašvaldību amatpersonu, skolu un augstskolu mācībspēku, plašas sabiedrības, brīvprātīgā darba veicēju un ekonomikas un sociālās jomas pārstāvju apmācību, kā arī veicināt piedalīšanos Eiropas vides jautājumiem veltītās darba grupās, semināros un forumos.

| 27. | vērš uzmanību uz nepieciešamību palielināt arodizglītības sistēmu elastīgumu, piemēram, nodrošinot, ka neformāli iegūtu prasmju atzīšanas procedūras tiek rūpīgāk piemērotas, lai no šīs sistēmas atstumtajām personām nodrošinātu lielāku arodizglītības pieejamību. Pozitīvi piemēri šajā ziņā ir Somijas un Nīderlandes modeļi neformāli iegūtu profesionālo prasmju sertificēšanai un atzīšanai. |
| --- | --- |

27.

vērš uzmanību uz nepieciešamību palielināt arodizglītības sistēmu elastīgumu, piemēram, nodrošinot, ka neformāli iegūtu prasmju atzīšanas procedūras tiek rūpīgāk piemērotas, lai no šīs sistēmas atstumtajām personām nodrošinātu lielāku arodizglītības pieejamību. Pozitīvi piemēri šajā ziņā ir Somijas un Nīderlandes modeļi neformāli iegūtu profesionālo prasmju sertificēšanai un atzīšanai.

| 28. | Ilgtspējību veicinošas izglītības modelī, kas aptvertu visu Kopienu un kuru kopīgi izstrādātu dalībvalstis, iesaka ietvert šādus pamatelementus:






  — | visu izglītības jomas darbinieku apņēmība veicināt un uzlabot skolu un to apkārtnes vides un ilgtspējības kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

28.

Ilgtspējību veicinošas izglītības modelī, kas aptvertu visu Kopienu un kuru kopīgi izstrādātu dalībvalstis, iesaka ietvert šādus pamatelementus:

—

visu izglītības jomas darbinieku apņēmība veicināt un uzlabot skolu un to apkārtnes vides un ilgtspējības kvalitāti;

| — | skolu ilgtspējīga apsaimniekošana, tostarp ekoloģiskā nekaitīguma prasību ievērošana iepirkumu, atkritumu apsaimniekošanas, energoefektivitātes, ūdens izmantošanas, trokšņa piesārņojuma un drošības jomā; |
| --- | --- |

—

skolu ilgtspējīga apsaimniekošana, tostarp ekoloģiskā nekaitīguma prasību ievērošana iepirkumu, atkritumu apsaimniekošanas, energoefektivitātes, ūdens izmantošanas, trokšņa piesārņojuma un drošības jomā;

| — | izglītības darbinieku apmācība atbilstīgi to specializācijai; |
| --- | --- |

—

izglītības darbinieku apmācība atbilstīgi to specializācijai;

| — | vides izglītības iekļaušana mācību programmās; |
| --- | --- |

—

vides izglītības iekļaušana mācību programmās;

| — | izglītības darbinieku iesaiste vietējā sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

—

izglītības darbinieku iesaiste vietējā sociālajā dzīvē;

| — | “Agenda 21” vietējo pasākumu sasaiste ar skolu “Agenda 21” projektiem; |
| --- | --- |

—

“Agenda 21” vietējo pasākumu sasaiste ar skolu “Agenda 21” projektiem;

| — | īpašu kritēriju izstrāde, lai varētu novērtēt to, cik lielā mērā skolas savās ikgadējās programmās iekļauj ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību, un tādējādi noteikt skolu sasniegumus ilgtspējības jomā. |
| --- | --- |

—

īpašu kritēriju izstrāde, lai varētu novērtēt to, cik lielā mērā skolas savās ikgadējās programmās iekļauj ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību, un tādējādi noteikt skolu sasniegumus ilgtspējības jomā.

| 29. | uzskata, ka tālmācība var būt viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai sasniegtu no izglītības tradicionāli atstumtās grupas — lauku apvidu iedzīvotājus, cilvēkus ar invaliditāti, mājsaimnieces u.c. Šīs grupas ietver sevī Eiropas Savienības sabiedrības attīstības potenciālu, kas ir neizmantots un apslēpts. Mēs ierosinām palielināt finansējumu bezmaksas tālmācības platformu pilnveidošanai un piešķirt lielākus resursus tālmācības programmu, tostarp ar pilsoniskuma jautājumiem saistītas izglītības programmu, izstrādei. |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka tālmācība var būt viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai sasniegtu no izglītības tradicionāli atstumtās grupas — lauku apvidu iedzīvotājus, cilvēkus ar invaliditāti, mājsaimnieces u.c. Šīs grupas ietver sevī Eiropas Savienības sabiedrības attīstības potenciālu, kas ir neizmantots un apslēpts. Mēs ierosinām palielināt finansējumu bezmaksas tālmācības platformu pilnveidošanai un piešķirt lielākus resursus tālmācības programmu, tostarp ar pilsoniskuma jautājumiem saistītas izglītības programmu, izstrādei.

| 30. | uzsver, ka obligātā izglītība steidzami jāiekļauj vietējā un reģionālajā kontekstā. Lai to sekmētu, Komiteja ierosina sistēmiski paplašināt R3L tīklu (reģionālie obligātās izglītības tīkli), kurā ir ietverti visi Eiropas Savienības reģioni, kā arī EEZ/EBTA un kandidātvalstis. |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka obligātā izglītība steidzami jāiekļauj vietējā un reģionālajā kontekstā. Lai to sekmētu, Komiteja ierosina sistēmiski paplašināt R3L tīklu (reģionālie obligātās izglītības tīkli), kurā ir ietverti visi Eiropas Savienības reģioni, kā arī EEZ/EBTA un kandidātvalstis.

| 31. | atzinīgi vērtē “Ilgtspējīgas attīstības atjauninātās stratēģijas” noteikumus, kuros uzsvērta nepieciešamība samazināt personu, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, skaitu līdz 10 %. |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē “Ilgtspējīgas attīstības atjauninātās stratēģijas” noteikumus, kuros uzsvērta nepieciešamība samazināt personu, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, skaitu līdz 10 %.

Ilgtspējīga attīstība un zināšanu sabiedrība

| 32. | uzskata, ka ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez zināšanu sabiedrības. Lai Eiropas Savienības dalībvalstis varētu attīstīt tautsaimniecību un būt konkurētspējīgas pasaules tirgū, ļoti svarīga ir sabiedrības informētība par izglītības un zinātniskās izpētes nozīmi, kā arī akadēmisko aprindu prestižs un dabaszinātņu lomas veicināšana. Šajā sakarā vislielākā atbildīga būs jāuzņemas ieinteresētajām personām vietējā un reģionālajā mērogā, kas tieši ietekmē formālo izglītību pamatskolās un vidusskolās. |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez zināšanu sabiedrības. Lai Eiropas Savienības dalībvalstis varētu attīstīt tautsaimniecību un būt konkurētspējīgas pasaules tirgū, ļoti svarīga ir sabiedrības informētība par izglītības un zinātniskās izpētes nozīmi, kā arī akadēmisko aprindu prestižs un dabaszinātņu lomas veicināšana. Šajā sakarā vislielākā atbildīga būs jāuzņemas ieinteresētajām personām vietējā un reģionālajā mērogā, kas tieši ietekmē formālo izglītību pamatskolās un vidusskolās.

| 33. | sakarā ar studentu skaita pastāvīgo samazināšanos eksakto zinātņu priekšmetos vērš uzmanību uz to, ka ilgtspējīgas attīstības principu piemērošanas labad ir jāveicina bērnu un jauniešu interese par minētajām zinātnēm, piemēram, popularizējot uz izzināšanas procesu orientētu pedagoģiju (inquiry-based pedagogy). Turklāt jāveicina sieviešu aktīvāka līdzdalība, lai tādējādi paaugstinātu jauniešu skaitu, kas studē eksakto zinātņu priekšmetus. |
| --- | --- |

33.

sakarā ar studentu skaita pastāvīgo samazināšanos eksakto zinātņu priekšmetos vērš uzmanību uz to, ka ilgtspējīgas attīstības principu piemērošanas labad ir jāveicina bērnu un jauniešu interese par minētajām zinātnēm, piemēram, popularizējot uz izzināšanas procesu orientētu pedagoģiju (inquiry-based pedagogy). Turklāt jāveicina sieviešu aktīvāka līdzdalība, lai tādējādi paaugstinātu jauniešu skaitu, kas studē eksakto zinātņu priekšmetus.

| 34. | uzskata, ka jāturpina pasākumi, kas veicina ciešāku sadarbību starp zinātniskās izpētes un izglītības jomu, kā arī reģionu administrāciju. Tādēļ ir jāpopularizē paraugprakse, kas tiek izmantota galvenokārt Eiropas Savienības pamatprogrammu ietvaros, lai tādējādi reģionos veicinātu interesi par iepriekšminēto partnerību radītajām priekšrocībām. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē pamatprogrammas, kas paredzētas ilgtspējīgas attīstības rezultātā radušos pārmaiņu monitoringam. |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka jāturpina pasākumi, kas veicina ciešāku sadarbību starp zinātniskās izpētes un izglītības jomu, kā arī reģionu administrāciju. Tādēļ ir jāpopularizē paraugprakse, kas tiek izmantota galvenokārt Eiropas Savienības pamatprogrammu ietvaros, lai tādējādi reģionos veicinātu interesi par iepriekšminēto partnerību radītajām priekšrocībām. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē pamatprogrammas, kas paredzētas ilgtspējīgas attīstības rezultātā radušos pārmaiņu monitoringam.

Sociālās pārmaiņas Eiropā, ilgtspējīga attīstība un izglītība

| 35. | Ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanu, aicina veikt izmaiņas izglītības sistēmās, lai sekmētu vecāka gadagājuma cilvēku pilnīgāku integrāciju sabiedrībā. |
| --- | --- |

35.

Ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanu, aicina veikt izmaiņas izglītības sistēmās, lai sekmētu vecāka gadagājuma cilvēku pilnīgāku integrāciju sabiedrībā.

| 36. | Ievērojot pašreizējās un turpmākās demogrāfiskās, migrācijas un kultūras tendences Eiropā, tolerance pret daudzveidību sabiedrībā ir viens no svarīgākajiem ilgtspējīgas attīstības nosacījumiem. Aicina dalībvalstis veicināt tādus izglītības modeļus, kuros tolerance pret citām reliģijām, kultūrām, dzimumu un dzīvesveidu ir iedzīvotāju izglītības pamatelements. |
| --- | --- |

36.

Ievērojot pašreizējās un turpmākās demogrāfiskās, migrācijas un kultūras tendences Eiropā, tolerance pret daudzveidību sabiedrībā ir viens no svarīgākajiem ilgtspējīgas attīstības nosacījumiem. Aicina dalībvalstis veicināt tādus izglītības modeļus, kuros tolerance pret citām reliģijām, kultūrām, dzimumu un dzīvesveidu ir iedzīvotāju izglītības pamatelements.

| 37. | aicina vairāk uzmanības veltīt jautājumam saistībā ar atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tās ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības aspektus, veicinot veselīgu dzīvesveidu un izstrādājot veselības veicināšanas politiku. |
| --- | --- |

37.

aicina vairāk uzmanības veltīt jautājumam saistībā ar atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tās ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības aspektus, veicinot veselīgu dzīvesveidu un izstrādājot veselības veicināšanas politiku.

Plašsaziņas līdzekļu un izglītības loma ilgtspējīgas attīstības sekmēšanā

| 38. | Ievērojot iepriekš teikto, aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, lai tām būtu galvenā nozīme ilgtspējīgas attīstības idejas popularizēšanā, pēc iespējas plašākai sabiedrībai saprotamā valodā izklāstot ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus un priekšrocības, kā arī veicinot publiskās debates par minēto tematu un ziņojot par tām. |
| --- | --- |

38.

Ievērojot iepriekš teikto, aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, lai tām būtu galvenā nozīme ilgtspējīgas attīstības idejas popularizēšanā, pēc iespējas plašākai sabiedrībai saprotamā valodā izklāstot ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus un priekšrocības, kā arī veicinot publiskās debates par minēto tematu un ziņojot par tām.

| 39. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības cieši sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, lai informētu par paraugpraksi ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

39.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības cieši sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, lai informētu par paraugpraksi ilgtspējīgas attīstības jomā.

| 40. | ņemot vērā iepriekš minētās piezīmes par reģionālo un vietējo pašvaldību lomu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību, aicina vietējās un reģionālās pašvaldības izstrādāt komunikācijas stratēģijas ilgtspējīgas attīstības veicināšanai. |
| --- | --- |

40.

ņemot vērā iepriekš minētās piezīmes par reģionālo un vietējo pašvaldību lomu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību, aicina vietējās un reģionālās pašvaldības izstrādāt komunikācijas stratēģijas ilgtspējīgas attīstības veicināšanai.

| 41. | aicina atbalstīt pašreizējās reģionu iniciatīvas, kas paredzētas ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un lielāka atbalsta sniegšanai, un aicina veikt apmācību un sniegt konsultācijas šajā jomā. |
| --- | --- |

41.

aicina atbalstīt pašreizējās reģionu iniciatīvas, kas paredzētas ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un lielāka atbalsta sniegšanai, un aicina veikt apmācību un sniegt konsultācijas šajā jomā.

| 42. | aicina valsts un pašvaldību iestādes izstrādāt sadarbības līgumus ar publisko un privāto plašsaziņas līdzekļu organizācijām, lai dokumentālajās, izglītības un izklaides programmās tiktu iekļauti vides jautājumi un lai nozares darbinieki tiktu apmācīti risināt šādus jautājumus, pamatojoties uz patiesi zinātnisku pieeju. Turklāt vajadzētu plānot saziņas stratēģijas, kurās tiek ņemti vērā attiecīgie apstākļi, t.i., gan konkrētais jautājums vai tematika, gan iedzīvotāju grupas, uz kurām tās ir vērstas, lai tādējādi sekmētu ilgtspējīgu attīstību veicinošu uzvedību un attieksmi. |
| --- | --- |

42.

aicina valsts un pašvaldību iestādes izstrādāt sadarbības līgumus ar publisko un privāto plašsaziņas līdzekļu organizācijām, lai dokumentālajās, izglītības un izklaides programmās tiktu iekļauti vides jautājumi un lai nozares darbinieki tiktu apmācīti risināt šādus jautājumus, pamatojoties uz patiesi zinātnisku pieeju. Turklāt vajadzētu plānot saziņas stratēģijas, kurās tiek ņemti vērā attiecīgie apstākļi, t.i., gan konkrētais jautājums vai tematika, gan iedzīvotāju grupas, uz kurām tās ir vērstas, lai tādējādi sekmētu ilgtspējīgu attīstību veicinošu uzvedību un attieksmi.

| 43. | rosina plašsaziņas līdzekļus uzņemties iniciatīvu un popularizēt ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības rezultātus un atspoguļot vietējo un reģionālo pašvaldību pasākumus un darbības, nodrošinot attiecīgajai mērķauditorijai piemērotus raidlaikus. |
| --- | --- |

43.

rosina plašsaziņas līdzekļus uzņemties iniciatīvu un popularizēt ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības rezultātus un atspoguļot vietējo un reģionālo pašvaldību pasākumus un darbības, nodrošinot attiecīgajai mērķauditorijai piemērotus raidlaikus.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

PIELIKUMS

I.   Paraugprakses piemēri, kas minēti atbildēs uz anketā uzdotajiem jautājumiem

Bulgārija

Dobrič pašvaldība Bulgārijā ar vietējo laikrakstu, radiostacijas un televīzijas līdzdalību plāno organizēt aktīvu kampaņu bērnu, studentu un pieaugušo vidū, lai, izmantojot reklāmas materiālus, sniegtu informāciju par atkritumu šķirošanas ieviešanu. Pašvaldības pārstāvji būtu gatavi iepazīstināt RK ar minētās sistēmas ieviešanas rezultātiem un šajā procesā gūto pieredzi.

Kipra

Pilsētā Αyios Αthanasios, kas atrodas Kipras grieķu kopienas teritorijā, ir izveidota grupa vides izglītības jautājumos, tajā darbojas bijušie skolotāji, kas labi pārzina minēto tematiku. Savukārt tie, kas piedalās Grundtvig programmā, ir izstrādājuši programmu, lai pievērstu uzmanību vides problēmām. Minētais process norisinās galvenokārt Αyios Αthanasios pilsētā. Sadarbība ir izveidota starp visām tām izglītības iestādēm, kuras pievēršas vides aizsardzības, otrreizējās pārstrādes, ilgtspējības veicināšanai u.c.

Spānija

Spānijas Vides pārvaldes “Agenda 21” un ilgtspējības ģenerāldirektorāta Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības departaments īsteno projektu “Ekoloģiskā prakse sporta pasākumos”. Projekta mērķis ir izmantot sporta potenciālu kā instrumentu vides izglītības veicināšanai, lai ieviestu ar vidi saistītus kritērijus sporta pasākumu organizēšanā un pasākuma organizatoru, sportistu un skatītāju vidū sekmētu zināšanas par ekoloģijas jautājumiem, kā arī videi un pilsētai draudzīgu attieksmi. Ekoloģiskā prakse sporta pasākumu organizēšanas laikā tiek īstenota trīs jomās:

| — | Madride kā valsts un starptautisko sporta sacensību, kas tiek organizētas sadarbībā ar attiecīgajām apvienībām, norises vieta; |
| --- | --- |

—

Madride kā valsts un starptautisko sporta sacensību, kas tiek organizētas sadarbībā ar attiecīgajām apvienībām, norises vieta;

| — | Madride kā mazāka mēroga pasākumu organizētāja, bieži vien rajona mērogā; |
| --- | --- |

—

Madride kā mazāka mēroga pasākumu organizētāja, bieži vien rajona mērogā;

| — | tādas īpašas brīvprātīgo un ar vides jautājumiem saistītas organizācijas izveide, kas piedalās sporta pasākumu norisē. |
| --- | --- |

—

tādas īpašas brīvprātīgo un ar vides jautājumiem saistītas organizācijas izveide, kas piedalās sporta pasākumu norisē.

Pasākumus var iedalīt trīs grupās atkarībā no tā, cik lielā mērā tie ietekmē vidi:

| — | sporta pasākumi, kas notiek sporta nodarbībām paredzētās vietās. Tie ir pasākumi, kas notiek slēgtos vai vaļējos sporta objektos, piemēram, stadionos, peldbaseinos, sporta zālēs, sporta laukumos u.c.; |
| --- | --- |

—

sporta pasākumi, kas notiek sporta nodarbībām paredzētās vietās. Tie ir pasākumi, kas notiek slēgtos vai vaļējos sporta objektos, piemēram, stadionos, peldbaseinos, sporta zālēs, sporta laukumos u.c.;

| — | sporta pasākumi uz ielas, kuru īstenošanai nepieciešami īpaši satiksmes novirzīšanas pasākumi, maršruta sagatavošana un atkritumu apsaimniekošana. Tas attiecas uz maratoniem un velobraucieniem; |
| --- | --- |

—

sporta pasākumi uz ielas, kuru īstenošanai nepieciešami īpaši satiksmes novirzīšanas pasākumi, maršruta sagatavošana un atkritumu apsaimniekošana. Tas attiecas uz maratoniem un velobraucieniem;

| — | sporta pasākumi, kas notiek zaļajās zonās. Šajā gadījumā tiek izmantoti pilsētas parki. Šādi pasākumi var būt, piemēram, sporta sacensības, riteņbraukšana vai ārpustelpu peldēšanas sacensības. |
| --- | --- |

—

sporta pasākumi, kas notiek zaļajās zonās. Šajā gadījumā tiek izmantoti pilsētas parki. Šādi pasākumi var būt, piemēram, sporta sacensības, riteņbraukšana vai ārpustelpu peldēšanas sacensības.

Rīcība dažādu pasākumu radīto seku novēršanai (īpašu uzmanību pievēršot tādiem ar vides aizsardzību saistītiem faktoriem kā atkritumi, mobilitāte, elektroenerģijas un ūdens patēriņš) ir vērtējama kā laba ekoloģiskā prakse pasākuma sagatavošanas posmā, norises laikā un pēc pasākuma.

Minētais departaments 2007. gada aprīlī sadarbībā ar pasākumu organizēšanas privātuzņēmumu “MAPOMA” organizēja 30. Madrides maratonu. Tika veikti šādi pasākumi:

| — | novācot sūkļus, apelsīnus un pudeļu korķus, samazināts atkritumu daudzums; |
| --- | --- |

—

novācot sūkļus, apelsīnus un pudeļu korķus, samazināts atkritumu daudzums;

| — | veicināta otrreizējā pārstrāde, savākti t-krekli un plastmasas pudeles, iekārtotas otrreizējās pārstrādes vietas; |
| --- | --- |

—

veicināta otrreizējā pārstrāde, savākti t-krekli un plastmasas pudeles, iekārtotas otrreizējās pārstrādes vietas;

| — | sportistu un skatītāju vidū izplatīta informācija par vides aizsardzību; |
| --- | --- |

—

sportistu un skatītāju vidū izplatīta informācija par vides aizsardzību;

| — | komunikācija ar plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

komunikācija ar plašsaziņas līdzekļiem;

| — | jutīgu vietu aizsardzība maršrutā caur Retiro parku; |
| --- | --- |

—

jutīgu vietu aizsardzība maršrutā caur Retiro parku;

| — | mobilitāte. Kā oficiālie transportlīdzekļi izmantoti videi nekaitīgi, ar bioetanolu darbināmi automobiļi; |
| --- | --- |

—

mobilitāte. Kā oficiālie transportlīdzekļi izmantoti videi nekaitīgi, ar bioetanolu darbināmi automobiļi;

| — | sadarbība ar labdarības apvienību “Emaus” un Sarkanā Krusta brīvprātīgajiem darbiniekiem, kas atbildīgi par vides aizsardzību; |
| --- | --- |

—

sadarbība ar labdarības apvienību “Emaus” un Sarkanā Krusta brīvprātīgajiem darbiniekiem, kas atbildīgi par vides aizsardzību;

| — | sponsors — otrreizējās pārstrādes bezpeļņas organizācija “Ecoembes”; |
| --- | --- |

—

sponsors — otrreizējās pārstrādes bezpeļņas organizācija “Ecoembes”;

| — | dalībnieki: Izglītības, tīrīšanas un atkritumu savākšanas departaments (vides joma), “Mapoma” (maratona organizators), “Ecoembes”, Sarkanais Krusts, “Setém” (godīga tirdzniecība), “Emaus”. |
| --- | --- |

—

dalībnieki: Izglītības, tīrīšanas un atkritumu savākšanas departaments (vides joma), “Mapoma” (maratona organizators), “Ecoembes”, Sarkanais Krusts, “Setém” (godīga tirdzniecība), “Emaus”.

Vērtējums:

| — | iepakojuma otrreizēja pārstrāde palielināta par 5 780 kg; |
| --- | --- |

—

iepakojuma otrreizēja pārstrāde palielināta par 5 780 kg;

| — | savākti 70 000 sūkļi, pudeļu korķi un organiskie atkritumi; |
| --- | --- |

—

savākti 70 000 sūkļi, pudeļu korķi un organiskie atkritumi;

| — | tīrīšanas dienestiem nepieciešamais laiks samazināts par pusstundu; |
| --- | --- |

—

tīrīšanas dienestiem nepieciešamais laiks samazināts par pusstundu;

| — | pasākumus atbalsta 88 % dalībnieku; |
| --- | --- |

—

pasākumus atbalsta 88 % dalībnieku;

| — | vides aizsardzības pasākumos piedalās 63 % dalībnieku; |
| --- | --- |

—

vides aizsardzības pasākumos piedalās 63 % dalībnieku;

| — | organizatoru, dalībnieku un skatītāju izglītošana. |
| --- | --- |

—

organizatoru, dalībnieku un skatītāju izglītošana.

Pārējie departamenta pasākumi

| — | PAVASARA, VASARAS UN RUDENS SKOLAS |
| --- | --- |

—

PAVASARA, VASARAS UN RUDENS SKOLAS

Šādu programmu ietvaros veiktie pasākumi ir paredzēti visiem pieaugušajiem, pieaugušajiem ar bērniem un atsevišķi bērniem. Konkrētiem gadalaikiem paredzētās programmas īsteno Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības departaments.

“Zaļie maršruti”
  Pasākumi, ko īsteno vēsturiskajā, augu valsts un kultūras ziņā pilsētai nozīmīgos publiskajos parkos, piemēram, Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván un Lineal del Manzanares parkā.

Atvērto durvju dienas un semināri par vides jautājumiem
  Minētie pasākumi notiek dažādās pilsētas vides pārvaldes vietās un ir paredzēti, lai iepazītu un uzlabotu pilsētas vidi, šajā sakarā var minēt tādas vietas kā siltumnīcas un oranžērijas Retiro un Casa de Campo parkā, Tauriņu un kukaiņu centru, Putnu un stārķu centrus, komposta iekārtu Migas Calientes, kā arī īpašas putnu apgredzenošanas dienas, mazdārziņus, nodarbības bērniem, velosipēdu celiņus utt.

Kursi
  Temati izvēlēti, lai cilvēkos veicinātu videi draudzīgāku attieksmi. Var minēt šādus piemērus: tradicionālā un ekoloģiskā dārzkopība, putnu populācija parkos, ūdens pilsētā, ekoloģiskā piemājas dārzkopība un klimata pārmaiņas.

| — | VIENAS DIENAS PASĀKUMI, KONGRESI UN IZSTĀDES |
| --- | --- |

—

VIENAS DIENAS PASĀKUMI, KONGRESI UN IZSTĀDES

Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības departaments, rīkojot vienas dienas pasākumus, kongresus un seminārus, sniedz atbalstu apmācības jomā. Nesen rīkotie pasākumi ir šādi:

| — | bioetanola diena, kas ilgtspējīga transporta veicināšanai organizēta pirmoreiz; |
| --- | --- |

—

bioetanola diena, kas ilgtspējīga transporta veicināšanai organizēta pirmoreiz;

| — | izstāde “Koku noslēpums”; |
| --- | --- |

—

izstāde “Koku noslēpums”;

| — | valsts mēroga kongress vides jautājumos. Tas notiek divreiz gadā. Pašvaldību stends, pašvaldību dalībnieku koordinēšana. Organizators ir “CONAMA” fonds; |
| --- | --- |

—

valsts mēroga kongress vides jautājumos. Tas notiek divreiz gadā. Pašvaldību stends, pašvaldību dalībnieku koordinēšana. Organizators ir “CONAMA” fonds;

| — | pirmoreiz organizēta uzņēmumu ilgtspējīgas mobilitātes diena, rīkota sadarbībā ar Tirdzniecības kameru un Mobilitātes fondu; |
| --- | --- |

—

pirmoreiz organizēta uzņēmumu ilgtspējīgas mobilitātes diena, rīkota sadarbībā ar Tirdzniecības kameru un Mobilitātes fondu;

| — | pirmoreiz organizēta ilgtspējīgas dārzkopības diena nākotnes pilsētā, pasākums organizēts sadarbībā ar Dabas mantojuma ģenerāldirektorātu. |
| --- | --- |

—

pirmoreiz organizēta ilgtspējīgas dārzkopības diena nākotnes pilsētā, pasākums organizēts sadarbībā ar Dabas mantojuma ģenerāldirektorātu.

Vācija

1. piemērs

Vācijas federālajā zemē Brēmenē ilgtspējīgas attīstības jautājumi ir iekļauti pašreizējā mācību programmā, ko piedāvā Federālās zemes skolu institūts (LIS — Landesinstitut für Schule). Arī iniciatīva “Aktion Formula plus” federālajā zemē Brēmene (Vācija) paredzēta, lai Brēmenes skolās sekmētu elektroenerģijas taupīšanu un tādējādi skolēnus informētu par ilgtspējības nozīmi.

2. piemērs

Berlīnes un Brandenburgas skolu un plašsaziņas līdzekļu institūts (LISUM — Landesinstitut für Schule und Medien) regulāri organizē skolotāju apmācības kursus par atsevišķiem tematiem saistībā ar ilgtspējīgu attīstību. Turklāt kopš 2000. gada katru gadu notiek speciālistu konference ar darbsemināriem par ilgtspējīgu attīstību. Berlīnes un Brandenburgas LISUM vadībā Brandenburgā 2008. gadā notiks starpreģionu kongress “Globālā mācīšanās ilgtspējīgas attīstības veicināšanai”. Minētais kongress tiek sagatavots, pamatojoties uz “Tūkstošgades mērķiem” un ANO izglītības dekādi, un ir paredzēts, lai Berlīnē un Brandenburgā izglītības un jauniešu politikas jomā uzlabotu informētību par izglītības ministru konferences izstrādāto atsauces izglītības programmu un ar apmācības programmu un projektu palīdzību uzlabotu tās īstenošanu.

Austrija

1. piemērs

Augšaustrija atzinīgi vērtē, ka tiks ieviests vienots Eiropas Savienības mēroga modelis, lai pirmsskolās un pamatskolās īstenotu informēšanas pasākumus ilgtspējīgas attīstības jomā. Šādā modelī būtu jāmin tomēr tikai svarīgākie jautājumi. Sīkākas informācijas sniegšana ir vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums, jo tās var labāk nodrošināt skolēnu vajadzībām atbilstīgu informāciju. Ļoti atzinīgi tiek vērtēta ideja, ka, veicot informēšanas pasākumus, skolēnu vidū jāpopularizē kopīgā ES mēroga ideja par ilgtspējību.

2. piemērs

Augšaustrijas Vides lietu un dabaszinātņu akadēmija Augšaustrijas valdības vadībā kopš 1989. gada veic izglītības un informācijas pasākumus, lai atbalstītu ilgtspējīgu attīstību Augšaustrijā. Akadēmijā ir “Agenda 21” koordinācijas centrs, kas sagatavo, veicina un popularizē “Agenda 21” ietvaros veiktos pasākumus vietējā līmenī (“Local Agenda 21 processes”) vides ilgtspējai; vietējā līmenī izmanto dažādas metodes (piemēram, reklāmlapas, vietējās avīzes, plakāti, ziņojumu dēļi, mājaslapa, informācijas vakari, personīgie kontakti, kontakti ar plašsaziņas līdzekļiem).

Augšaustrijas pašvaldības bija iesaistītas Augšaustrijas vides plāna sagatavošanā un izstrādē. Tika sapulcēti pašvaldību un reģionu politiķi/lēmumu pieņēmēji, viņiem tika sniegta informācija, lai iedrošinātu veidot apvienības klimata pārmaiņu apkarošanai/klimata glābšanai un uzsāktu vietējos un reģionālos pasākumus “Agenda 21” ietvaros.

Augšaustrijas Vides lietu un dabaszinātņu akadēmijas tālākizglītības programmā ir iekļauta vides ekspertu apmācība pašvaldībās, kā arī tālākizglītības pasākumi skolotāju un audzinātāju informēšanai par ilgtspējīga dzīvesveida nozīmi. Pašvaldībās un reģionos ir paredzēti arī apmācības pasākumi attīstības procesos iesaistītajām personām.

Polija

1. piemērs

Polijas valsts “Zaļā sertifikāta” programma izglītības iestāžu atbalstam un sertificēšanai ilgtspējīgas attīstības jomā

Pateicoties minētajai programmai, izglītības iestādēm sniedz atbalstu un piešķir sertifikātus ilgtspējīgas attīstības jomā. Programmu īsteno divos līmeņos: videi draudzīgi bērnudārzi un pamatskolas saņem “I klases zaļo sertifikātu”, bet bērnudārzi un pamatskolas, kas ir ilgtspējīgas attīstības centri, saņem “II klases zaļo sertifikātu”.

Programma darbojas kopš 2000. gada janvāra. Minētā izglītības iniciatīva, ko īsteno NVO, ļauj sniegt efektīvu atbalstu Polijas izglītības sistēmai, lai, informējot bērnus, jauniešus un visas ar izglītības iestādēm saistītās grupas, veidotu videi draudzīgu attieksmi. I un II klases zaļos sertifikātus piešķir iestādēm, kas izpilda īpašas prasības; Polijas izglītības sistēmā tie ir piemērs kvalitātes apliecinājumam, ko saņem par pasākumiem ilgtspējīgas attīstības jomā. Programmu atbalsta Vides ministrija, kā arī Izglītības un sporta ministrija, Valsts vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonda vadītājs, un to īsteno sadarbībā ar Valsts skolotāju tālākizglītības centru. “Zaļā sertifikāta” programmas mērķis ir popularizēt ilgtspējīgas attīstības ideju, dodot iedvesmu pašvaldībām, kurās atrodas izglītības iestādes, un atbalstot pasākumus, ko tās veic kā ilgtspējīgas attīstības centri.

Tržebavā (Polija) 2005. gada 22. aprīlī tika svinīgi atklāta “Zaļā klase”, kas ir paredzēta ne tikai skolas vecuma bērniem un jauniešiem, bet arī visiem vietējiem iedzīvotājiem. Pateicoties “Zaļajai klasei”, skolas un pašvaldības rīcībā tagad ir šādas iespējas:

| — | brīvdabas telpa mācību stundu, spēļu un skolas sarīkojumu organizēšanai; |
| --- | --- |

—

brīvdabas telpa mācību stundu, spēļu un skolas sarīkojumu organizēšanai;

| — | vieta, kur dabiskā vidē vadīt “zaļās stundas” (floras un faunas “miniekosistēmas” novērošana, mākslas un tehniska rakstura mācību stundas, izmantojot dabiskos materiālus); |
| --- | --- |

—

vieta, kur dabiskā vidē vadīt “zaļās stundas” (floras un faunas “miniekosistēmas” novērošana, mākslas un tehniska rakstura mācību stundas, izmantojot dabiskos materiālus);

| — | atpūtas un izklaides vieta bērniem, skolotājiem, vecākiem un vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

atpūtas un izklaides vieta bērniem, skolotājiem, vecākiem un vietējiem iedzīvotājiem;

| — | vieta, kas jāuzkopj un par ko jārūpējas. |
| --- | --- |

—

vieta, kas jāuzkopj un par ko jārūpējas.

Turklāt programma ļāva sadarboties skolām un vietējiem iedzīvotājiem un pārliecināties, ka pat ļoti mazas skolas var efektīvi darboties, lai sasniegtu kopējos mērķus un veiktu kopējos uzdevumus. Pateicoties minētajai iniciatīvai, varēja vēl vairāk atbalstīt to skolu, kas vietējā mērogā jau tā bija pazīstama kā videi draudzīga skola. Programma ir ļoti lietderīga, tomēr plašāk un efektīvāk jāreklamē tās priekšrocības un jāvienkāršo procedūra saistībā ar pieteikšanos sertificēšanai.

2. piemērs

“Ekogrupas” Vžešņas 1. pamatskolā

Kopš 1999. gada vairākus gadus Vžešņas (Polija) 1. pamatskolas vadība, skolotāji, skolēni un vecāki kopīgi sagatavo daudzas iniciatīvas vides jomā; minētais darbs 2007. gadā vainagojās ar prestižo sertifikātu “Vides aizstāvis”, ko piešķir ar Polijas prezidenta atbalstu, bet pirms tam (2004.-2006. gadā) skola trīs reizes pēc kārtas bija saņēmusi apbalvojumu “Vides veicinātājs”.

“Ekogrupas” saistībā ar minētajām iniciatīvām iesaistījās ne tikai ikgadējā kampaņā “Sakop pasauli!”, bet arī regulāri piedalījās konkursos par vides jautājumiem, ceļojumos un pārgājienos. Minēto vides projektu mērķis bija sniegt informāciju un veicināt pret dzīvniekiem un augu pasauli saudzējošu attieksmi (piemēram, šķirojot atkritumus un savākšanai paredzētās otrreizējās izejvielas).

Skola 2004. gadā ieguva pirmo vietu Vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonda rīkotajā konkursā. Saņemtā nauda 70 000 PLN apmērā tika izmantota, lai skolā izveidotu Vides un dabas centru un iegādātos tādu aprīkojumu kā multivides iekārta, mācību palīglīdzekļi, datorprogrammatūras un pārnēsājama meteoroloģiskā stacija, kas ļauj novērot laikapstākļus dabā.

Skolā ir uzsākta un vēl joprojām turpinās 4.-6. klasei paredzēta izglītības programma “Vide mūsu reģionā”. Programmā ir iekļauta pamatinformācija, kas paredzēta vispārizglītojošām skolām (ar sešām klasēm) un ģimnāzijām, kā arī dabas izglītības programmām un citiem izglītojošiem pasākumiem.

Programmas galvenie temati ir dabas un vides aizsardzība, kā arī ekoloģija. Mācību stundas notiek brīvā dabā. Programmā ir ietverta informācija par Vžešņas reģionā pastāvošajiem dažādiem dabas aizsardzības veidiem, kā arī citi jautājumi, kas ir neatņemama sastāvdaļa debatēs par dabisko vidi, piemēram, reģiona dabas, ūdens, gaisa un augsnes aizsardzība, atkritumu apsaimniekošana, zināšanas par augu pasauli un veselīgs dzīvesveids.

Skolā 2003.-2004. mācību gadā tika īstenots arī izglītības projekts, lai izveidotu dabas taku no Novij Folkvarkas (Nowy Folwark) līdz Lešničuvkas Slomuvkai (Leśniczówka Słomówko). Pateicoties minētajam projektam, pilsētas nomalē ir izveidota dabas taka, kas brīvā dabā ļauj pasniegt dabas mācības un bioloģijas stundas pašvaldībā un tuvējā apkārtnē dzīvojošiem skolēniem.

3. piemērs

Multivides komplekts “Zaļā pakete” — atbalsts vides izglītības jomā

Minētos komplektus, kas sagatavoti ar Varšavā esošā Viduseiropas un Austrumeiropas reģionālā vides centra (REC) palīdzību, izmantoja Lielpolijas (Wielkopolska) skolās kā mācību palīglīdzekli.

“Zaļo paketi” apstiprināja Izglītības ministrija, un tā saņēma pozitīvu Vides ministrijas novērtējumu. Tā ir vides izglītībai paredzēts un bezmaksas pieejams multivides komplekts, ko izmanto skolotāji un skolēni jaunākajās klasēs, bet kas ir piemērots arī citiem izglītības līmeņiem. Komplekts sastāv no piecām daļām, kurās iekļauti ar vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību saistīti 22 temati. Komplektā ietilpst skolotāja grāmata ar stundu plānu un vispārēju informāciju, kasete ar videofilmām un mācību filmām, kompaktdisks ar plašu informāciju par vides aizsardzību, spēle “Dilemma” un citi noderīgi materiāli.

“Zaļā pakete” ne tikai palīdz skolēniem gūt zināšanas, bet arī pirmām kārtām ieaudzina jaunas vērtības un mudina uz videi draudzīgu uzvedību skolā, mājās un tuvākajā apkārtnē. Piedaloties dažādās darbībās, debatēs, lomu spēlēs un lēmumu pieņemšanā, skolēni lielā mērā darbojas kā skolotāju partneri. Vērtības, ko skolotāji un skolēni ieguvuši, pateicoties “Zaļajai paketei”, tiek nodotas arī pārējiem ģimenes locekļiem un sabiedrībai kopumā.

Pirmā komplektu versija tika izsniegta tikai īpaši organizētu kursu dalībniekiem. Sākotnēji tie bija apmācības kursi tiem aktīviem skolotājiem un audzinātājiem no visas Polijas, kas izrādīja interesi darboties kā koordinatori, kā arī savā reģionā organizēt un vadīt kursus vidējās izglītības skolu skolotājiem.

No 2002. gada aprīļa līdz jūnijam tika organizēti pieci semināri 104 dalībniekiem, tajā skaitā 13 personām no Lielpolijas (piemēram, no Poznaņas, Pilas, Kališas, Koninas, Gnieznas un Lešno).

Otrās versijas 5 000 eksemplāri nāca klajā 2003. gada aprīlī, ņemot vērā to skolotāju pieredzi un ieteikumus, kas bija izmantojuši pirmo versiju. Paketē bija iekļautas jaunas filmas, labotie mācību plāni un kompaktdisks. Komplektus saņēma Polijas iestādes un organizācijas, kas izrādīja interesi par “Zaļās paketes” izplatīšanu vidējās izglītības skolu skolotājiem.

4. piemērs

Pēcdiploma studijas par reģiona ilgtspējīgu attīstību (ES līdzekļu iegūšana ilgtspējīgas attīstības veicināšanai reģionā) Adama Mickeviča (Adam Mickiewicz) Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes Filozofijas institūtā Poznaņā.

Studijas ilgtspējīgas attīstības jomā ir nozīmīga iniciatīva, lai vietējā līmenī nodrošinātu vides aizsardzību. Tādēļ Adama Mickeviča Universitāte Poznaņā 2007./2008. akadēmiskajā gadā tiks uzsāktas pēcdiploma studijas par reģionu ilgtspējīgu attīstību. Minētā programma ir paredzēta vietējo un reģionālo padomju locekļiem, vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī citu vietējo valsts pārvaldes iestāžu darbiniekiem, ierēdņiem, privātā un valsts sektora uzņēmumu darbiniekiem, brīvprātīgajiem un to NVO pārstāvjiem, kas vēlas savu tēlu veidot atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības stratēģijai. Studentu pieteikšanās pēcdiploma studiju kursam par ilgtspējīgu attīstību sākās 2007. gada pavasarī. Kursu vada Dr. Piotr Warych.

Kursa mērķis ir turpināt izglītot akadēmiskā grāda ieguvējus, kuriem jau ir vispārīgas zināšanas par ilgtspējīgu attīstību, sociālajām un ekonomikas zinātnēm, kā arī vides zinātni, un arī apmācīt, kā savas zināšanas izmantot personīgajā un profesionālajā dzīvē. Kursa beidzējiem jābūt spējīgiem saprast un analizēt dabā notiekošos procesus un dažādu faktoru savstarpējo sarežģīto mijiedarbību. Neapšaubāmi, kursa beidzēji sniegs ieguldījumu idejas par ilgtspējīgu attīstību popularizēšanā un tās īstenošanā tautsaimniecības un sociālajās jomās.

Grieķija

Atēnu prefektūras formālajā skolu sistēmā jo sevišķi pēdējos gados sadarbībā ar reģionālajiem pamatskolu un vidējās izglītības direktorātiem ir mudināts veidot skolotāju darba grupas vides un pilsoniskuma jautājumos, lai veicinātu skolēnu informētību un uzlabotu mācīšanas metodes. Katrreiz, kad Atēnu prefektūra organizē vai palīdz organizēt, vai arī piedalās informācijas kampaņās saistībā ar pilsoniskās sabiedrības ilgtspējīgu attīstību, tā mēģina presē, televīzijā vai radiostacijās iepriekš informēt par pasākumiem un nodrošināt attiecīgu audiovizuālo materiālu, lai atvieglotu visas sabiedrības informēšanu un iesaistīšanu. Acīmredzams, ka ir ļoti svarīgi plašsaziņas līdzekļos (radiostacijās un televīzijā) noteikt raidlaikus, kas cilvēkiem, kuriem paredzēti mūsu pasākumi vai iniciatīvas, ir vispieņemamākie.

Zviedrija

1. piemērs

Dālarnas reģionā, kurā ir 15 pašvaldības, viena no kurām ir Uša (Orsa), 2007. gada rudenī tiks uzsākts trīs gadu projekts, kurā iesaistīsies 15 dažādas reģiona pamatskolas un vidusskolas (2 skolas no Ušas), lai īstenotu šādu mērķus un uzdevumus:

| — | skolas ikdienas darbībā ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības aspektu, un skolēniem sniegt zināšanas, prasmes un veicināt vēlmi ilgtermiņā veidot ilgtspējīgu sabiedrību; |
| --- | --- |

—

skolas ikdienas darbībā ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības aspektu, un skolēniem sniegt zināšanas, prasmes un veicināt vēlmi ilgtermiņā veidot ilgtspējīgu sabiedrību;

| — | izstrādāt, pārbaudīt un novērtēt ilgtspējīgas attīstības procedūras, metodes un instrumentus saistībā ar skolas ikdienas darbību, lai varētu regulāri dalīties zināšanās un pieredzē ar citām skolām gan valsts, gan starptautiskajā mērogā. |
| --- | --- |

—

izstrādāt, pārbaudīt un novērtēt ilgtspējīgas attīstības procedūras, metodes un instrumentus saistībā ar skolas ikdienas darbību, lai varētu regulāri dalīties zināšanās un pieredzē ar citām skolām gan valsts, gan starptautiskajā mērogā.

Turklāt projekts ir paredzēts, lai:

| — | skolēni, kuru skolas piedalās projektā, gūtu zināšanas un ieskatu par to, ko ilgtspējīga attīstība nozīmē teorijā un praksē; |
| --- | --- |

—

skolēni, kuru skolas piedalās projektā, gūtu zināšanas un ieskatu par to, ko ilgtspējīga attīstība nozīmē teorijā un praksē;

| — | darbinieki, kuru skolas piedalās projektā, būtu informēti par ilgtspējīgu attīstību un varētu teorētiski izskaidrot un praktiski parādīt to skolēniem; |
| --- | --- |

—

darbinieki, kuru skolas piedalās projektā, būtu informēti par ilgtspējīgu attīstību un varētu teorētiski izskaidrot un praktiski parādīt to skolēniem;

| — | skolas, kas piedalās projektā, plānotu savu darbību ar mērķi izpildīt mācību plānā noteiktos ilgtspējīgas attīstības mērķus un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

—

skolas, kas piedalās projektā, plānotu savu darbību ar mērķi izpildīt mācību plānā noteiktos ilgtspējīgas attīstības mērķus un pamatnostādnes;

| — | skolas, kas piedalās projektā, varētu pilnveidot savu darbību, mācot par globāliem jautājumiem; |
| --- | --- |

—

skolas, kas piedalās projektā, varētu pilnveidot savu darbību, mācot par globāliem jautājumiem;

| — | skolēni, kuru skolas piedalās projektā, vairāk interesētos par dabaszinātnēm un tehniku ilgtspējīgas attīstības veicināšanai; |
| --- | --- |

—

skolēni, kuru skolas piedalās projektā, vairāk interesētos par dabaszinātnēm un tehniku ilgtspējīgas attīstības veicināšanai;

| — | skolēni un darbinieki, kuru skolas piedalās projektā, būtu vairāk informēti un labāk izprastu saikni starp veselību un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

—

skolēni un darbinieki, kuru skolas piedalās projektā, būtu vairāk informēti un labāk izprastu saikni starp veselību un ilgtspējīgu attīstību.

Dālarnas Zinātniskās pētniecības institūts sniedz ieguldījumu, pārraugot projektu un izvērtējot to skolu, kas piedalās projektā, pieeju un rezultātus, lai popularizētu labas, efektīvas metodes un paņēmienus ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības jomā.

2. piemērs

“Ekoloģiskā tiesa” (Miljötinget)

“Ekoloģiskā tiesa” ir ikgadēja konference par vides jautājumiem, kas paredzēta 9. klases un vecāku klašu skolēniem no Dālarnas un Jēvleborjas reģiona. Mērķis ir nopietnā un tajā pašā laikā nepiespiestā veidā veicināt jauniešu interesi par vides jautājumiem. Referenti ir uzņēmēji, politiķi un NVO pārstāvji. Lieki piebilst, ka pasākumā ir aizliegts lietot narkotikas. Projektu kopīgi vada Dālarnas reģions un Jēvleborjas novada padome.

Kopš pagājušā gadsimta 90. gadu sākuma Ušas pašvaldības politikā attiecībā uz bērniem/skolām ir uzsvērts, ka pasākumiem izglītības jomā jābūt virzītiem uz to, lai saņemtu dažādus apbalvojumus par ieguldījumu vides aizsardzībā, piemēram, “Ekoskola”, “Zaļais karogs” u.c. Tas nozīmē, ka vides jautājumiem un ilgtspējīgai attīstībai tagad ir ļoti liela nozīme izglītības jomā Ušā. Pateicoties bērniem, ar minēto darbu iepazīstas arī pārējie ģimenes locekļi.

Ušas pašvaldības struktūrvienības, kas atbildīgas par izglītību, šajā procesā aktīvi iesaistās dažādos veidos, piemēram, kampaņa “Ekovilciens” (Ekotåg) ciematā Skattungbū (Skattungby); visiem mācībspēkiem paredzēta apmācība “Uzturi Zviedriju tīru!”; daži skolotāji piedalījās arī “piecu punktu” kursā par vides jautājumiem, ko Ušā organizēja Dālarnas Universitāte.

Ušā aktīvi darbojas vides izglītības tīkls, kura dalībnieki regulāri satiekas vienreiz mēnesī. Kā daļa no iniciatīvas “Nākotnes kuģis” (Framtidsskeppet) radās iniciatīva “Dālarnas kuģis” (Dalaskeppet), kuras dalībnieki katru gadu rīko tikšanos vienā no Dālarnas pašvaldībām. Anders Sundvall kgs ir viens no galvenajiem iniciatoriem. Vairākas skolas ir saņēmušas apbalvojumus “Zaļais karogs”, “Ekoskola” u.c. Minētās skolas aktīvi darbojas ilgtspējīgas attīstības jomā.

Mūsu skolas ēdnīcas katru gadu paplašina tādu pārtikas produktu piedāvājumu, kam ir “Krav” kvalitātes marķējums (kas liecina par atbilstību prasībām saistībā ar vides un dzīvnieku aizsardzību, kā arī prasībām sociālās atbildības jomā). Divas vai trīs skolas audzē dārzeņus skolas ēdnīcas vajadzībām.

Kopš 1997. gada Dālarnā pastāv visa reģiona skolu tīkls, kas paredzēts, lai papildinātu zināšanas, veidotu forumus pieredzes apmaiņai, aicinātu skolas piedalīties “Zaļā karoga” pasākumā u.c. Skolotāji ir paziņojuši, ka šis darbs būtu jāturpina un jāizvērš. Pašlaik reģions nav piešķīris nekādus līdzekļus minētajiem pasākumiem. Pateicoties iepriekš minētajām iniciatīvām, Dālarnā tagad ir daudz to Zviedrijas skolu, kas ieguvušas apbalvojumu “Zaļais karogs” un kurās piedāvā izglītību par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem.

Mūsdienās sabiedrība aizvien vairāk apzinās, cik liela nozīme ir darbam ilgtspējīgas attīstības jomā, tomēr, tiklīdz runa ir par reālu attieksmes maiņu, problēma kļūst uzreiz sarežģītāka. Skolām var būt liela nozīme, lai nākamajām paaudzēm sniegtu zināšanas un prasmes, kas tām nepieciešamas ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai ilgtermiņā.

II.   Problēmas saistībā ar sabiedrības informēšanu un informētību par ilgtspējīgu attīstību

| — | Informācija par ilgtspējīgu attīstību sistemātiski tiek sniegta pašvaldības publikācijās (vietējais laikraksts, informatīvas brošūras un paziņojumi). Problēma ir tā, ka trūkst pamatzināšanu par vides jautājumiem. |
| --- | --- |

—

Informācija par ilgtspējīgu attīstību sistemātiski tiek sniegta pašvaldības publikācijās (vietējais laikraksts, informatīvas brošūras un paziņojumi). Problēma ir tā, ka trūkst pamatzināšanu par vides jautājumiem.

| — | ES līmenī ir izveidots atbilstīgs pamats stratēģijas, plānu un programmu sagatavošanai un izstrādātas ilgtspējīgas attīstības pamatnostādnes, tomēr joprojām nav skaidrības par to, kā zināšanas un zinātību īstenot praksē un nodot plašai sabiedrībai. Tādēļ ar īpašu programmu palīdzību būtu jāpievērš uzmanība ilgtspējības principu piemērošanai, izstrādājot novatoriskas metodes un veicot eksperimentus apmācības, veiktspējas uzlabošanas un mācību jomās: pašreizējās izglītības programmas jāpārveido par specifiskām programmām, kas ir piemērotas jauno dalībvalstu apstākļiem. Problēmas, kas traucē veicināt informētību par ilgtspējīgu attīstību, ir šādas:






  — | trūkst starpnozaru zināšanu, un dažādās struktūrvienībās, kas iesaistītas plānošanā, darbs netiek veiks kopīgi; |
| --- | --- | --- |

—

ES līmenī ir izveidots atbilstīgs pamats stratēģijas, plānu un programmu sagatavošanai un izstrādātas ilgtspējīgas attīstības pamatnostādnes, tomēr joprojām nav skaidrības par to, kā zināšanas un zinātību īstenot praksē un nodot plašai sabiedrībai. Tādēļ ar īpašu programmu palīdzību būtu jāpievērš uzmanība ilgtspējības principu piemērošanai, izstrādājot novatoriskas metodes un veicot eksperimentus apmācības, veiktspējas uzlabošanas un mācību jomās: pašreizējās izglītības programmas jāpārveido par specifiskām programmām, kas ir piemērotas jauno dalībvalstu apstākļiem. Problēmas, kas traucē veicināt informētību par ilgtspējīgu attīstību, ir šādas:

—

trūkst starpnozaru zināšanu, un dažādās struktūrvienībās, kas iesaistītas plānošanā, darbs netiek veiks kopīgi;

| — | administratīvo struktūru elastīguma trūkums apgrūtina kopīgo darbu; |
| --- | --- |

—

administratīvo struktūru elastīguma trūkums apgrūtina kopīgo darbu;

| — | netiek veikta iepriekšēja izpēte, lai apmierinātu sabiedrības, iesaistīto personu un privātā sektora vajadzības; |
| --- | --- |

—

netiek veikta iepriekšēja izpēte, lai apmierinātu sabiedrības, iesaistīto personu un privātā sektora vajadzības;

| — | lēmumu pieņemšanas procesā un tehniskajās jomās pietiekami netiek ņemta vērā informācijas un informētības veicināšanas nozīme, nepietiekama apzināšanās, ka informācija un informētība ir nepieciešama, lai uzlabotu pilsētas vides apsaimniekošanu un pilsoņus aicinātu uzņemties lielāku atbildību vides jomā; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas procesā un tehniskajās jomās pietiekami netiek ņemta vērā informācijas un informētības veicināšanas nozīme, nepietiekama apzināšanās, ka informācija un informētība ir nepieciešama, lai uzlabotu pilsētas vides apsaimniekošanu un pilsoņus aicinātu uzņemties lielāku atbildību vides jomā;

| — | nepietiekami budžeta līdzekļi. |
| --- | --- |

—

nepietiekami budžeta līdzekļi.

| — | Citi uzskata, ka pasākumiem ilgtspējības jomā jābūt konsekventiem un ticamiem. Brandenburgas federālās zemes pārstāvji uzskata, ka saistībā ar izglītību un zināšanu sniegšanu līdzās formālās izglītības iestādēm, piemēram, skolām, tālākizglītības iestādēm un augstskolām, liela nozīme ir apvienībām, kuru biedri ir galvenokārt brīvprātīgie. Minētajām brīvprātīgo apvienībām ir apmācības centri, un tās regulāri rīko pasākumus kā daļu no darba, ko veic saskaņā ar apvienības nolikumu. Tomēr šiem tā sauktajiem neatkarīgajiem izglītības piedāvātājiem parasti nav pietiekama finansējuma, lai nodrošinātu darba nepārtrauktību. Bieži vien viņu rīcībā nav nepieciešamā neatkarīgā finansējuma, lai izmantotu valsts dotācijas, un ienākumi, ko minētās izglītības iestādes var gūt šajā jomā, ir ļoti nelieli, saudzīgi izsakoties. Tādēļ būt ļoti vēlams paredzēt finansēšanas instrumentu, lai ilgtspējības jomā aktīvajām apvienībām sniegtu atbalstu izglītošanas darbā. EU struktūrfondi un lauksaimniecības fonds ELFLA praktiski nav īsti pieejami šim nolūkam, vai nu tādēļ, ka tas neietilpst to kompetenču jomā, vai tādēļ, ka dalībvalstu darbība ir vērsta uz citu prioritāšu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Citi uzskata, ka pasākumiem ilgtspējības jomā jābūt konsekventiem un ticamiem. Brandenburgas federālās zemes pārstāvji uzskata, ka saistībā ar izglītību un zināšanu sniegšanu līdzās formālās izglītības iestādēm, piemēram, skolām, tālākizglītības iestādēm un augstskolām, liela nozīme ir apvienībām, kuru biedri ir galvenokārt brīvprātīgie. Minētajām brīvprātīgo apvienībām ir apmācības centri, un tās regulāri rīko pasākumus kā daļu no darba, ko veic saskaņā ar apvienības nolikumu. Tomēr šiem tā sauktajiem neatkarīgajiem izglītības piedāvātājiem parasti nav pietiekama finansējuma, lai nodrošinātu darba nepārtrauktību. Bieži vien viņu rīcībā nav nepieciešamā neatkarīgā finansējuma, lai izmantotu valsts dotācijas, un ienākumi, ko minētās izglītības iestādes var gūt šajā jomā, ir ļoti nelieli, saudzīgi izsakoties. Tādēļ būt ļoti vēlams paredzēt finansēšanas instrumentu, lai ilgtspējības jomā aktīvajām apvienībām sniegtu atbalstu izglītošanas darbā. EU struktūrfondi un lauksaimniecības fonds ELFLA praktiski nav īsti pieejami šim nolūkam, vai nu tādēļ, ka tas neietilpst to kompetenču jomā, vai tādēļ, ka dalībvalstu darbība ir vērsta uz citu prioritāšu īstenošanu.

| — | Galvenā problēma, pēc Augšaustrijas pārstāvju domām, ir tā, ka jēdziens “ilgtspējība” izklausās drīzāk neveikls un abstrakts, un tādēļ grūti izskaidrojams. Turklāt ir atzīmēts, ka, pat tajās jomās, kur panākta attiecīga izpratne par ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, vēl aizvien pastāv plaisa starp tā izpratni un konkrētu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Galvenā problēma, pēc Augšaustrijas pārstāvju domām, ir tā, ka jēdziens “ilgtspējība” izklausās drīzāk neveikls un abstrakts, un tādēļ grūti izskaidrojams. Turklāt ir atzīmēts, ka, pat tajās jomās, kur panākta attiecīga izpratne par ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, vēl aizvien pastāv plaisa starp tā izpratni un konkrētu īstenošanu.

| — | Lielākā problēma, kas pastāv Polijā saistībā ar informētības veicināšanu ilgtspējīgas attīstības jomā, ir tā, ka mērķgrupām, vai tie būtu studenti, lauksaimnieki, publiskās pārvaldes pārstāvji vai pat zinātnieku aprindas, nav pietiekamu vispārīgo zināšanu. Bieži vien tiek pārprasta ilgtspējīgas attīstības koncepcija, ko agrāk saistīja tikai ar vides aizsardzību un ekoloģijas jautājumiem. Minētās koncepcijas nozīme tautsaimniecībā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē tika pilnībā ignorēta. Ilgtspējīga attīstība nav tāds temats, par ko plašsaziņas līdzekļi var īsi un fragmentāri informēt, tādēļ cilvēkiem nav vēlmes vairāk uzzināt par to vai tās principus pielietot praksē. |
| --- | --- |

—

Lielākā problēma, kas pastāv Polijā saistībā ar informētības veicināšanu ilgtspējīgas attīstības jomā, ir tā, ka mērķgrupām, vai tie būtu studenti, lauksaimnieki, publiskās pārvaldes pārstāvji vai pat zinātnieku aprindas, nav pietiekamu vispārīgo zināšanu. Bieži vien tiek pārprasta ilgtspējīgas attīstības koncepcija, ko agrāk saistīja tikai ar vides aizsardzību un ekoloģijas jautājumiem. Minētās koncepcijas nozīme tautsaimniecībā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē tika pilnībā ignorēta. Ilgtspējīga attīstība nav tāds temats, par ko plašsaziņas līdzekļi var īsi un fragmentāri informēt, tādēļ cilvēkiem nav vēlmes vairāk uzzināt par to vai tās principus pielietot praksē.

---

| 26.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/40

---

Reģionu komitejas atzinums “Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā”

(2008/C 53/07)

REĢIONU KOMITEJA

| — | mudina Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības plaši izmantot IKT sniegtās iespējas, lai risinātu problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanu un tādējādi paaugstinātu gados vecāku cilvēku dzīves līmeni, saglabātu viņu saikni ar vietējām kopienām un ar personalizētu pakalpojumu starpniecību veicinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

—

mudina Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības plaši izmantot IKT sniegtās iespējas, lai risinātu problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanu un tādējādi paaugstinātu gados vecāku cilvēku dzīves līmeni, saglabātu viņu saikni ar vietējām kopienām un ar personalizētu pakalpojumu starpniecību veicinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī;

| — | aicina, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiktu piešķirta lielāka nozīme valstu un ES pētniecības programmu un tādu pasākumu izstrādē, kas saistīti ar IKT risinājumiem gados vecākiem cilvēkiem, atzīstot to, ka sabiedrības novecošanas sekas visvairāk izpaužas vietējā līmenī un vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenās šādu risinājumu izmantotājas; |
| --- | --- |

—

aicina, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiktu piešķirta lielāka nozīme valstu un ES pētniecības programmu un tādu pasākumu izstrādē, kas saistīti ar IKT risinājumiem gados vecākiem cilvēkiem, atzīstot to, ka sabiedrības novecošanas sekas visvairāk izpaužas vietējā līmenī un vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenās šādu risinājumu izmantotājas;

| — | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības izplatīt informāciju par minēto tematu, izstrādāt stratēģijas par sabiedrības novecošanas sekām un par pakalpojumu organizēšanu jaunajos apstākļos, un, kā norādīts rīcības plānā, stiprināt dažādo ieinteresēto pušu partnerattiecības vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

mudina vietējās un reģionālās pašvaldības izplatīt informāciju par minēto tematu, izstrādāt stratēģijas par sabiedrības novecošanas sekām un par pakalpojumu organizēšanu jaunajos apstākļos, un, kā norādīts rīcības plānā, stiprināt dažādo ieinteresēto pušu partnerattiecības vietējā līmenī;

| — | uzskata, ka neatkarīgas dzīves un distantas veselības uzraudzības veicināšanai ar IKT starpniecību būtu jāpaugstina sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu produktivitāte un jādod iespēja sociālajā un veselības aprūpes jomā nodarbinātajiem speciālistiem veltīt vairāk laika to uzdevumu veikšanai, kam viņi ir apmācīti. Tehnoloģija būtu jāpielāgo gados vecāku cilvēku vajadzībām, bet ne otrādi. Nedrīkst palielināties vecāku cilvēku vientulība, un jārespektē gados vecāku cilvēku privātā dzīve, kā arī jāizrāda cieņa pret viņiem; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka neatkarīgas dzīves un distantas veselības uzraudzības veicināšanai ar IKT starpniecību būtu jāpaugstina sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu produktivitāte un jādod iespēja sociālajā un veselības aprūpes jomā nodarbinātajiem speciālistiem veltīt vairāk laika to uzdevumu veikšanai, kam viņi ir apmācīti. Tehnoloģija būtu jāpielāgo gados vecāku cilvēku vajadzībām, bet ne otrādi. Nedrīkst palielināties vecāku cilvēku vientulība, un jārespektē gados vecāku cilvēku privātā dzīve, kā arī jāizrāda cieņa pret viņiem;

| — | atzīmē, ka paziņojumā ļoti liela uzmanība pievērsta e-mācībām: jāņem vērā, ka, uz IKT balstītas mācības ir ievērojami veicinājušas gados vecāku cilvēku jaunrades un sociālās aktivitātes saglabāšanu; |
| --- | --- |

—

atzīmē, ka paziņojumā ļoti liela uzmanība pievērsta e-mācībām: jāņem vērā, ka, uz IKT balstītas mācības ir ievērojami veicinājušas gados vecāku cilvēku jaunrades un sociālās aktivitātes saglabāšanu;

| — | piekrīt Komisijas secinājumam, ka atšķirīgie veidi, kā dalībvalstis piemēro ar invaliditāti saistītus noteikumus, kas paredzēti reglamentējošajos noteikumos elektronisko sakaru jomā, ierobežo sakaru pakalpojumu pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti un sadrumstalo Eiropas tehnoloģiju tirgu. |
| --- | --- |

—

piekrīt Komisijas secinājumam, ka atšķirīgie veidi, kā dalībvalstis piemēro ar invaliditāti saistītus noteikumus, kas paredzēti reglamentējošajos noteikumos elektronisko sakaru jomā, ierobežo sakaru pakalpojumu pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti un sadrumstalo Eiropas tehnoloģiju tirgu.

| Ziņotājs | : | Risto KOIVISTO (FI/PES), Tamperes reģionālās padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Risto KOIVISTO (FI/PES), Tamperes reģionālās padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

Eiropas Komisijas paziņojums “Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā — i2010 iniciatīva: Rīcības plāns par vecāka gadagājuma cilvēkiem domātām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām”

COM(2007) 332 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka rīcības plāns attiecībā uz pilnvērtīgām vecumdienām informācijas sabiedrībā ir ļoti svarīgs posms Eiropas informācijas sabiedrības attīstībā. Ieguldījumi IKT jomā ir reģionu un pilsētu galvenais instruments, lai risinātu problēmu saistībā ar sabiedrības novecošanu. Šādi ieguldījumi var paaugstināt gados vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmēt viņu sociālo iekļaušanos, dot viņiem iespēju ieguldīt uzkrāto pieredzi un iemaņas sabiedrības attīstībā un ar jaunu produktu un pakalpojumu starpniecību veicināt konkurētspēju un izaugsmi vietējā un reģionālajā līmeni. Iepriekšējā atzinumā par tematu “i2010 stratēģija Eiropas informācijas sabiedrībai” Komiteja atzinīgi novērtēja to, ka gados vecāku iedzīvotāju vajadzību noteikšana ir viena no stratēģijas trim galvenajām prioritātēm (1). |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka rīcības plāns attiecībā uz pilnvērtīgām vecumdienām informācijas sabiedrībā ir ļoti svarīgs posms Eiropas informācijas sabiedrības attīstībā. Ieguldījumi IKT jomā ir reģionu un pilsētu galvenais instruments, lai risinātu problēmu saistībā ar sabiedrības novecošanu. Šādi ieguldījumi var paaugstināt gados vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmēt viņu sociālo iekļaušanos, dot viņiem iespēju ieguldīt uzkrāto pieredzi un iemaņas sabiedrības attīstībā un ar jaunu produktu un pakalpojumu starpniecību veicināt konkurētspēju un izaugsmi vietējā un reģionālajā līmeni. Iepriekšējā atzinumā par tematu “i2010 stratēģija Eiropas informācijas sabiedrībai” Komiteja atzinīgi novērtēja to, ka gados vecāku iedzīvotāju vajadzību noteikšana ir viena no stratēģijas trim galvenajām prioritātēm (1).

| 2. | atzīmē, ka paziņojumā un rīcības plānā ir atbalstīti arī Komitejas atzinumos izvirzītie priekšlikumi par, piemēram, Eiropas demogrāfisko nākotni (2), praktiski veicamiem pasākumiem saistībā ar līdzsvarotas informācijas sabiedrības attīstību (3), pētniecību IKT jomā (4), gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību (5) un invalīdu stāvokli (6). |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka paziņojumā un rīcības plānā ir atbalstīti arī Komitejas atzinumos izvirzītie priekšlikumi par, piemēram, Eiropas demogrāfisko nākotni (2), praktiski veicamiem pasākumiem saistībā ar līdzsvarotas informācijas sabiedrības attīstību (3), pētniecību IKT jomā (4), gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību (5) un invalīdu stāvokli (6).

| 3. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lielo ieinteresētību un nozīmi visās jomās, uz ko attiecas Komisijas rīcības plāns:






  — | pilnvērtīgas vecumdienas aktīvā darbā. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir nozīmīgs darba devējs, un to darbaspēka vecuma struktūra bieži ir vairāk variēta un darba ņēmēji ir gados vecāki nekā privātajā sektorā; tādēļ ir svarīgi, ka vietējās un reģionālās pašvaldības piedalās rīcības plānā minētajos Eiropas projektos un īsteno līdzīgus pasākumus vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

3.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lielo ieinteresētību un nozīmi visās jomās, uz ko attiecas Komisijas rīcības plāns:

—

pilnvērtīgas vecumdienas aktīvā darbā. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir nozīmīgs darba devējs, un to darbaspēka vecuma struktūra bieži ir vairāk variēta un darba ņēmēji ir gados vecāki nekā privātajā sektorā; tādēļ ir svarīgi, ka vietējās un reģionālās pašvaldības piedalās rīcības plānā minētajos Eiropas projektos un īsteno līdzīgus pasākumus vietējā līmenī;

| — | pilnvērtīgas vecumdienas sabiedrībā un mājās. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir sabiedrības veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu galvenās sniedzējas. Lai gan vecumdienās pieaug pieprasījums pēc minētajiem pakalpojumiem, kā arī mainās šādu pakalpojumu saturs, vienlaikus samazinās arī minēto pakalpojumu sniegšanai vajadzīgā kvalificētā darbaspēka pieejamība. Minēto problēmu risināšanā svarīga nozīme ir informācijas tehnoloģijām. Pašlaik ir izmantota tikai neliela daļa informācijas tehnoloģiju potenciāla un atbalsts patstāvīgai, neatkarīgai dzīvei mājās, klientu aktīvas iesaistīšanas pašiem savā veselības aprūpē pastiprināšana un pakalpojumu sniegšanas efektivitātes paaugstināšana jo īpaši ir prioritāras jomas turpmākajām izstrādēm nākotnē; |
| --- | --- |

—

pilnvērtīgas vecumdienas sabiedrībā un mājās. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir sabiedrības veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu galvenās sniedzējas. Lai gan vecumdienās pieaug pieprasījums pēc minētajiem pakalpojumiem, kā arī mainās šādu pakalpojumu saturs, vienlaikus samazinās arī minēto pakalpojumu sniegšanai vajadzīgā kvalificētā darbaspēka pieejamība. Minēto problēmu risināšanā svarīga nozīme ir informācijas tehnoloģijām. Pašlaik ir izmantota tikai neliela daļa informācijas tehnoloģiju potenciāla un atbalsts patstāvīgai, neatkarīgai dzīvei mājās, klientu aktīvas iesaistīšanas pašiem savā veselības aprūpē pastiprināšana un pakalpojumu sniegšanas efektivitātes paaugstināšana jo īpaši ir prioritāras jomas turpmākajām izstrādēm nākotnē;

| 4. | uzsver Eiropas reģionu lielās atšķirības un vērš uzmanību uz problēmām, ar ko saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības, jo īpaši reģionos, kuros gados jaunu cilvēku masveida izceļošana ir cēlonis tam, ka iedzīvotāju vidējais vecums palielinās ātrāk nekā citur; |
| --- | --- |

4.

uzsver Eiropas reģionu lielās atšķirības un vērš uzmanību uz problēmām, ar ko saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības, jo īpaši reģionos, kuros gados jaunu cilvēku masveida izceļošana ir cēlonis tam, ka iedzīvotāju vidējais vecums palielinās ātrāk nekā citur;

| 5. | atzīmē, ka atšķirības interneta lietošanā Eiropā lielā mērā rodas ar labklājības līmeni, iemaņām un dzīvesvietu saistītu atšķirību dēļ, kas gan nav iedzīvotāju novecošanas tiešs rezultāts, bet kuras ir izteiktākas gados vecāku cilvēku vidū. Iespēju palielināšana vietējā līmenī īstenot apmācību, ieviest platjoslas internetu un citus vispārējus projektus, kas veicinātu līdzsvarotas informācijas sabiedrības attīstību, arī var palīdzēt uzlabot gados vecāku cilvēku stāvokli; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka atšķirības interneta lietošanā Eiropā lielā mērā rodas ar labklājības līmeni, iemaņām un dzīvesvietu saistītu atšķirību dēļ, kas gan nav iedzīvotāju novecošanas tiešs rezultāts, bet kuras ir izteiktākas gados vecāku cilvēku vidū. Iespēju palielināšana vietējā līmenī īstenot apmācību, ieviest platjoslas internetu un citus vispārējus projektus, kas veicinātu līdzsvarotas informācijas sabiedrības attīstību, arī var palīdzēt uzlabot gados vecāku cilvēku stāvokli;

| 6. | piekrīt Komisijai, ka IKT tirgus produktiem un pakalpojumiem, kas paredzēti gados vecākiem cilvēkiem, joprojām ir attīstības sākotnējā stadijā. No ES konkurētspējas viedokļa ir svarīgi, lai Eiropas uzņēmējsabiedrības jau tuvākajā nākotnē ieņemtu vadošo vietu strauji augošajā IKT produktu un pakalpojumu tirgū; |
| --- | --- |

6.

piekrīt Komisijai, ka IKT tirgus produktiem un pakalpojumiem, kas paredzēti gados vecākiem cilvēkiem, joprojām ir attīstības sākotnējā stadijā. No ES konkurētspējas viedokļa ir svarīgi, lai Eiropas uzņēmējsabiedrības jau tuvākajā nākotnē ieņemtu vadošo vietu strauji augošajā IKT produktu un pakalpojumu tirgū;

Palielināt informētību un izstrādāt kopīgas stratēģijas

| 7. | atbalsta informācijas un pieredzes apmaiņu, paraugprakses izplatīšanu, salīdzinošo novērtēšanu dalībvalstu reģionos un pilsētās un jo īpaši tāda Eiropas reģionālā tīkla izveidi, ko varētu izmantot, lai palielinātu un pilnveidotu reģionu iespējas piedalīties sadarbības projektos. Reģioniem un pilsētām jau ir sava pieredze, ko tie var sniegt tīkliem, jo īpaši telemedicīnas jomā un saistībā ar pakalpojumiem un tehnoloģijām patstāvīgas un neatkarīgas dzīves atbalstam; |
| --- | --- |

7.

atbalsta informācijas un pieredzes apmaiņu, paraugprakses izplatīšanu, salīdzinošo novērtēšanu dalībvalstu reģionos un pilsētās un jo īpaši tāda Eiropas reģionālā tīkla izveidi, ko varētu izmantot, lai palielinātu un pilnveidotu reģionu iespējas piedalīties sadarbības projektos. Reģioniem un pilsētām jau ir sava pieredze, ko tie var sniegt tīkliem, jo īpaši telemedicīnas jomā un saistībā ar pakalpojumiem un tehnoloģijām patstāvīgas un neatkarīgas dzīves atbalstam;

| 8. | atgādina, ka atbildīgajiem par publisko pakalpojumu attīstību un pārvaldību arī ir vajadzīgas jaunas kvalifikācijas celšanas programmas, kurās iekļauti dažādi viedokļi, lai varētu īstenot rīcības plānā paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka atbildīgajiem par publisko pakalpojumu attīstību un pārvaldību arī ir vajadzīgas jaunas kvalifikācijas celšanas programmas, kurās iekļauti dažādi viedokļi, lai varētu īstenot rīcības plānā paredzētos pasākumus;

Radīt nepieciešamos apstākļus

| 9. | atzīmē, ka gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai būtiski svarīgi ir veicināt elastīgāku darba laiku, ģimenes dzīves un darba saskaņošanu, atbilstošu drošību un veselības aizsardzību darbā un mūžizglītību. Līdz ar to Reģionu komiteja apstiprina Komisijas viedokli, ka inovatīvi IKT risinājumi, piemēram, tāldarba un tālmācības atbalstam ir būtiskākie līdzekļi, ar ko sasniegt mērķus saistībā ar minētajiem jaunajiem darba dzīves modeļiem; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai būtiski svarīgi ir veicināt elastīgāku darba laiku, ģimenes dzīves un darba saskaņošanu, atbilstošu drošību un veselības aizsardzību darbā un mūžizglītību. Līdz ar to Reģionu komiteja apstiprina Komisijas viedokli, ka inovatīvi IKT risinājumi, piemēram, tāldarba un tālmācības atbalstam ir būtiskākie līdzekļi, ar ko sasniegt mērķus saistībā ar minētajiem jaunajiem darba dzīves modeļiem;

| 10. | atbalsta Komisijas plānu 2007.-2008. gadā pārskatīt politiku digitālo prasmju veicināšanai. Kā viena no prioritātēm būtu jānosaka palīdzība vietējām un reģionālajām pašvaldībām to pasākumos struktūrfondu un, cita starpā, arī mūžizglītības programmas optimālai izmantošanai, lai attīstītu gados vecāku cilvēku lietpratību un izmantotu pieredzi, kas gūta, īstenojot vecākiem cilvēkiem paredzētas līdzinieku izglītības programmas (peer-training); |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas plānu 2007.-2008. gadā pārskatīt politiku digitālo prasmju veicināšanai. Kā viena no prioritātēm būtu jānosaka palīdzība vietējām un reģionālajām pašvaldībām to pasākumos struktūrfondu un, cita starpā, arī mūžizglītības programmas optimālai izmantošanai, lai attīstītu gados vecāku cilvēku lietpratību un izmantotu pieredzi, kas gūta, īstenojot vecākiem cilvēkiem paredzētas līdzinieku izglītības programmas (peer-training);

| 11. | vērš uzmanību uz to, kā informācijas sabiedrība (jo īpaši mobilie telefoni un internets) ir izmainījusi valodu, kultūru, plašsaziņas līdzekļus un sabiedrību kopumā. Tādējādi digitālās plaisas problēma ietver daudz plašāku jautājumu loku nekā tikai iespējas lietot datoru. Minētās plaisas novēršanā varētu palīdzēt kopīgi projekti, kuros iesaistīti gan gados vecāki cilvēki, gan jaunieši; |
| --- | --- |

11.

vērš uzmanību uz to, kā informācijas sabiedrība (jo īpaši mobilie telefoni un internets) ir izmainījusi valodu, kultūru, plašsaziņas līdzekļus un sabiedrību kopumā. Tādējādi digitālās plaisas problēma ietver daudz plašāku jautājumu loku nekā tikai iespējas lietot datoru. Minētās plaisas novēršanā varētu palīdzēt kopīgi projekti, kuros iesaistīti gan gados vecāki cilvēki, gan jaunieši;

| 12. | uzsver, ka, neraugoties uz savietojamības problēmām un atšķirībām veselības aprūpes pakalpojumu un mājaprūpes pakalpojumu sniegšanā, kā norādīts paziņojumā, perspektīvas Eiropas produktu izstrādei un ieviešanai, piemēram, mājokļos integrētu elektronisku vienoto vadības sistēmu lietojumprogrammatūrās jau ir ļoti labas; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka, neraugoties uz savietojamības problēmām un atšķirībām veselības aprūpes pakalpojumu un mājaprūpes pakalpojumu sniegšanā, kā norādīts paziņojumā, perspektīvas Eiropas produktu izstrādei un ieviešanai, piemēram, mājokļos integrētu elektronisku vienoto vadības sistēmu lietojumprogrammatūrās jau ir ļoti labas;

| 13. | uzskata, ka ir svarīgi, ka dažādās ieinteresētās puses (ieskaitot arī gados vecākus cilvēkus un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējus) var pieņemt kopēju nostāju un tādējādi likvidēt juridiskus, tehniskus, ar pieejamību saistītus un citādus šķēršļus, kas kavē IKT risinājumu izstrādi pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanai. |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir svarīgi, ka dažādās ieinteresētās puses (ieskaitot arī gados vecākus cilvēkus un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējus) var pieņemt kopēju nostāju un tādējādi likvidēt juridiskus, tehniskus, ar pieejamību saistītus un citādus šķēršļus, kas kavē IKT risinājumu izstrādi pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanai.

Veicināt ieviešanu

| 14. | piekrīt Komisijas izteiktajām bažām, ka pašreiz veiktie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu tehnoloģisko jauninājumu pārveidi praktiski lietojamos un cenas ziņā pieejamos produktos. Reģioni un pilsētas var palīdzēt novērst minētos trūkumus, ne tikai pasūtot un izstrādājot šādus produktus, bet arī veicinot tādu uzņēmējdarbības vidi, kas nodrošina uzņēmumiem labākas iespējas piekļuvei lielākiem tirgiem; |
| --- | --- |

14.

piekrīt Komisijas izteiktajām bažām, ka pašreiz veiktie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu tehnoloģisko jauninājumu pārveidi praktiski lietojamos un cenas ziņā pieejamos produktos. Reģioni un pilsētas var palīdzēt novērst minētos trūkumus, ne tikai pasūtot un izstrādājot šādus produktus, bet arī veicinot tādu uzņēmējdarbības vidi, kas nodrošina uzņēmumiem labākas iespējas piekļuvei lielākiem tirgiem;

| 15. | jo īpaši atzinīgi vērtē rīcības plānā iekļauto konkrēto norādi uz to, ka eksperimentālu projektu vadība būtu jāuzņemas arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

15.

jo īpaši atzinīgi vērtē rīcības plānā iekļauto konkrēto norādi uz to, ka eksperimentālu projektu vadība būtu jāuzņemas arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 16. | atbalsta Komisijas plānus, kas paredzēti, lai mudinātu valdību vietējā, reģionālā un valsts līmenī izmantot inovatīva publiskā pasūtījuma potenciālu, tomēr vēlētos uzsvērt, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jādara zināma noteikta kārtība, kādā veicams inovatīvs pasūtījums saskaņā ar publiskā pasūtījuma vispārējiem noteikumiem; |
| --- | --- |

16.

atbalsta Komisijas plānus, kas paredzēti, lai mudinātu valdību vietējā, reģionālā un valsts līmenī izmantot inovatīva publiskā pasūtījuma potenciālu, tomēr vēlētos uzsvērt, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jādara zināma noteikta kārtība, kādā veicams inovatīvs pasūtījums saskaņā ar publiskā pasūtījuma vispārējiem noteikumiem;

Gatavojoties nākotnei

| 17. | atzīmē, ka pilnībā atbalsta ievērojamo stimulu, kāds 7. izpētes pamatprogrmmā sniegts daudzdisciplinārajai pētniecībai sabiedrības novecošanas jomā; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka pilnībā atbalsta ievērojamo stimulu, kāds 7. izpētes pamatprogrmmā sniegts daudzdisciplinārajai pētniecībai sabiedrības novecošanas jomā;

| 18. | uzskata, ka rīcības plānā ietvertais uzsvars uz kopīgu izpēti, resursu apvienošanu un kopējām programmām labi atspoguļo Komitejas iepriekšējos aicinājumus pastiprināt valstu pētniecības programmu sabiedrības novecošanas jomā koordinēšanu Eiropas līmenī, izveidojot starpreģionālu sadarbību saskaņā ar pastiprinātu ERA-NET koordinācijas sistēmu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka rīcības plānā ietvertais uzsvars uz kopīgu izpēti, resursu apvienošanu un kopējām programmām labi atspoguļo Komitejas iepriekšējos aicinājumus pastiprināt valstu pētniecības programmu sabiedrības novecošanas jomā koordinēšanu Eiropas līmenī, izveidojot starpreģionālu sadarbību saskaņā ar pastiprinātu ERA-NET koordinācijas sistēmu;

| 19. | uzsver, ka pētnieku, dažāda lieluma uzņēmējsabiedrību, trešā sektora, vietējo un reģionālo pašvaldību un, jo īpaši, gados vecāku cilvēku cieša sadarbība ir priekšnoteikums sekmīgai pētniecībai un izstrādei IKT risinājumu jomā saistībā ar sabiedrības novecošanu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka pētnieku, dažāda lieluma uzņēmējsabiedrību, trešā sektora, vietējo un reģionālo pašvaldību un, jo īpaši, gados vecāku cilvēku cieša sadarbība ir priekšnoteikums sekmīgai pētniecībai un izstrādei IKT risinājumu jomā saistībā ar sabiedrības novecošanu;

| 20. | atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var radīt inovatīvu pētniecības vidi un meklēt jaunu veidus publiskā un privātā sektora iestāžu sadarbībai un pārrobežu reģionālajai sadarbībai. Papildus vietējo un reģionālo pašvaldību investīcijām minētajam nolūkam būs vajadzīgs arī dalībvalstu un ES finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var radīt inovatīvu pētniecības vidi un meklēt jaunu veidus publiskā un privātā sektora iestāžu sadarbībai un pārrobežu reģionālajai sadarbībai. Papildus vietējo un reģionālo pašvaldību investīcijām minētajam nolūkam būs vajadzīgs arī dalībvalstu un ES finansiālais atbalsts.

Reģionu komitejas pamataziņas

| 21. | uzskata, ka jāsniedz plašāka informācija par Eiropas reģionu lielajām atšķirībām, lai varētu izdarīt pareizus secinājumus un nodrošināt efektīvu pasākumu veikšanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka jāsniedz plašāka informācija par Eiropas reģionu lielajām atšķirībām, lai varētu izdarīt pareizus secinājumus un nodrošināt efektīvu pasākumu veikšanu;

| 22. | atzīmē, ka paziņojumā ļoti liela uzmanība pievērsta e-mācībām, kas galvenokārt izskatītas no profesionālās dzīves attīstības aspekta. Gatavojoties minētā rīcības plāna īstenošanai, jāņem vērā tas, ka daudzās valstīs pensionētie iedzīvotāji jau veido lielu klientu grupu pieaugušo izglītības pasākumos, ko nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, un ka uz IKT balstītas mācības ir ievērojami veicinājušas gados vecāku cilvēku jaunrades un sociālās aktivitātes saglabāšanu; |
| --- | --- |

22.

atzīmē, ka paziņojumā ļoti liela uzmanība pievērsta e-mācībām, kas galvenokārt izskatītas no profesionālās dzīves attīstības aspekta. Gatavojoties minētā rīcības plāna īstenošanai, jāņem vērā tas, ka daudzās valstīs pensionētie iedzīvotāji jau veido lielu klientu grupu pieaugušo izglītības pasākumos, ko nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, un ka uz IKT balstītas mācības ir ievērojami veicinājušas gados vecāku cilvēku jaunrades un sociālās aktivitātes saglabāšanu;

| 23. | iesaka, ka gados vecākiem cilvēkiem paredzētiem IKT pakalpojumiem piešķirama lielāka nozīme iniciatīvā “Reģioni un pārmaiņas ekonomikā”; |
| --- | --- |

23.

iesaka, ka gados vecākiem cilvēkiem paredzētiem IKT pakalpojumiem piešķirama lielāka nozīme iniciatīvā “Reģioni un pārmaiņas ekonomikā”;

| 24. | aicina, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiktu piešķirta lielāka nozīme valstu un ES pētniecības programmu un tādu pasākumu izstrādē, kas saistīti ar IKT risinājumiem gados vecākiem cilvēkiem, atzīstot to, ka sabiedrības novecošanas sekas visvairāk izpaužas vietējā līmenī un vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenās šādu risinājumu izmantotājas; |
| --- | --- |

24.

aicina, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiktu piešķirta lielāka nozīme valstu un ES pētniecības programmu un tādu pasākumu izstrādē, kas saistīti ar IKT risinājumiem gados vecākiem cilvēkiem, atzīstot to, ka sabiedrības novecošanas sekas visvairāk izpaužas vietējā līmenī un vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenās šādu risinājumu izmantotājas;

| 25. | uzskata, ka, izraugoties rīcības plānā minētos projektus neatkarīgas dzīves un distantas veselības uzraudzības veicināšanai, būtiski svarīgi ir ņemt vērā arī šādus kritērijus:






  — | patstāvīgas, neatkarīgas dzīves atbalsta rezultātā nedrīkst palielināties vientulība; |
| --- | --- | --- |

25.

uzskata, ka, izraugoties rīcības plānā minētos projektus neatkarīgas dzīves un distantas veselības uzraudzības veicināšanai, būtiski svarīgi ir ņemt vērā arī šādus kritērijus:

—

patstāvīgas, neatkarīgas dzīves atbalsta rezultātā nedrīkst palielināties vientulība;

| — | tehnoloģija būtu jāpielāgo gados vecāku cilvēku vajadzībām, bet ne otrādi; |
| --- | --- |

—

tehnoloģija būtu jāpielāgo gados vecāku cilvēku vajadzībām, bet ne otrādi;

| — | jaunizveidotu pakalpojumu sniegšanā jārespektē gados vecāku cilvēku privātā dzīve un cieņa pret viņiem; |
| --- | --- |

—

jaunizveidotu pakalpojumu sniegšanā jārespektē gados vecāku cilvēku privātā dzīve un cieņa pret viņiem;

| — | minētajiem projektiem jābūt tādiem, kas paaugstina pakalpojumu produktivitāti un dod iespēju sociālajā un veselības aprūpes jomā nodarbinātajiem speciālistiem veltīt vairāk laika to uzdevumu veikšanai, kam viņi ir apmācīti; |
| --- | --- |

—

minētajiem projektiem jābūt tādiem, kas paaugstina pakalpojumu produktivitāti un dod iespēju sociālajā un veselības aprūpes jomā nodarbinātajiem speciālistiem veltīt vairāk laika to uzdevumu veikšanai, kam viņi ir apmācīti;

| 26. | piekrīt Komisijas secinājumam, ka atšķirīgie veidi, kā dalībvalstis piemēro ar invaliditāti saistītus noteikumus, kas paredzēti reglamentējošajos noteikumos elektronisko sakaru jomā, ierobežo sakaru pakalpojumu pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti un sadrumstalo Eiropas tehnoloģiju tirgu, tomēr vienlaikus uzsver, ka nedrīkst pieļaut tādu situāciju, kurā cilvēkiem ar invaliditāti jāpaļaujas tikai uz elektroniskajiem pakalpojumiem; uzmanība drīzāk jāpievērš attiecīgo tehnoloģiju izmantošanai, lai nodrošinātu pakalpojumu pieejamību pa daudziem dažādiem kanāliem; |
| --- | --- |

26.

piekrīt Komisijas secinājumam, ka atšķirīgie veidi, kā dalībvalstis piemēro ar invaliditāti saistītus noteikumus, kas paredzēti reglamentējošajos noteikumos elektronisko sakaru jomā, ierobežo sakaru pakalpojumu pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti un sadrumstalo Eiropas tehnoloģiju tirgu, tomēr vienlaikus uzsver, ka nedrīkst pieļaut tādu situāciju, kurā cilvēkiem ar invaliditāti jāpaļaujas tikai uz elektroniskajiem pakalpojumiem; uzmanība drīzāk jāpievērš attiecīgo tehnoloģiju izmantošanai, lai nodrošinātu pakalpojumu pieejamību pa daudziem dažādiem kanāliem;

| 27. | atgādina, ka IKT attīstība dod iespēju savienot gados vecāku cilvēku vajadzības pēc piekļuves informātikas un komunikācijas pakalpojumiem un jauniešu vajadzības pēc nodarbinātības iespējām, kas veicina dialogu starp paaudzēm; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka IKT attīstība dod iespēju savienot gados vecāku cilvēku vajadzības pēc piekļuves informātikas un komunikācijas pakalpojumiem un jauniešu vajadzības pēc nodarbinātības iespējām, kas veicina dialogu starp paaudzēm;

| 28. | turklāt atgādina, ka neatkarīgi no ES finansiālajām vai citādām programmām, vai papildus tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu:






  — | izveidot savas shēmas un izmēģinājumprojektus IKT izstrādei, ieviešanai un izmantošanai pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanā; |
| --- | --- | --- |

28.

turklāt atgādina, ka neatkarīgi no ES finansiālajām vai citādām programmām, vai papildus tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu:

—

izveidot savas shēmas un izmēģinājumprojektus IKT izstrādei, ieviešanai un izmantošanai pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanā;

| — | izmantot visus pieejamos instrumentus, piem., saskaņā ar brīvprātības principu piemērojamas pamatnostādnes, lai veicinātu mājokļu pārveidošanu tā, ka tie ir piemēroti patstāvīgai un neatkarīgai dzīvei; un |
| --- | --- |

—

izmantot visus pieejamos instrumentus, piem., saskaņā ar brīvprātības principu piemērojamas pamatnostādnes, lai veicinātu mājokļu pārveidošanu tā, ka tie ir piemēroti patstāvīgai un neatkarīgai dzīvei; un

| — | citādi veicināt plašu sadarbību sociālo, veselības aprūpes un mājokļu pakalpojumu jomā vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

—

citādi veicināt plašu sadarbību sociālo, veselības aprūpes un mājokļu pakalpojumu jomā vietējā un reģionālajā līmenī;

| 29. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības izplatīt informāciju par minēto tematu, izstrādāt stratēģijas par sabiedrības novecošanas sekām un par pakalpojumu organizēšanu jaunajos apstākļos, un, kā norādīts rīcības plānā, stiprināt dažādo ieinteresēto pušu partnerattiecības vietējā līmenī; |
| --- | --- |

29.

mudina vietējās un reģionālās pašvaldības izplatīt informāciju par minēto tematu, izstrādāt stratēģijas par sabiedrības novecošanas sekām un par pakalpojumu organizēšanu jaunajos apstākļos, un, kā norādīts rīcības plānā, stiprināt dažādo ieinteresēto pušu partnerattiecības vietējā līmenī;

| 30. | mudina Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības plaši izmantot IKT sniegtās iespējas, lai risinātu problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanu un tādējādi paaugstinātu gados vecāku cilvēku dzīves līmeni, saglabātu viņu saikni ar vietējām kopienām un ar personalizētu pakalpojumu starpniecību veicinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

30.

mudina Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības plaši izmantot IKT sniegtās iespējas, lai risinātu problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanu un tādējādi paaugstinātu gados vecāku cilvēku dzīves līmeni, saglabātu viņu saikni ar vietējām kopienām un ar personalizētu pakalpojumu starpniecību veicinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

CdR 252/2005 fin

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

CdR 341/2006 fin

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin un CdR 303/2000 fin.

3

CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin

CdR 303/2000 fin

(4)  CdR 155/2005 un CdR 150/2005 fin.

4

CdR 155/2005

CdR 150/2005 fin

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

CdR 151/2004 fin

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

CdR 312/2003 fin

---