# Uradni list C 73/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 73 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5119. marec 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 73

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5119. marec 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2008/C 073/01 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Bolgarije za konvergenco, 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 073/02 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2007–2011 | 6 |
| 2008/C 073/03 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o programu Cipra za stabilnost, 2007–2011 | 10 |
| 2008/C 073/04 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2007–2011 | 14 |
| 2008/C 073/05 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2007–2010 | 18 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2008/C 073/01

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Bolgarije za konvergenco, 2007–2010

1

2008/C 073/02

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2007–2011

6

2008/C 073/03

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o programu Cipra za stabilnost, 2007–2011

10

2008/C 073/04

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2007–2011

14

2008/C 073/05

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2007–2010

18

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2008/C 073/06 | Sklep Sveta z dne 17. marca 2008 o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije | 23 |
| | Komisija |
| 2008/C 073/07 | Menjalni tečaji eura | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2008/C 073/06

Sklep Sveta z dne 17. marca 2008 o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije

23

Komisija

2008/C 073/07

Menjalni tečaji eura

24

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 073/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2008/C 073/09 | Objava vloge za registracijo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla | 26 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 073/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

DRUGI AKTI

Komisija

2008/C 073/09

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/1

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Bolgarije za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 73/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Bolgarije za konvergenco, ki zajema obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Bolgarije za konvergenco, ki zajema obdobje 2007–2010.

| (2) | Realna rast BDP je bila od leta 2003 višja od 6 % letno, nakopičil pa se je velik zunanji primanjkljaj. Skladno s tem se je javnofinančni saldo dvignil s položaja blizu ravnovesja na presežek več kot 3 % BDP v letu 2006, proračunska naravnanost pa je anticiklična ali splošno nevtralna od leta 2003. Hkrati so monetarni pogoji v okviru valutnega odbora prilagodljivi. Močno gospodarsko rast spremljajo znamenja pregrevanja in vse večjih makroekonomskih neravnovesij, ki se odražajo v povečevanju zunanjega primanjkljaja, ponovnega pospeševanja rasti bančnih posojil in povečanju inflacije.
  Vendar pa se v vse večjem zunanjem primanjkljaju v Bolgariji v veliki meri odraža porast naložb, ki je posledica priliva neposrednih tujih naložb. Inflacijo je v glavnem povzročilo povečanje cen hrane in energije, ki je posledica zunanjih dejavnikov. Vendar se z močnim zmanjševanjem brezposelnosti zaostrujejo razmere na trgu dela, leta 2007 pa se je znatno pospešila tudi rast plač in prvič v več letih očitno presegla rast produktivnosti. Če se bo ta razvoj nadaljeval, bi lahko spodjedel konkurenčnost in ogrozil trajnost visoke rasti, čeprav se je po zaslugi zmernega realnega povečevanja plač do leta 2006 in povečevanja produktivnosti od leta 1998 stroškovna konkurenčnost v veliki meri ohranila. V prihodnosti se bo Bolgarija soočila z izzivi reševanja teh neravnovesij, hkrati pa bo morala z ohranitvijo razumne proračunske politike in zmernostjo pri plačah okrepiti pogoje za trajnostno zmanjševanje zaostanka, izboljšala bo kakovost javnih financ, zagotovila stabilnost finančnega sektorja ter pospeševala strukturne reforme. |
| --- | --- |

(2)

Realna rast BDP je bila od leta 2003 višja od 6 % letno, nakopičil pa se je velik zunanji primanjkljaj. Skladno s tem se je javnofinančni saldo dvignil s položaja blizu ravnovesja na presežek več kot 3 % BDP v letu 2006, proračunska naravnanost pa je anticiklična ali splošno nevtralna od leta 2003. Hkrati so monetarni pogoji v okviru valutnega odbora prilagodljivi. Močno gospodarsko rast spremljajo znamenja pregrevanja in vse večjih makroekonomskih neravnovesij, ki se odražajo v povečevanju zunanjega primanjkljaja, ponovnega pospeševanja rasti bančnih posojil in povečanju inflacije.

Vendar pa se v vse večjem zunanjem primanjkljaju v Bolgariji v veliki meri odraža porast naložb, ki je posledica priliva neposrednih tujih naložb. Inflacijo je v glavnem povzročilo povečanje cen hrane in energije, ki je posledica zunanjih dejavnikov. Vendar se z močnim zmanjševanjem brezposelnosti zaostrujejo razmere na trgu dela, leta 2007 pa se je znatno pospešila tudi rast plač in prvič v več letih očitno presegla rast produktivnosti. Če se bo ta razvoj nadaljeval, bi lahko spodjedel konkurenčnost in ogrozil trajnost visoke rasti, čeprav se je po zaslugi zmernega realnega povečevanja plač do leta 2006 in povečevanja produktivnosti od leta 1998 stroškovna konkurenčnost v veliki meri ohranila. V prihodnosti se bo Bolgarija soočila z izzivi reševanja teh neravnovesij, hkrati pa bo morala z ohranitvijo razumne proračunske politike in zmernostjo pri plačah okrepiti pogoje za trajnostno zmanjševanje zaostanka, izboljšala bo kakovost javnih financ, zagotovila stabilnost finančnega sektorja ter pospeševala strukturne reforme.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP s 6,4 % v letu 2007 popravila na povprečno 6,7 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, čeprav je nekoliko optimističen, še posebej proti koncu programskega obdobja, ko se zdi, da je rast domačega povpraševanja, zlasti naložb, višja. Ob upoštevanju visoke realne rasti BDP program predvideva omejen napredek k nominalni konvergenci ob inflaciji, ki bo ostala relativno visoka. Poleg tega se glede na predvideno trajno breme plač in načrtovano povečanje trošarin na tobak napovedi glede inflacije za leti 2009 in 2010 zdijo nizke. Čeprav se pričakuje, da se bo zaradi večje rasti izvoza sestava rasti nekoliko bolj uravnotežila, pa se predvideva, da se bo zunanji primanjkljaj nadalje povečeval in dosegel najvišjo stopnjo 20,75 % BDP v letu 2008, kar je glede na najnovejši razvoj na splošno verjetno. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP s 6,4 % v letu 2007 popravila na povprečno 6,7 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, čeprav je nekoliko optimističen, še posebej proti koncu programskega obdobja, ko se zdi, da je rast domačega povpraševanja, zlasti naložb, višja. Ob upoštevanju visoke realne rasti BDP program predvideva omejen napredek k nominalni konvergenci ob inflaciji, ki bo ostala relativno visoka. Poleg tega se glede na predvideno trajno breme plač in načrtovano povečanje trošarin na tobak napovedi glede inflacije za leti 2009 in 2010 zdijo nizke. Čeprav se pričakuje, da se bo zaradi večje rasti izvoza sestava rasti nekoliko bolj uravnotežila, pa se predvideva, da se bo zunanji primanjkljaj nadalje povečeval in dosegel najvišjo stopnjo 20,75 % BDP v letu 2008, kar je glede na najnovejši razvoj na splošno verjetno.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v najnovejši posodobitvi programa ocenjen na 3,1 % BDP, pri čemer je ciljni primanjkljaj iz konvergenčnega programa januarja 2007 znašal 0,8 % BDP. Ta proračunska uspešnost je v celoti posledica prihodkov, ki so bili večji od pričakovanih, nadzor odhodkov pa se ni popolnoma ohranjal. Prvotno predvideni prihranki v višini 10 % trenutnih proračunskih brezobrestnih odhodkov se niso izvedli, zato je bilo decembra 2007 v glavnem na področju infrastrukture sprejeto dodatno načrtovanje odhodkov v višini okoli 2,25 % BPD. Poleg tega so se leta 2007 pokojnine dvakrat povišale za 10 %, kar je za več kot 8,5 %, ki jih predvideva obstoječa indeksacijska formula. Prav tako so se s postopnim pospeševanjem rasti plač javnega sektorja v drugi polovici leta bremena plač začela širiti na javni sektor. Vendar je na splošno proračunski presežek iz leta 2007, ki je bil višji od načrtovanega, v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o konvergenčnem programu iz januarja 2007 (3). Glede na neprekinjeno močno rast prihodkov bi lahko bil proračunski rezultat v letu 2007 še boljši, kot je predviden v programu. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v najnovejši posodobitvi programa ocenjen na 3,1 % BDP, pri čemer je ciljni primanjkljaj iz konvergenčnega programa januarja 2007 znašal 0,8 % BDP. Ta proračunska uspešnost je v celoti posledica prihodkov, ki so bili večji od pričakovanih, nadzor odhodkov pa se ni popolnoma ohranjal. Prvotno predvideni prihranki v višini 10 % trenutnih proračunskih brezobrestnih odhodkov se niso izvedli, zato je bilo decembra 2007 v glavnem na področju infrastrukture sprejeto dodatno načrtovanje odhodkov v višini okoli 2,25 % BPD. Poleg tega so se leta 2007 pokojnine dvakrat povišale za 10 %, kar je za več kot 8,5 %, ki jih predvideva obstoječa indeksacijska formula. Prav tako so se s postopnim pospeševanjem rasti plač javnega sektorja v drugi polovici leta bremena plač začela širiti na javni sektor. Vendar je na splošno proračunski presežek iz leta 2007, ki je bil višji od načrtovanega, v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o konvergenčnem programu iz januarja 2007 (3). Glede na neprekinjeno močno rast prihodkov bi lahko bil proračunski rezultat v letu 2007 še boljši, kot je predviden v programu.

| (5) | Srednjeročni cilj proračunske strategije programa je ohranjanje nevtralne proračunske naravnanosti v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj, predstavljen v programu, je popravljen z uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojenega javnofinančnega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na presežek v višini 1,5 % BDP, ki naj bi se spoštoval skozi vse programsko obdobje. Čeprav je bil srednjeročni cilj, ki ga je potrdil Svet v svojem mnenju o prvotnem programu za konvergenco, zastavljen višje, kot je zahteval Pakt, se lahko znaten popravek navzgor iz programa utemelji z vedno večjimi zunanjimi neravnovesji, ki pospešujejo inflacijo, in napovedanim vplivom staranja prebivalstva. Predvideva se, da bosta v programskem obdobju tako javnofinančni saldo kot primarni saldo ostala stabilna, prvi na okoli 3 % in drugi na 4 % BDP. Glede na program se bodo tako deleži prihodkov kot odhodkov v razmerju do BDP v programskem obdobju povečali za okoli 1,75 odstotne točke, prilagoditev bo potekala pretežno v letu 2008. V zvezi s prihodki program predvideva povečanje „drugih prihodkov“ za 2,25 % BDP, kar na splošno odraža povečanje transferjev EU v programskem obdobju.
  Po pričakovanjih naj bi se zaradi stopenj nekaterih trošarin, večjega spoštovanja davčnih predpisov in ugodne sestave rasti davčni prihodki leta 2008 povečali za 1,25 % BDP. Pričakovati je, da se bo uvedba enotne davčne stopnje za dohodnino v celoti financirala iz nadaljnjega formaliziranja sive ekonomije in onemogočanja nekaterih davčnih olajšav. V letih 2009 in 2010 se pričakuje, da se bodo davčni prihodki in socialni prispevki rahlo zmanjšali. Prav tako se pričakuje, da se bodo leta 2008 socialni prispevki zmanjšali za 1 % BDP zaradi znižanja stopnje prispevkov, ki pa bi se moralo v veliki meri izravnati s povišanjem osnove za prispevke. V zvezi z odhodki program v programskem obdobju predvideva precejšnje prestrukturiranje, odhodki iz kapitala naj bi se povečali za okoli 2 % BDP, vedno bolj financirani iz transferjev EU, „drugi odhodki“ pa za okoli 1,5 % BDP. To povečanje bi se delno izravnalo z znižanjem odhodkov za obresti, socialnih transferjev in zmanjšanjem stroškov za zaposlene v institucionalnih enotah centralne ravni države, ki je posledica načrtovanega zmanjševanja zaposlovanja v javnem sektorju. Sedanji proračunski cilji so na podlagi rezultata iz leta 2007, ki je boljši od pričakovanega, veliko bolj ambiciozno zastavljeni kot v programu iz januarja 2007, tudi zaradi nekoliko boljših gospodarskih obetov. |
| --- | --- |

(5)

Srednjeročni cilj proračunske strategije programa je ohranjanje nevtralne proračunske naravnanosti v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj, predstavljen v programu, je popravljen z uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojenega javnofinančnega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na presežek v višini 1,5 % BDP, ki naj bi se spoštoval skozi vse programsko obdobje. Čeprav je bil srednjeročni cilj, ki ga je potrdil Svet v svojem mnenju o prvotnem programu za konvergenco, zastavljen višje, kot je zahteval Pakt, se lahko znaten popravek navzgor iz programa utemelji z vedno večjimi zunanjimi neravnovesji, ki pospešujejo inflacijo, in napovedanim vplivom staranja prebivalstva. Predvideva se, da bosta v programskem obdobju tako javnofinančni saldo kot primarni saldo ostala stabilna, prvi na okoli 3 % in drugi na 4 % BDP. Glede na program se bodo tako deleži prihodkov kot odhodkov v razmerju do BDP v programskem obdobju povečali za okoli 1,75 odstotne točke, prilagoditev bo potekala pretežno v letu 2008. V zvezi s prihodki program predvideva povečanje „drugih prihodkov“ za 2,25 % BDP, kar na splošno odraža povečanje transferjev EU v programskem obdobju.

Po pričakovanjih naj bi se zaradi stopenj nekaterih trošarin, večjega spoštovanja davčnih predpisov in ugodne sestave rasti davčni prihodki leta 2008 povečali za 1,25 % BDP. Pričakovati je, da se bo uvedba enotne davčne stopnje za dohodnino v celoti financirala iz nadaljnjega formaliziranja sive ekonomije in onemogočanja nekaterih davčnih olajšav. V letih 2009 in 2010 se pričakuje, da se bodo davčni prihodki in socialni prispevki rahlo zmanjšali. Prav tako se pričakuje, da se bodo leta 2008 socialni prispevki zmanjšali za 1 % BDP zaradi znižanja stopnje prispevkov, ki pa bi se moralo v veliki meri izravnati s povišanjem osnove za prispevke. V zvezi z odhodki program v programskem obdobju predvideva precejšnje prestrukturiranje, odhodki iz kapitala naj bi se povečali za okoli 2 % BDP, vedno bolj financirani iz transferjev EU, „drugi odhodki“ pa za okoli 1,5 % BDP. To povečanje bi se delno izravnalo z znižanjem odhodkov za obresti, socialnih transferjev in zmanjšanjem stroškov za zaposlene v institucionalnih enotah centralne ravni države, ki je posledica načrtovanega zmanjševanja zaposlovanja v javnem sektorju. Sedanji proračunski cilji so na podlagi rezultata iz leta 2007, ki je boljši od pričakovanega, veliko bolj ambiciozno zastavljeni kot v programu iz januarja 2007, tudi zaradi nekoliko boljših gospodarskih obetov.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Zlasti ob upoštevanju vse večjih notranjih in zunanjih neravnovesij je možno, da bo makroekonomski scenarij izpostavljen določenim tveganjem. Poleg tega so napovedi glede prihodkov za leto 2008 nekoliko nejasne zaradi uvedbe enotne davčne stopnje za dohodnino. Vendar se lahko ta tveganja uravnotežijo z zelo uspešnim doseganjem proračunskih ciljev in varoval pri odhodkih, ki so se kot varnostna rezerva upoštevala pri sprejemanju proračuna. Poleg tega pričakovano zmanjšanje davčnih prihodkov v letih 2009 in 2010 ni v celoti skladno s temeljnim scenarijem rasti, zato bi lahko bili dohodki od davkov večji, kot je predvideno. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Zlasti ob upoštevanju vse večjih notranjih in zunanjih neravnovesij je možno, da bo makroekonomski scenarij izpostavljen določenim tveganjem. Poleg tega so napovedi glede prihodkov za leto 2008 nekoliko nejasne zaradi uvedbe enotne davčne stopnje za dohodnino. Vendar se lahko ta tveganja uravnotežijo z zelo uspešnim doseganjem proračunskih ciljev in varoval pri odhodkih, ki so se kot varnostna rezerva upoštevala pri sprejemanju proračuna. Poleg tega pričakovano zmanjšanje davčnih prihodkov v letih 2009 in 2010 ni v celoti skladno s temeljnim scenarijem rasti, zato bi lahko bili dohodki od davkov večji, kot je predvideno.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu kaže na to, da se bo srednjeročni cilj skozi programsko obdobje ohranjal z veliko rezervo. Naravnanost proračunske politike iz programa je v celotnem obdobju v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. S predvideno nevtralno proračunsko naravnanostjo bi se izognili še dodatnim notranjim in zunanjim makroekonomskim neravnovesjem. Glede na omejen obseg monetarne politike v okviru valutnega odbora bi z varčevanjem prihodkov, večjih od pričakovanih, pripomogli k zmanjšanju neravnovesij. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu kaže na to, da se bo srednjeročni cilj skozi programsko obdobje ohranjal z veliko rezervo. Naravnanost proračunske politike iz programa je v celotnem obdobju v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. S predvideno nevtralno proračunsko naravnanostjo bi se izognili še dodatnim notranjim in zunanjim makroekonomskim neravnovesjem. Glede na omejen obseg monetarne politike v okviru valutnega odbora bi z varčevanjem prihodkov, večjih od pričakovanih, pripomogli k zmanjšanju neravnovesij.

| (8) | Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ki temeljijo na skupnih makroekonomskih predpostavkah, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Bolgariji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi, kot to poteka pri 25 državah članicah, za katere so tovrstne napovedi na voljo. Medtem ko glede na sedanjo demografsko strukturo ni mogoče izključiti velikega učinka staranja prebivalstva na odhodke, proračunski položaj v letu 2007 z velikim strukturnim presežkom znatno prispeva k zmanjšanju že tako nizke stopnje dolga. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ki temeljijo na skupnih makroekonomskih predpostavkah, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Bolgariji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi, kot to poteka pri 25 državah članicah, za katere so tovrstne napovedi na voljo. Medtem ko glede na sedanjo demografsko strukturo ni mogoče izključiti velikega učinka staranja prebivalstva na odhodke, proračunski položaj v letu 2007 z velikim strukturnim presežkom znatno prispeva k zmanjšanju že tako nizke stopnje dolga. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je konvergenčni program na splošno skladen z nacionalnim programom reform iz marca 2007 in s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Zlasti so proračunska strategija in ukrepi, namenjeni pospeševanju kakovosti javnih financ, tudi z nadaljnjim izvajanjem načrtovanja proračuna, popolnoma v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v nacionalnem programu reform. Predvideni so tudi nekateri konkretni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti javne porabe za zdravstveno varstvo. Zdi se, da posodobitev programa odraža učinke reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, na javne finance. To zlasti zadeva načrtovano povečanje naložb v infrastrukturo. Vendar posodobitev programa zagotavlja relativno malo podatkov o neposrednih proračunskih stroških za ključne ukrepe, kot so ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti ali aktivne politike na trgu dela. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je konvergenčni program na splošno skladen z nacionalnim programom reform iz marca 2007 in s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Zlasti so proračunska strategija in ukrepi, namenjeni pospeševanju kakovosti javnih financ, tudi z nadaljnjim izvajanjem načrtovanja proračuna, popolnoma v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v nacionalnem programu reform. Predvideni so tudi nekateri konkretni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti javne porabe za zdravstveno varstvo. Zdi se, da posodobitev programa odraža učinke reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, na javne finance. To zlasti zadeva načrtovano povečanje naložb v infrastrukturo. Vendar posodobitev programa zagotavlja relativno malo podatkov o neposrednih proračunskih stroških za ključne ukrepe, kot so ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti ali aktivne politike na trgu dela.

| (10) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja glede programov za stabilnost in konvergenco, vsebuje program skoraj vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja glede programov za stabilnost in konvergenco, vsebuje program skoraj vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da program namerava ohraniti trden proračunski položaj skozi celotno obdobje in nadaljnje visoke javnofinančne presežke. Proračunski cilji so videti uresničljivi. Program predlaga znaten popravek srednjeročnega cilja navzgor, in sicer z uravnoteženega strukturnega položaja na presežek 1,5 % BDP, ki ga v programskem obdobju ne bo težko doseči. Za ohranjanje makroekonomske stabilnosti in nadaljnje zmanjševanje zaostanka v smislu povečanja zunanjih neravnovesij in visoke inflacije, se zahtevajo še naprej stroge proračunske politike, nadaljnje izboljšanje kakovosti javne porabe, tudi za zdravstveno varstvo, davčne institucije in takšna politika plač v javnem sektorju, ki pripeva k splošni zmernosti pri plačah, skladno s povečanjem produktivnosti.

Ob upoštevanju zgornje ocene in potrebe po zagotavljanju trajnostne konvergence se Bolgarija poziva, da:

| (i) | se še naprej izogiba prociklični proračunski naravnanosti in tako prispeva k omejevanju obstoječih zunanjih neravnovesij, zlasti z varčevanjem prihodkov iz proračuna, večjih od pričakovanih, in omejevanjem povečevanja odhodkov; |
| --- | --- |

(i)

se še naprej izogiba prociklični proračunski naravnanosti in tako prispeva k omejevanju obstoječih zunanjih neravnovesij, zlasti z varčevanjem prihodkov iz proračuna, večjih od pričakovanih, in omejevanjem povečevanja odhodkov;

| (ii) | okrepi politike za omejitev inflacijskih pritiskov, tudi s preudarnim določanjem plač v javnem sektorju, ter tako prispeva k zmernosti pri plačah; |
| --- | --- |

(ii)

okrepi politike za omejitev inflacijskih pritiskov, tudi s preudarnim določanjem plač v javnem sektorju, ter tako prispeva k zmernosti pri plačah;

| (iii) | še okrepi učinkovitost javne porabe, zlasti s celovitim izvajanjem načrtovanja proračuna, okrepljenimi upravnimi zmogljivostmi in reformami trga dela, izobraževanja in sistema zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(iii)

še okrepi učinkovitost javne porabe, zlasti s celovitim izvajanjem načrtovanja proračuna, okrepljenimi upravnimi zmogljivostmi in reformami trga dela, izobraževanja in sistema zdravstvenega varstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2007 | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| COM nov. 2007 | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2007 | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| COM nov. 2007 | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2007 | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| COM nov. 2007 (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| COM nov. 2007 | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM nov. 2007 | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| COM nov. 2007 | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| COM nov. 2007 | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| COM nov. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| COM nov. 2007 | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2007

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

COM nov. 2007

6,1

6,3

6,0

6,2

ni podatkov

KP jan. 2007

5,9

5,9

6,2

6,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2007

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

COM nov. 2007

7,4

7,1

7,3

5,8

ni podatkov

KP jan. 2007

7,4

4,0

3,0

3,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2007

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

COM nov. 2007 (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

ni podatkov

KP jan. 2007

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

COM nov. 2007

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

ni podatkov

KP jan. 2007

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

COM nov. 2007

3,2

3,0

3,1

3,1

ni podatkov

KP jan. 2007

3,2

0,8

1,5

1,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

COM nov. 2007

4,6

4,1

4,1

4,0

ni podatkov

KP jan. 2007

4,6

2,2

2,8

2,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP dec. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

COM nov. 2007

2,9

2,8

3,1

3,3

ni podatkov

KP jan. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP dec. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

COM nov. 2007

2,9

2,9

3,1

3,3

ni podatkov

KP jan. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2007

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

COM nov. 2007

22,8

19,3

15,9

12,9

ni podatkov

KP jan. 2007

25,3

22,7

22,3

21,1

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V oceni sta upoštevani zlasti jesenska napoved služb Komisije in ocena Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 89, 24.4.2007, str. 11.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o enkratnih ukrepih v letu 2007 in nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih. Ciklično prilagojeni saldo iz jesenske napovedi služb Komisije je ponovno izračunan po ponovnem pregledu proračunske občutljivosti Bolgarije.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 6,2 %, 6,7 %, 6,8 % in 6,8 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Najnovejši program ne vsebuje podatkov o enkratnih in drugih začasnih ukrepih; po jesenski napovedi služb Komisije dosegajo 0,1 % BDP v letu 2007 (zmanjšanje presežka). Strukturni saldo iz jesenske napovedi služb Komisije je ponovno izračunan po ponovnem pregledu proračunske občutljivosti Bolgarije.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/6

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2007–2011

(2008/C 73/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Portugalske za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Portugalske za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2011.

| (2) | Po obdobju visoke gospodarske rasti v drugi polovici devetdesetih let sta bili za Portugalsko po letu 2000 značilni počasna rast BDP in naraščajoča brezposelnost, kar je prispevalo k proračunski šibkosti. Ta občutna sprememba v gospodarski uspešnosti je bila posledica akumulacije velikih primanjkljajev v plačilni bilanci in proračunskih primanjkljajev ob prociklični fiskalni politiki, ki je povečala neravnovesja v zasebnem sektorju in povzročila večjo negotovost.
  Domače povpraševanje v zasebnem sektorju je na začetku tega desetletja precej upadlo, kar odraža prilagoditve odhodke glede na dohodke. Istočasno je bilo treba omejiti javne primarne odhodke, katerih gibanje ni bilo vzdržno, medtem ko je ostal konkurenčni položaj zaradi nenehnega nesorazmerja med plačami in rastjo produktivnosti oslabljen. Medtem ko je bil vodilna sila nedavne gospodarske rasti pretežno zunanji sektor in je bila ta v nekaterih panogah zaradi povečane zunanje konkurence povezana z znatnim prestrukturiranjem, pa trajno izboljšanje gospodarske uspešnosti ovirajo strukturne pomanjkljivosti. Tako je nizka predvsem splošna produktivnost, kar je posledica predvsem pomanjkanja človeških virov, pri tem pa je treba posebno pozornost posvetiti učinkovitosti in uspešnosti javnega sektorja. V zadnjih letih je bil dosežen znaten napredek pri odpravi teh pomanjkljivosti, zlasti na področju omejevanja neravnovesij javnih financ. V splošnem ostajajo fiskalna konsolidacija, izboljšanje kakovosti javnih financ in izvajanje strukturnih reform za izboljšanje potencialne rasti BDP glavni izzivi v prizadevanju, da bi se portugalsko gospodarstvo vrnilo na trajnostno in dinamično pot zmanjševanja zaostanka. |
| --- | --- |

(2)

Po obdobju visoke gospodarske rasti v drugi polovici devetdesetih let sta bili za Portugalsko po letu 2000 značilni počasna rast BDP in naraščajoča brezposelnost, kar je prispevalo k proračunski šibkosti. Ta občutna sprememba v gospodarski uspešnosti je bila posledica akumulacije velikih primanjkljajev v plačilni bilanci in proračunskih primanjkljajev ob prociklični fiskalni politiki, ki je povečala neravnovesja v zasebnem sektorju in povzročila večjo negotovost.

Domače povpraševanje v zasebnem sektorju je na začetku tega desetletja precej upadlo, kar odraža prilagoditve odhodke glede na dohodke. Istočasno je bilo treba omejiti javne primarne odhodke, katerih gibanje ni bilo vzdržno, medtem ko je ostal konkurenčni položaj zaradi nenehnega nesorazmerja med plačami in rastjo produktivnosti oslabljen. Medtem ko je bil vodilna sila nedavne gospodarske rasti pretežno zunanji sektor in je bila ta v nekaterih panogah zaradi povečane zunanje konkurence povezana z znatnim prestrukturiranjem, pa trajno izboljšanje gospodarske uspešnosti ovirajo strukturne pomanjkljivosti. Tako je nizka predvsem splošna produktivnost, kar je posledica predvsem pomanjkanja človeških virov, pri tem pa je treba posebno pozornost posvetiti učinkovitosti in uspešnosti javnega sektorja. V zadnjih letih je bil dosežen znaten napredek pri odpravi teh pomanjkljivosti, zlasti na področju omejevanja neravnovesij javnih financ. V splošnem ostajajo fiskalna konsolidacija, izboljšanje kakovosti javnih financ in izvajanje strukturnih reform za izboljšanje potencialne rasti BDP glavni izzivi v prizadevanju, da bi se portugalsko gospodarstvo vrnilo na trajnostno in dinamično pot zmanjševanja zaostanka.

| (3) | V skladu z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program, se bo gospodarski razcvet nadaljeval, realna rast BDP pa se bo z 1,8 % leta 2007 povečala na 2,2 % leta 2008, 2,8 % leta 2009 in v letih 2010 in 2011 na 3 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da gospodarska predvidevanja za obdobje po letu 2008 temeljijo na ugodnih predpostavkah o rasti. Predvsem se stopnje rasti zdijo precej visoke pri elementih zasebnega povpraševanja, kar velja predvsem za naložbe. Položaj na trgu dela naj bi se v programskem obdobju postopoma izboljšal, predvidevanja glede zaposlenosti pa se zdijo optimistična.
  Napovedi za potrošniško inflacijo bi se lahko glede na nedavno naraščanje cen hrane in nafte na svetovnih trgih izkazale za nekoliko nizke. Ker stroški dela na enoto naraščajo počasneje kot pri večini trgovskih partnerjev, se pričakuje, da se bo konkurenčnost portugalskega gospodarstva v prihodnjih letih izboljšala. Program predvideva občutno zmanjšanje visokega primanjkljaja v plačilni bilanci z 8,8 % BDP leta 2006 in ocenjenih 7 % BDP leta 2007 na 4,7 % BDP leta 2011. Glede na trenutne informacije bo v programu predvideno zmanjšanje primanjkljaja v saldu sedanjih transferjev ter pri primarnem dohodku morda težko doseči. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program, se bo gospodarski razcvet nadaljeval, realna rast BDP pa se bo z 1,8 % leta 2007 povečala na 2,2 % leta 2008, 2,8 % leta 2009 in v letih 2010 in 2011 na 3 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da gospodarska predvidevanja za obdobje po letu 2008 temeljijo na ugodnih predpostavkah o rasti. Predvsem se stopnje rasti zdijo precej visoke pri elementih zasebnega povpraševanja, kar velja predvsem za naložbe. Položaj na trgu dela naj bi se v programskem obdobju postopoma izboljšal, predvidevanja glede zaposlenosti pa se zdijo optimistična.

Napovedi za potrošniško inflacijo bi se lahko glede na nedavno naraščanje cen hrane in nafte na svetovnih trgih izkazale za nekoliko nizke. Ker stroški dela na enoto naraščajo počasneje kot pri večini trgovskih partnerjev, se pričakuje, da se bo konkurenčnost portugalskega gospodarstva v prihodnjih letih izboljšala. Program predvideva občutno zmanjšanje visokega primanjkljaja v plačilni bilanci z 8,8 % BDP leta 2006 in ocenjenih 7 % BDP leta 2007 na 4,7 % BDP leta 2011. Glede na trenutne informacije bo v programu predvideno zmanjšanje primanjkljaja v saldu sedanjih transferjev ter pri primarnem dohodku morda težko doseči.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je bil v posodobljeni različici programa za stabilnost in napovedih služb Komisije iz jeseni leta 2007 ocenjen na 3 % BDP, medtem ko je ciljni primanjkljaj iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost znašal 3,7 % BDP. Novejši in začasni podatki o izvrševanju proračuna nakazujejo, da bi bil lahko primanjkljaj za leto 2007 nižji od 3 % BDP. Ta razvoj je v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni dopolnitvi programa k izvajanju ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008 (3) in ga celo presega. Svet je ugotovil, da je to prav tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007, saj so bile na podlagi rezultata leta 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, določene ambicioznejše ciljne vrednosti za leto 2007. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je bil v posodobljeni različici programa za stabilnost in napovedih služb Komisije iz jeseni leta 2007 ocenjen na 3 % BDP, medtem ko je ciljni primanjkljaj iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost znašal 3,7 % BDP. Novejši in začasni podatki o izvrševanju proračuna nakazujejo, da bi bil lahko primanjkljaj za leto 2007 nižji od 3 % BDP. Ta razvoj je v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni dopolnitvi programa k izvajanju ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008 (3) in ga celo presega. Svet je ugotovil, da je to prav tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007, saj so bile na podlagi rezultata leta 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, določene ambicioznejše ciljne vrednosti za leto 2007.

| (5) | Cilj posodobljene različice programa za stabilnost je nadaljnja srednjeročna fiskalna konsolidacija, zlasti za dosego srednjeročnega cilja glede strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,5 % BDP do leta 2010. Nominalni javnofinančni primanjkljaj naj bi se postopno zmanjševal s 3 % BDP leta 2007 na 2,4 % BDP leta 2008, 1,5 % leta 2009, 0,4 % leta 2010 ter na koncu na 0,2 % leta 2011. Razvoj primarnega salda naj bi bil podoben – z majhnega primanjkljaja naj bi se leta 2011 dosegel presežek v višini 2,5 % BDP. Strukturni primanjkljaj, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se do leta 2010 predvidoma zmanjševal za povprečno 0,5 odstotne točke BDP letno in se leta 2011 bolj ali manj ustalil na približno 0,5 % BDP. Načrtovana fiskalna konsolidacija naj bi bila dosežena z nadaljnjim zmanjšanjem odhodkov s korektivnimi ukrepi za omejevanje stroškov zaposlovanja v javnem sektorju (v širšem okviru reforme javne uprave) in v manjšem obsegu z zmanjšanjem socialnih transferjev. K fiskalni konsolidaciji naj bi prispevalo tudi povečanje deleža prihodkov. Zaradi primanjkljaja, ki je bil v letih 2006 in 2007 nižji od načrtovanega, program v veliki meri potrjuje načrtovano strukturno prilagoditev iz posodobljene različice programa za stabilnost iz decembra 2006 ob skoraj nespremenjenem makroekonomskem scenariju. Bruto javni dolg, ki je bil leta 2007 ocenjen na 64,4 % BDP, se bo po napovedih pospešeno zmanjševal, in sicer skupno za skoraj 8 odstotnih točk BDP v programskem obdobju, ter leta 2010 padel pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Cilj posodobljene različice programa za stabilnost je nadaljnja srednjeročna fiskalna konsolidacija, zlasti za dosego srednjeročnega cilja glede strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,5 % BDP do leta 2010. Nominalni javnofinančni primanjkljaj naj bi se postopno zmanjševal s 3 % BDP leta 2007 na 2,4 % BDP leta 2008, 1,5 % leta 2009, 0,4 % leta 2010 ter na koncu na 0,2 % leta 2011. Razvoj primarnega salda naj bi bil podoben – z majhnega primanjkljaja naj bi se leta 2011 dosegel presežek v višini 2,5 % BDP. Strukturni primanjkljaj, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se do leta 2010 predvidoma zmanjševal za povprečno 0,5 odstotne točke BDP letno in se leta 2011 bolj ali manj ustalil na približno 0,5 % BDP. Načrtovana fiskalna konsolidacija naj bi bila dosežena z nadaljnjim zmanjšanjem odhodkov s korektivnimi ukrepi za omejevanje stroškov zaposlovanja v javnem sektorju (v širšem okviru reforme javne uprave) in v manjšem obsegu z zmanjšanjem socialnih transferjev. K fiskalni konsolidaciji naj bi prispevalo tudi povečanje deleža prihodkov. Zaradi primanjkljaja, ki je bil v letih 2006 in 2007 nižji od načrtovanega, program v veliki meri potrjuje načrtovano strukturno prilagoditev iz posodobljene različice programa za stabilnost iz decembra 2006 ob skoraj nespremenjenem makroekonomskem scenariju. Bruto javni dolg, ki je bil leta 2007 ocenjen na 64,4 % BDP, se bo po napovedih pospešeno zmanjševal, in sicer skupno za skoraj 8 odstotnih točk BDP v programskem obdobju, ter leta 2010 padel pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP.

| (6) | Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od načrtovanih v posodobljeni različici programa. Kot že omenjeno, se predvsem zdi, da makroekonomski scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti BDP za zadnja leta programskega obdobja. Tudi za varčevanje pri odhodkih, ki naj bi se srednjeročno doseglo s pomočjo nedavno izvedenih ukrepov, še vedno obstajajo določena tveganja. Vendar bi se lahko v primeru, da se potrdi, da je rezultat za leto 2007 boljši od napovedanega, kar bi ustvarilo ugoden bazni učinek za leto 2008, nekatera od teh tveganj deloma izravnala. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje bi bil lahko tudi razvoj deleža dolga manj ugoden od predvidenega v programu. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od načrtovanih v posodobljeni različici programa. Kot že omenjeno, se predvsem zdi, da makroekonomski scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti BDP za zadnja leta programskega obdobja. Tudi za varčevanje pri odhodkih, ki naj bi se srednjeročno doseglo s pomočjo nedavno izvedenih ukrepov, še vedno obstajajo določena tveganja. Vendar bi se lahko v primeru, da se potrdi, da je rezultat za leto 2007 boljši od napovedanega, kar bi ustvarilo ugoden bazni učinek za leto 2008, nekatera od teh tveganj deloma izravnala. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje bi bil lahko tudi razvoj deleža dolga manj ugoden od predvidenega v programu.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu usklajena s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2008, kot je priporočil Svet. Po zmanjšanju v letih 2006 in 2007 je cilj iz posodobljene različice programa zmanjšanje strukturnega primanjkljaja za 0,5 odstotne točke BDP v letu 2008. Svet je ugotovil, da je to v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007. V skladu s programom bo leta 2009 ob običajnih makroekonomskih nihanjih zagotovljeno dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Glede na tveganja za proračunske cilje pa ta morda ne bo zagotovljena pred letom 2010. Poleg tega proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. Čeprav je načrtovana hitrost konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, lahko prilagoditev zaradi zgoraj navedenih tveganj zahteva dodatna prizadevanja. Ob upoštevanju navedenega tveganja za napovedi dolga bi lahko delež dolga na koncu programskega obdobja zadostno upadel v smeri referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu usklajena s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2008, kot je priporočil Svet. Po zmanjšanju v letih 2006 in 2007 je cilj iz posodobljene različice programa zmanjšanje strukturnega primanjkljaja za 0,5 odstotne točke BDP v letu 2008. Svet je ugotovil, da je to v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007. V skladu s programom bo leta 2009 ob običajnih makroekonomskih nihanjih zagotovljeno dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Glede na tveganja za proračunske cilje pa ta morda ne bo zagotovljena pred letom 2010. Poleg tega proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. Čeprav je načrtovana hitrost konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, lahko prilagoditev zaradi zgoraj navedenih tveganj zahteva dodatna prizadevanja. Ob upoštevanju navedenega tveganja za napovedi dolga bi lahko delež dolga na koncu programskega obdobja zadostno upadel v smeri referenčne vrednosti.

| (8) | Reforme pokojninskega sistema, ki jih je Portugalska sprejela v letih 2006 in 2007, znatno prispevajo k omejitvi povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva ter omogočajo izboljšanje tveganja za vzdržnost javnih financ, in sicer z visokega na srednje tveganje, ter prispevajo k temu, da se dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Portugalskem bliža povprečju v EU. Vendar je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Kljub temu, da se je v programu predvideno proračunsko stanje za leto 2007 v primerjavi z lanskim letom izboljšalo, pa še predstavlja vedno tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Nadaljnja proračunska konsolidacija, kot je načrtovana v programu, bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Reforme pokojninskega sistema, ki jih je Portugalska sprejela v letih 2006 in 2007, znatno prispevajo k omejitvi povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva ter omogočajo izboljšanje tveganja za vzdržnost javnih financ, in sicer z visokega na srednje tveganje, ter prispevajo k temu, da se dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Portugalskem bliža povprečju v EU. Vendar je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Kljub temu, da se je v programu predvideno proračunsko stanje za leto 2007 v primerjavi z lanskim letom izboljšalo, pa še predstavlja vedno tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Nadaljnja proračunska konsolidacija, kot je načrtovana v programu, bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Tako so bili v nacionalni program reform, v katerem je bila kot ključna prednostna naloga obravnavana proračunska konsolidacija skupaj z izboljšanjem vzdržnosti javnih financ, vključeni zlasti načrti za srednjeročno fiskalno konsolidacijo. Hkrati so v programu za stabilnost pojasnjeni napredek, ki je bil dosežen pri izvajanju nekaterih ukrepov iz nacionalnega programa reform, njihov učinek na javne finance in širša gospodarska predvidevanja. Oba programa dejansko zagotavljata dopolnilne in usklajene podatke o skupnih ukrepih politike. |
| --- | --- |

(9)

Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Tako so bili v nacionalni program reform, v katerem je bila kot ključna prednostna naloga obravnavana proračunska konsolidacija skupaj z izboljšanjem vzdržnosti javnih financ, vključeni zlasti načrti za srednjeročno fiskalno konsolidacijo. Hkrati so v programu za stabilnost pojasnjeni napredek, ki je bil dosežen pri izvajanju nekaterih ukrepov iz nacionalnega programa reform, njihov učinek na javne finance in širša gospodarska predvidevanja. Oba programa dejansko zagotavljata dopolnilne in usklajene podatke o skupnih ukrepih politike.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Program vsebuje vse obvezne podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, in večino tam predpisanih neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Program vsebuje vse obvezne podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, in večino tam predpisanih neobveznih podatkov (4).

Splošni sklep je, da je program skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2008. Če bo izvrševanje proračuna boljše od pričakovanega, bo primanjkljaj že leta 2007 nižji od 3 % BDP. Cilj programa je nadaljnja srednjeročna fiskalna konsolidacija, vključno z doseganjem srednjeročnega cilja do leta 2010, in predvideva, da se bo delež javnega dolga zmanjševal v celotnem programskem obdobju. Vendar se lahko ti cilji dosežejo samo z učinkovitim izvajanjem ukrepov iz programa in bodo zlasti zaradi tveganja, da bo gospodarska rast nižja od načrtovane, lahko potrebna dodatna prizadevanja.

Načrtovani nadaljnji napredek pri fiskalni konsolidaciji bi lahko pomagal tudi pri odpravljanju neravnovesij v plačilni bilanci in izboljšal možnost za doseganje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, za katere obstaja na Portugalskem po obsežni reformi pokojninskega sistema srednje tveganje. Predvidena izboljšanja kakovosti in učinkovitosti javnih odhodkov, vključno z javno upravo in proračunskim okvirom, lahko ugodno vplivajo na potencialno rast BDP in tako prispevajo k nadaljevanju procesa za zmanjšanje zaostanka.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 20. septembra 2005 naj Portugalska:

| (i) | odločno izvaja fiskalno konsolidacijo, ki je predvidena v programu, da bi odpravila čezmerni primanjkljaj; |
| --- | --- |

(i)

odločno izvaja fiskalno konsolidacijo, ki je predvidena v programu, da bi odpravila čezmerni primanjkljaj;

| (ii) | izvede predvideno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja in jo po potrebi podpre z dodatnimi ukrepi; ter tudi glede na tveganja za vzdržnost javnih financ zagotovi hitro zmanjšanje deleža dolga v BDP, zlasti tako, da še naprej namenja proračunske rezultate, ki so boljši od pričakovanih, za zmanjšanje primanjkljaja; |
| --- | --- |

(ii)

izvede predvideno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja in jo po potrebi podpre z dodatnimi ukrepi; ter tudi glede na tveganja za vzdržnost javnih financ zagotovi hitro zmanjšanje deleža dolga v BDP, zlasti tako, da še naprej namenja proračunske rezultate, ki so boljši od pričakovanih, za zmanjšanje primanjkljaja;

| (iii) | še naprej trajno omejuje odhodke ter poveča kakovost javnih odhodkov, tudi z izvajanjem sedanjih reform javne uprave ter nadaljnjim izboljšanjem proračunskega okvira, kot je določeno v programu. |
| --- | --- |

(iii)

še naprej trajno omejuje odhodke ter poveča kakovost javnih odhodkov, tudi z izvajanjem sedanjih reform javne uprave ter nadaljnjim izboljšanjem proračunskega okvira, kot je določeno v programu.

Svet je ugotovil, da bi bili ti ukrepi prav tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP (8)

  (%) | PS dec. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| KOM nov. 2007 | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| KOM nov. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2007

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

KOM nov. 2007

1,3

1,8

2,0

2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

ni podatkov

Inflacija po HICP (8)

(%)

PS dec. 2007

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

KOM nov. 2007

3,0

2,4

2,4

2,3

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

KOM nov. 2007 (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

KOM nov. 2007

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

KOM nov. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

KOM nov. 2007

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov. 2007

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov. 2007

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2007

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

KOM nov. 2007

64,8

64,4

64,7

64,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva zlasti jesenske napovedi služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 71, 28.3.2007, str. 5.

(4)  Zlasti ni podatkov o deflatorjih za javno porabo in naložbe.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,5 %, 1,5 %, 1,6 % oziroma 1,6 % za posamezna leta v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim programom in jesenskimi napovedmi služb Komisije leta 2007 0,1 % BDP (zmanjšujejo primanjkljaj).

(8)  Deflator zasebne porabe za dopolnitev programa stabilnosti iz decembra 2006.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/10

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o programu Cipra za stabilnost, 2007–2011

(2008/C 73/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 proučil prvi program Cipra za stabilnost za obdobje 2007–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 proučil prvi program Cipra za stabilnost za obdobje 2007–2011 (2).

| (2) | Za Ciper je bila v zadnjih desetih letih značilna dobra gospodarska rast, čeprav je v nekaterih letih prihajalo do nihanj, saj je kot majhno odprto gospodarstvo izpostavljen zunanjim šokom.
  Fiskalna politika ni vedno izkoristila ugodnih cikličnih razmer za dosego proračunskih ciljev blizu ravnovesja ali v presežku, ki bi zagotovili varnostno rezervo ob običajnih nihanjih ter polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev v gospodarski recesiji. To dokazuje potrebo po izogibanju prociklični naravnanosti v času ugodnih razmer. V zadnjih štirih letih so ciprski organi večinoma uspešno vodili proračunsko konsolidacijo, ki je temeljila na odhodkih, kar je javnofinančni primanjkljaj zmanjšalo s 6,5 % BDP leta 2003 na 1,2 % leta 2006. Na podlagi verjetno prehodne sestave rasti, ki je prinašala veliko davkov in posledično izredno visoke javne prihodke, se trenutno ocenjuje, da je imel proračunski saldo leta 2007 1,5-odstotni presežek. Poleg tega se je dolg znižal z 69 % BDP v letu 2003 na okoli 60 % v letu 2007. Omejevanje trenutnih primarnih dohodkov je zelo majhno, učinki sestave nedavnega povečanja davčnih prihodkov pa so začasni, kar dokazuje, da je treba nadzor dohodkov še izboljšati. To bi prispevalo k stabilizaciji gospodarstva v novem okviru vključitve v euroobmočje. Reforma pokojninskega sistema in pravočasna izvedba sprejetih reform v zdravstvu bi prav tako prispevali k nadzoru primarne porabe, hkrati pa bi okrepili dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(2)

Za Ciper je bila v zadnjih desetih letih značilna dobra gospodarska rast, čeprav je v nekaterih letih prihajalo do nihanj, saj je kot majhno odprto gospodarstvo izpostavljen zunanjim šokom.

Fiskalna politika ni vedno izkoristila ugodnih cikličnih razmer za dosego proračunskih ciljev blizu ravnovesja ali v presežku, ki bi zagotovili varnostno rezervo ob običajnih nihanjih ter polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev v gospodarski recesiji. To dokazuje potrebo po izogibanju prociklični naravnanosti v času ugodnih razmer. V zadnjih štirih letih so ciprski organi večinoma uspešno vodili proračunsko konsolidacijo, ki je temeljila na odhodkih, kar je javnofinančni primanjkljaj zmanjšalo s 6,5 % BDP leta 2003 na 1,2 % leta 2006. Na podlagi verjetno prehodne sestave rasti, ki je prinašala veliko davkov in posledično izredno visoke javne prihodke, se trenutno ocenjuje, da je imel proračunski saldo leta 2007 1,5-odstotni presežek. Poleg tega se je dolg znižal z 69 % BDP v letu 2003 na okoli 60 % v letu 2007. Omejevanje trenutnih primarnih dohodkov je zelo majhno, učinki sestave nedavnega povečanja davčnih prihodkov pa so začasni, kar dokazuje, da je treba nadzor dohodkov še izboljšati. To bi prispevalo k stabilizaciji gospodarstva v novem okviru vključitve v euroobmočje. Reforma pokojninskega sistema in pravočasna izvedba sprejetih reform v zdravstvu bi prav tako prispevali k nadzoru primarne porabe, hkrati pa bi okrepili dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP s 4,2 % v letu 2007 zmerno popravila na povprečno 4 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (3), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2009, za naprej pa se zdijo rahlo optimistične. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične, vendar je zaradi zadnjih dogodkov na mednarodni ravni glede cen nafte in hrane tveganje s saldi nekoliko bolj poudarjeno. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP s 4,2 % v letu 2007 zmerno popravila na povprečno 4 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (3), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2009, za naprej pa se zdijo rahlo optimistične. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične, vendar je zaradi zadnjih dogodkov na mednarodni ravni glede cen nafte in hrane tveganje s saldi nekoliko bolj poudarjeno.

| (4) | Program za stabilnost ocenjuje javnofinančni presežek za leto 2007 v višini 1,5 % BDP, kar je za več kot 3 odstotne točke BDP boljše od ciljnega primanjkljaja v višini 1,6 % BDP, določenega v zadnji dopolnitvi programa za konvergenco. Znatni preobrat v letu 2007 lahko pripišemo izrednemu povečanju skupnih prihodkov, ki izhaja iz izrazito visokih davčnih prihodkov, nastalih zaradi visoke donosnosti finančnega sektorja in cvetočih naložb v nepremičnine. Del povečanja davčnih osnov in z njimi povezani dohodki verjetno ne bodo stalni. Predvideni rezultat za leto 2007 upošteva poziv iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o zadnji dopolnitvi programa za konvergenco (4), naj se „izvaja fiskalna konsolidacija, kot je predvidena v programu“. |
| --- | --- |

(4)

Program za stabilnost ocenjuje javnofinančni presežek za leto 2007 v višini 1,5 % BDP, kar je za več kot 3 odstotne točke BDP boljše od ciljnega primanjkljaja v višini 1,6 % BDP, določenega v zadnji dopolnitvi programa za konvergenco. Znatni preobrat v letu 2007 lahko pripišemo izrednemu povečanju skupnih prihodkov, ki izhaja iz izrazito visokih davčnih prihodkov, nastalih zaradi visoke donosnosti finančnega sektorja in cvetočih naložb v nepremičnine. Del povečanja davčnih osnov in z njimi povezani dohodki verjetno ne bodo stalni. Predvideni rezultat za leto 2007 upošteva poziv iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o zadnji dopolnitvi programa za konvergenco (4), naj se „izvaja fiskalna konsolidacija, kot je predvidena v programu“.

| (5) | Glede na rezultat v letu 2007, ki je bil boljši od pričakovanega, so proračunski cilji, predstavljeni v programu za stabilnost, močno izboljšani v primerjavi z rezultati iz zadnje dopolnitve programa za konvergenco na podlagi na splošno nespremenjenega makroekonomskega ozadja. Program za stabilnost določa ambicioznejši srednjeročni cilj – uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v primerjavi s prejšnjim strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP. Proračunska strategija programa za stabilnost je usmerjena k temu, da se ta novi srednjeročni cilj, ki je bil leta 2007 že presežen, v programskem obdobju ohrani. Javnofinančni presežek iz leta 2007 naj bi se z 1,5 % BDP le rahlo znižal na 0,7 % do leta 2011. Pri primarnem saldu je padec bolj izrazit, s 4,7 % na 2,8 % BDP v letu 2011. Znižanje presežka na splošno odraža padec deleža skupnih prihodkov v BDP za 1,25 odstotne točke, medtem ko naj bi se skupni odhodki zmanjšali le za 0,25 odstotne točke BDP.
  Zmanjšanje skupnih odhodkov je v glavnem odraz velikih prihrankov pri odhodkih za obresti, če se določi, da se primarni odhodki povečajo za 0,25 odstotne točke, saj se omejitve dohodkov za kompenzacije za zaposlene, subvencije in javne naložbe več kot izravnajo s povečanjem socialnih plačil in drugih odhodkov. Zmanjšanje skupnih prihodkov je usmerjeno na leto 2008 (1,5 odstotne točke BDP), saj ni pričakovati, da bi se polovica izrednih povečanj prihodkov leta 2007, ki so znašala 1,5 % BDP, nadaljevala v letu 2008. Načrtuje se, da bo bruto javni dolg, ocenjen na 60 % BDP v letu 2007, padel za 11,5 odstotnih točk BDP v letu 2008 na 48,5 % BDP. Vzrok temu sta v glavnem visoki primarni presežek in usklajevanje stanj in tokov, ki znatno zmanjšuje dolg; do njiju pride zaradi velikega opuščanja finančnih sredstev, povezanih z amortizacijskimi skladi. Predvideva se, da se bo nato delež dolga v razmerju do BDP v programskem obdobju nadalje znižal za 8 odstotnih točk BDP na 40,5 % do leta 2011. |
| --- | --- |

(5)

Glede na rezultat v letu 2007, ki je bil boljši od pričakovanega, so proračunski cilji, predstavljeni v programu za stabilnost, močno izboljšani v primerjavi z rezultati iz zadnje dopolnitve programa za konvergenco na podlagi na splošno nespremenjenega makroekonomskega ozadja. Program za stabilnost določa ambicioznejši srednjeročni cilj – uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v primerjavi s prejšnjim strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP. Proračunska strategija programa za stabilnost je usmerjena k temu, da se ta novi srednjeročni cilj, ki je bil leta 2007 že presežen, v programskem obdobju ohrani. Javnofinančni presežek iz leta 2007 naj bi se z 1,5 % BDP le rahlo znižal na 0,7 % do leta 2011. Pri primarnem saldu je padec bolj izrazit, s 4,7 % na 2,8 % BDP v letu 2011. Znižanje presežka na splošno odraža padec deleža skupnih prihodkov v BDP za 1,25 odstotne točke, medtem ko naj bi se skupni odhodki zmanjšali le za 0,25 odstotne točke BDP.

Zmanjšanje skupnih odhodkov je v glavnem odraz velikih prihrankov pri odhodkih za obresti, če se določi, da se primarni odhodki povečajo za 0,25 odstotne točke, saj se omejitve dohodkov za kompenzacije za zaposlene, subvencije in javne naložbe več kot izravnajo s povečanjem socialnih plačil in drugih odhodkov. Zmanjšanje skupnih prihodkov je usmerjeno na leto 2008 (1,5 odstotne točke BDP), saj ni pričakovati, da bi se polovica izrednih povečanj prihodkov leta 2007, ki so znašala 1,5 % BDP, nadaljevala v letu 2008. Načrtuje se, da bo bruto javni dolg, ocenjen na 60 % BDP v letu 2007, padel za 11,5 odstotnih točk BDP v letu 2008 na 48,5 % BDP. Vzrok temu sta v glavnem visoki primarni presežek in usklajevanje stanj in tokov, ki znatno zmanjšuje dolg; do njiju pride zaradi velikega opuščanja finančnih sredstev, povezanih z amortizacijskimi skladi. Predvideva se, da se bo nato delež dolga v razmerju do BDP v programskem obdobju nadalje znižal za 8 odstotnih točk BDP na 40,5 % do leta 2011.

| (6) | Proračunska rezultata za leto 2008 in 2009 bi bila lahko boljša od načrtovanih v programu, vendar slabša pozneje. Program predvideva, da se bo le del prihodkov, ki so boljši od pričakovanih v letu 2007, prenesel v naslednja leta. Zdi se, da je zlasti v letih 2008 in 2009 možen visok prenos, čeprav to zaradi pomanjkanja podrobnejših podatkov ni zanesljivo. Negativno tveganje za prihodke izvira iz dejstva, da makroekonomski scenarij vključuje optimistične napovedi za rast zasebne porabe v zadnjih programskih letih. Zanašanje na zgornje meje odhodkov, ki so bile uvedene šele leta 2006, je tvegano, saj ne zajema vsega, predvsem pa niso v celoti določeni mehanizmi za izvedbo. |
| --- | --- |

(6)

Proračunska rezultata za leto 2008 in 2009 bi bila lahko boljša od načrtovanih v programu, vendar slabša pozneje. Program predvideva, da se bo le del prihodkov, ki so boljši od pričakovanih v letu 2007, prenesel v naslednja leta. Zdi se, da je zlasti v letih 2008 in 2009 možen visok prenos, čeprav to zaradi pomanjkanja podrobnejših podatkov ni zanesljivo. Negativno tveganje za prihodke izvira iz dejstva, da makroekonomski scenarij vključuje optimistične napovedi za rast zasebne porabe v zadnjih programskih letih. Zanašanje na zgornje meje odhodkov, ki so bile uvedene šele leta 2006, je tvegano, saj ne zajema vsega, predvsem pa niso v celoti določeni mehanizmi za izvedbo.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da bi se srednjeročni cilj programa ohranil skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Odstotek prihodkov v višini 1,5 % BDP, za katerega se v programu šteje, da je začasen, čeprav verjetno prehodne narave, ne velja za enkratni ukrep, prav tako ga kot takega ne opredeljujejo službe Komisije. Ob upoštevanju obdobja ugodnih razmer lahko zmanjšanje strukturnega presežka za več kot eno odstotno točko BDP v letu 2008 z 1,75 % BDP v prejšnjem letu privede do prociklične proračunske naravnanosti, kar ne bi bilo v skladu s paktom o stabilnosti in rasti. Vendar pomislek vlade o tem, da je povečanje prihodkov v letu 2007 morda le deloma stalno, odraža preudaren proračunski pristop, glede na katerega prihodki od zelo davčno intenzivne sestave rasti ne bi smeli sprožiti dodatnih stalnih odhodkov. Čeprav predvideno slabšanje proračunskega položaja v primerjavi z letom 2007 v veliki meri odraža pričakovano normalizacijo davčnih prihodkov, se lahko naravnanost v letu 2008 ob upoštevanju tveganj, povezanih z izvajanjem zgornjih mej odhodkov, izkaže za prociklično. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da bi se srednjeročni cilj programa ohranil skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Odstotek prihodkov v višini 1,5 % BDP, za katerega se v programu šteje, da je začasen, čeprav verjetno prehodne narave, ne velja za enkratni ukrep, prav tako ga kot takega ne opredeljujejo službe Komisije. Ob upoštevanju obdobja ugodnih razmer lahko zmanjšanje strukturnega presežka za več kot eno odstotno točko BDP v letu 2008 z 1,75 % BDP v prejšnjem letu privede do prociklične proračunske naravnanosti, kar ne bi bilo v skladu s paktom o stabilnosti in rasti. Vendar pomislek vlade o tem, da je povečanje prihodkov v letu 2007 morda le deloma stalno, odraža preudaren proračunski pristop, glede na katerega prihodki od zelo davčno intenzivne sestave rasti ne bi smeli sprožiti dodatnih stalnih odhodkov. Čeprav predvideno slabšanje proračunskega položaja v primerjavi z letom 2007 v veliki meri odraža pričakovano normalizacijo davčnih prihodkov, se lahko naravnanost v letu 2008 ob upoštevanju tveganj, povezanih z izvajanjem zgornjih mej odhodkov, izkaže za prociklično.

| (8) | Zdi se, da je Ciper izpostavljen velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je med največjimi v EU, nanj zlasti vpliva znatno povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP. Proračunski položaj v letu 2007, kot ga ocenjuje program, prispeva k zmanjševanju deleža napovedanega precejšnjega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje za njegovo nevtralizacijo. Ohranjanje visokih primarnih presežkov in sprejetje ukrepov pokojninskih reform za omejitev večjega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kot so trenutno predvideni, bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Ciper izpostavljen velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je med največjimi v EU, nanj zlasti vpliva znatno povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP. Proračunski položaj v letu 2007, kot ga ocenjuje program, prispeva k zmanjševanju deleža napovedanega precejšnjega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje za njegovo nevtralizacijo. Ohranjanje visokih primarnih presežkov in sprejetje ukrepov pokojninskih reform za omejitev večjega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kot so trenutno predvideni, bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ.

| (9) | Program stabilnosti je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Proračunske projekcije zlasti vključujejo proračunske stroške različnih projektov in ukrepov, vključenih v nacionalni program reform, kot so pospeševanje gospodarstva, temelječega na znanju, spodbujanje R&R, krepitev razvoja človeškega kapitala. |
| --- | --- |

(9)

Program stabilnosti je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Proračunske projekcije zlasti vključujejo proračunske stroške različnih projektov in ukrepov, vključenih v nacionalni program reform, kot so pospeševanje gospodarstva, temelječega na znanju, spodbujanje R&R, krepitev razvoja človeškega kapitala.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in programe za konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (5). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in programe za konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (5).

Splošni zaključek je, da bi morala proračunska naravnanost iz programa zadostovati za ohranjanje trdnega proračunskega položaja in makroekonomske stabilnosti v celotnem obdobju. Program določa ambicioznejši srednjeročni cilj – uravnotežen proračun v strukturnem smislu (v primerjavi s prejšnjim strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP), ki je bil že presežen leta 2007. To je posledica nepričakovanega povečanja skupnih prihodkov za več kot 3 odstotne točke BDP, ki ga v veliki meri pojasnijo učinki sestave dohodkov, povezani s prihodki od visoke donosnosti finančnega sektorja in cvetočih naložb v nepremičnine, za katere program predvideva, da se bodo v prihodnjih letih vrnili v pretekle trende. Proračunski cilji, ki so znatno boljši od ciljev iz predhodnega programa, so zaradi dobre osnove iz leta 2007 lahko preseženi v letih 2008 in 2009.

Glede na optimistične napovedi o rasti so pozneje lahko slabši. Čeprav predvideno zmanjšanje proračunskega presežka v primerjavi z letom 2007 v veliki meri odraža pričakovano normalizacijo davčnih prihodkov, se lahko naravnanost v letu 2008 izkaže za prociklično. Predvideva se, da se bo stopnja dolga znatno zmanjšala, zlasti leta 2008. Glede na predvideno povečanje porabe, povezane s staranjem prebivalstva, bi imela reforma pokojninskega sistema in pravočasna izvedba sprejetih reform v zdravstvu pozitivne učinke na dolgoročno vzdržnost javnih financ, za katero se zdi, da je izpostavljena večjemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj se Ciper:

| (i) | z boljšim nadzorom tekočih odhodkov izogiba procikličnim proračunskim politikam in izredne prihodke uporabi za nadaljnje zmanjšanje dolga; |
| --- | --- |

(i)

z boljšim nadzorom tekočih odhodkov izogiba procikličnim proračunskim politikam in izredne prihodke uporabi za nadaljnje zmanjšanje dolga;

| (ii) | omeji javno porabo, zlasti z reformo pokojninskega sistema in pravočasno izvedbo sprejetih reform v zdravstvu za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(ii)

omeji javno porabo, zlasti z reformo pokojninskega sistema in pravočasno izvedbo sprejetih reform v zdravstvu za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec, 2007 | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov, 2007 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec, 2007 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov, 2007 | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec, 2007 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov, 2007 (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec, 2007 | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| KOM nov, 2007 | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec, 2007 | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| KOM nov, 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec, 2007 | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| KOM nov, 2007 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS dec, 2007 | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov, 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PS dec, 2007 | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov, 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec, 2007 | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| KOM nov, 2007 | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec, 2006 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije, |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec, 2007

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM nov, 2007

3,8

3,8

3,9

3,9

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec, 2007

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

KOM nov, 2007

2,2

2,0

2,3

2,1

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PS dec, 2007

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

KOM nov, 2007 (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec, 2007

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

KOM nov, 2007

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec, 2007

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

KOM nov, 2007

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec, 2007

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

KOM nov, 2007

2,1

2,2

2,2

2,2

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS dec, 2007

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov, 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

ni podatkov

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PS dec, 2007

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov, 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec, 2007

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

KOM nov, 2007

65,2

60,5

53,3

49,6

ni podatkov

ni podatkov

PK dec, 2006

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije,

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Dopolnitev je bila predložena teden po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru.

(3)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra.

(4)  UL C 71, 28.3.2007, str. 16.

(5)  V tabeli sektorskih saldov ni podatkov zlasti o računu kapitala za leta 2007–2011, kar otežuje oblikovanje ocene.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih,

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % in 3,7 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009,

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, V jesenski napovedi služb Komisije ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov, Program za stabilnost ocenjuje prihodke za leto 2007 v višini 1,5 % BDP v obliki enkratnih ukrepov, Čeprav je ta znesek odhodkov prehodne narave, ga službe Komisije ne opredeljujejo kot enkratni ukrep,

Vir:

Program za konvergenco (PK); Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije,

---

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/14

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2007–2011

(2008/C 73/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Estonije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Estonije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2011.

| (2) | Estonsko gospodarstvo se umirja po obdobju zelo hitre rasti, povezane med drugim z veliko rastjo posojil in na splošno prilagodljivimi monetarnimi pogoji, ki so pripomogli k povečanju porabe in razcvetu nepremičninskega trga. V tem obdobju so se pojavila velika makroekonomska neravnovesja; pomanjkanje delovne sile je nedavno pripomoglo k nastanku inflacijsko-plačne spirale in k rasti plač, ki je prehitela produktivnost, zaradi česar se je poslabšala stroškovna konkurenčnost.
  Estonska proračunska politika, ki ima poseben pomen zaradi omejitev monetarne politike, je na splošno zdrava, s proračunskimi presežki od leta 2002 in majhnim javnofinančnim dolgom. Vendar bi bilo mogoče z restriktivnejšo proračunsko naravnanostjo bolje preprečevati pregrevanje gospodarstva in odpravljati makroekonomska neravnovesja. Ta neravnovesja naj bi se v prihodnjih letih zmanjševala le postopno zaradi napetosti na trgu dela, rasti plač, ki presega produktivnost, pritiska cen in vztrajnih neravnovesij v zunanjem saldu, ki se sicer nekoliko zmanjšujejo. Zmanjševanje tako spremljajo negativna tveganja, čeprav so manjša zaradi dosedanje visoke stopnje prožnosti gospodarstva. |
| --- | --- |

(2)

Estonsko gospodarstvo se umirja po obdobju zelo hitre rasti, povezane med drugim z veliko rastjo posojil in na splošno prilagodljivimi monetarnimi pogoji, ki so pripomogli k povečanju porabe in razcvetu nepremičninskega trga. V tem obdobju so se pojavila velika makroekonomska neravnovesja; pomanjkanje delovne sile je nedavno pripomoglo k nastanku inflacijsko-plačne spirale in k rasti plač, ki je prehitela produktivnost, zaradi česar se je poslabšala stroškovna konkurenčnost.

Estonska proračunska politika, ki ima poseben pomen zaradi omejitev monetarne politike, je na splošno zdrava, s proračunskimi presežki od leta 2002 in majhnim javnofinančnim dolgom. Vendar bi bilo mogoče z restriktivnejšo proračunsko naravnanostjo bolje preprečevati pregrevanje gospodarstva in odpravljati makroekonomska neravnovesja. Ta neravnovesja naj bi se v prihodnjih letih zmanjševala le postopno zaradi napetosti na trgu dela, rasti plač, ki presega produktivnost, pritiska cen in vztrajnih neravnovesij v zunanjem saldu, ki se sicer nekoliko zmanjšujejo. Zmanjševanje tako spremljajo negativna tveganja, čeprav so manjša zaradi dosedanje visoke stopnje prožnosti gospodarstva.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila s 7,5 % leta 2007 na 5,25 % leta 2008 in na povprečno 6,5 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2008 ter na uresničljivih predpostavkah za pozneje. Program napoveduje, da se bo inflacija leta 2008 povečala na 8,5 % in tudi v letu 2009 ostala visoka (5,5 %), kar se zdi realno glede na nedavno zvišanje cen hrane in verjetno zvišanje nadzorovanih cen. Iz teh napovedi je razvidno, da bo napredek Estonije proti nominalni konvergenci omejen. Zunanji primanjkljaj naj bi se zmanjšal v skladu z zmanjšanjem rasti domačega povpraševanja s 14 % BDP leta 2007 na okrog 10 % BDP leta 2009, zatem pa na okrog 8 %; to je uresničljivo, vendar obstaja tveganje, da bo poslabšanje stroškovne konkurenčnosti to izboljšanje oviralo. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila s 7,5 % leta 2007 na 5,25 % leta 2008 in na povprečno 6,5 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2008 ter na uresničljivih predpostavkah za pozneje. Program napoveduje, da se bo inflacija leta 2008 povečala na 8,5 % in tudi v letu 2009 ostala visoka (5,5 %), kar se zdi realno glede na nedavno zvišanje cen hrane in verjetno zvišanje nadzorovanih cen. Iz teh napovedi je razvidno, da bo napredek Estonije proti nominalni konvergenci omejen. Zunanji primanjkljaj naj bi se zmanjšal v skladu z zmanjšanjem rasti domačega povpraševanja s 14 % BDP leta 2007 na okrog 10 % BDP leta 2009, zatem pa na okrog 8 %; to je uresničljivo, vendar obstaja tveganje, da bo poslabšanje stroškovne konkurenčnosti to izboljšanje oviralo.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v najnovejši posodobljeni različici programa za konvergenco ocenjen na 2,6 % BDP, pri čemer je ciljni presežek v predhodni posodobljeni različici programa znašal 1,2 % BDP. Boljši rezultat, napovedan tudi v jesenski napovedi služb Komisije, je v veliki meri odvisen od prenosa rezultata v letu 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, v manjši meri pa tudi od rasti prihodkov, ki je bila veliko večja od pričakovane in je več kot izravnala rast odhodkov, ki je bila občutno večja od predvidene v proračunu. Izvrševanje proračuna v letu 2007 je bilo deloma skladno s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobitvi programa za konvergenco (3). Čeprav se zdi, da je proračunski presežek večji od načrtovanega, se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v primerjavi s prejšnjim letom verjetno poslabšal za več kot 0,5 odstotne točke BDP, kar pomeni prociklično naravnanost v času ugodnih razmer. Poleg tega je bilo povečanje odhodkov zaradi dodatnega proračuna, sprejetega v decembru 2007, v nasprotju s spodbujanjem makroekonomske stabilnosti in zmanjšanjem neravnovesja v zunanjem saldu. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v najnovejši posodobljeni različici programa za konvergenco ocenjen na 2,6 % BDP, pri čemer je ciljni presežek v predhodni posodobljeni različici programa znašal 1,2 % BDP. Boljši rezultat, napovedan tudi v jesenski napovedi služb Komisije, je v veliki meri odvisen od prenosa rezultata v letu 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, v manjši meri pa tudi od rasti prihodkov, ki je bila veliko večja od pričakovane in je več kot izravnala rast odhodkov, ki je bila občutno večja od predvidene v proračunu. Izvrševanje proračuna v letu 2007 je bilo deloma skladno s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobitvi programa za konvergenco (3). Čeprav se zdi, da je proračunski presežek večji od načrtovanega, se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v primerjavi s prejšnjim letom verjetno poslabšal za več kot 0,5 odstotne točke BDP, kar pomeni prociklično naravnanost v času ugodnih razmer. Poleg tega je bilo povečanje odhodkov zaradi dodatnega proračuna, sprejetega v decembru 2007, v nasprotju s spodbujanjem makroekonomske stabilnosti in zmanjšanjem neravnovesja v zunanjem saldu.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je spodbujanje makroekonomske stabilnosti in dolgoročne vzdržnosti javnih financ z ohranjanjem presežka v proračunskem položaju in tako s preseganjem srednjeročnega cilja, ki je opredeljen kot strukturni saldo. Javnofinančni nominalni presežek naj bi se zmanjšal z 2,6 % BDP leta 2007 na 1,3 % BDP leta 2008, zatem pa na nekaj manj kot 1 % v zadnjih letih programskega obdobja. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo zmanjšal z 1,25 % BDP leta 2007 na 0,75 % BDP leta 2008, po letu 2008 pa se bo spet povečal na 1,5–1,25 % BDP.
  V primerjavi s predhodno posodobitvijo programa za konvergenco so bili proračunski cilji za leto 2008 potrjeni ter zmanjšani za okrog 0,5 odstotne točke BDP za naslednja leta, in sicer na podlagi popravka gospodarskih napovedi navzdol in popravka napovedi inflacije navzgor. Javnofinančni prihodki naj bi se v programskem obdobju glede na BDP zmanjšali za okrog 1 odstotno točko, predvsem zaradi manjšega deleža davkov od dohodka in premoženja, ki so posledica postopnega zmanjševanja davčne stopnje na dohodke. Odhodki naj bi se v programskem obdobju povečali za okrog 1 odstotno točko, k čemer bo najbolj pripomoglo povečanje socialnih plačil, zlasti pokojnin zaradi uvedbe bolj velikodušnega pravila o uskladitvi. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je spodbujanje makroekonomske stabilnosti in dolgoročne vzdržnosti javnih financ z ohranjanjem presežka v proračunskem položaju in tako s preseganjem srednjeročnega cilja, ki je opredeljen kot strukturni saldo. Javnofinančni nominalni presežek naj bi se zmanjšal z 2,6 % BDP leta 2007 na 1,3 % BDP leta 2008, zatem pa na nekaj manj kot 1 % v zadnjih letih programskega obdobja. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo zmanjšal z 1,25 % BDP leta 2007 na 0,75 % BDP leta 2008, po letu 2008 pa se bo spet povečal na 1,5–1,25 % BDP.

V primerjavi s predhodno posodobitvijo programa za konvergenco so bili proračunski cilji za leto 2008 potrjeni ter zmanjšani za okrog 0,5 odstotne točke BDP za naslednja leta, in sicer na podlagi popravka gospodarskih napovedi navzdol in popravka napovedi inflacije navzgor. Javnofinančni prihodki naj bi se v programskem obdobju glede na BDP zmanjšali za okrog 1 odstotno točko, predvsem zaradi manjšega deleža davkov od dohodka in premoženja, ki so posledica postopnega zmanjševanja davčne stopnje na dohodke. Odhodki naj bi se v programskem obdobju povečali za okrog 1 odstotno točko, k čemer bo najbolj pripomoglo povečanje socialnih plačil, zlasti pokojnin zaradi uvedbe bolj velikodušnega pravila o uskladitvi.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo na splošno uravnotežena. Po eni strani so makroekonomske predpostavke za leto 2008 previdne, obstaja pa možnost, da bo proračunski rezultat boljši od pričakovanega v programu. Program zagotavlja podrobne informacije o predvidenih ukrepih na področju prihodkov, napovedi glede davkov pa se zdijo uresničljive. Po drugi strani se je zadnja leta kljub na splošno dobrim rezultatom dogajalo, da se je del prihodkov, ki so bili večji od pričakovanih, prek dodatnih proračunov preusmeril v povečanje odhodkov, tako da so bili ciljni odhodki prekoračeni. Če bo upočasnitev gospodarstva večja in/ali dolgotrajnejša, kot predvideva program, bi to tudi negativno vplivalo na javne finance. Če bi se hitra rast estonskega gospodarstva, ki temelji na posojilih in domačem povpraševanju, nenadoma upočasnila ali če bi se sestava rasti občutno spremenila, tako da bi manj temeljila na davkih, bi bil lahko proračun pod pritiskom. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo na splošno uravnotežena. Po eni strani so makroekonomske predpostavke za leto 2008 previdne, obstaja pa možnost, da bo proračunski rezultat boljši od pričakovanega v programu. Program zagotavlja podrobne informacije o predvidenih ukrepih na področju prihodkov, napovedi glede davkov pa se zdijo uresničljive. Po drugi strani se je zadnja leta kljub na splošno dobrim rezultatom dogajalo, da se je del prihodkov, ki so bili večji od pričakovanih, prek dodatnih proračunov preusmeril v povečanje odhodkov, tako da so bili ciljni odhodki prekoračeni. Če bo upočasnitev gospodarstva večja in/ali dolgotrajnejša, kot predvideva program, bi to tudi negativno vplivalo na javne finance. Če bi se hitra rast estonskega gospodarstva, ki temelji na posojilih in domačem povpraševanju, nenadoma upočasnila ali če bi se sestava rasti občutno spremenila, tako da bi manj temeljila na davkih, bi bil lahko proračun pod pritiskom.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje z znatno rezervo, kakor je predvideno v programu. Vendar poslabšanje strukturnega presežka v letu 2008 ustreza fiskalni ekspanziji, kar predstavlja tveganje, da se bo naravnanost proračunske politike programa izkazala za prociklično, če bo gospodarstvo še naprej tako hitro raslo. To ne bi bilo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega se mora na tej stopnji cikla, ko se je gospodarstvo pričelo upočasnjevati, vendar še vedno obstajajo precejšnja makroekonomska neravnovesja, proračunska politika izogibati temu, da bi ta neravnovesja še poslabšala. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje z znatno rezervo, kakor je predvideno v programu. Vendar poslabšanje strukturnega presežka v letu 2008 ustreza fiskalni ekspanziji, kar predstavlja tveganje, da se bo naravnanost proračunske politike programa izkazala za prociklično, če bo gospodarstvo še naprej tako hitro raslo. To ne bi bilo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega se mora na tej stopnji cikla, ko se je gospodarstvo pričelo upočasnjevati, vendar še vedno obstajajo precejšnja makroekonomska neravnovesja, proračunska politika izogibati temu, da bi ta neravnovesja še poslabšala.

| (8) | Na splošno se zdi, da je Estonija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski učinek staranja prebivalstva je med najmanjšimi v EU in tako naj bi v skladu s programom tudi ostalo, tudi če upoštevamo učinke nedavne spremembe pravila o uskladitvi pokojnin. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Estoniji zelo nizka, ohranjanje zdravih javnih financ, ki je v skladu s proračunskimi načrti za celotno programsko obdobje, pa bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno se zdi, da je Estonija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski učinek staranja prebivalstva je med najmanjšimi v EU in tako naj bi v skladu s programom tudi ostalo, tudi če upoštevamo učinke nedavne spremembe pravila o uskladitvi pokojnin. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Estoniji zelo nizka, ohranjanje zdravih javnih financ, ki je v skladu s proračunskimi načrti za celotno programsko obdobje, pa bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je konvergenčni program do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. V posodobljeni različici programa za konvergenco so tako podrobno obravnavani ukrepi proračunske politike in revizija pokojninskega sistema, ki so bili napovedani v nacionalnem programu reform. Vendar manjka kvalitativna ocena splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije. Poleg tega se zdi, da podatki o neposrednih proračunskih stroških in prihrankih, pa tudi napovedi v zvezi z glavnimi reformami, predvidenimi v nacionalnem programu reform, niso popolni, zlasti kar zadeva ukrepe, ki so bolj mikroekonomske narave ali so povezani z zaposlovanjem, na primer odhodki za R&R, vseživljenjsko učenje, poklicno usposabljanje in aktivne politike na trgu dela. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je konvergenčni program do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. V posodobljeni različici programa za konvergenco so tako podrobno obravnavani ukrepi proračunske politike in revizija pokojninskega sistema, ki so bili napovedani v nacionalnem programu reform. Vendar manjka kvalitativna ocena splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije. Poleg tega se zdi, da podatki o neposrednih proračunskih stroških in prihrankih, pa tudi napovedi v zvezi z glavnimi reformami, predvidenimi v nacionalnem programu reform, niso popolni, zlasti kar zadeva ukrepe, ki so bolj mikroekonomske narave ali so povezani z zaposlovanjem, na primer odhodki za R&R, vseživljenjsko učenje, poklicno usposabljanje in aktivne politike na trgu dela.

| (10) | Da bi ponovno vzpostavili uravnotežen potek konvergence in zagotovili nadaljnje uspešno sodelovanje v MDT II, bodo potrebna odločna prizadevanja na področju proračunske politike. Ob vključitvi v mehanizem je Estonija prevzela obveze na področju proračunske, finančne in strukturne politike. Proračunski rezultati so v MDT II na splošno dobri, čeprav nedavna proračunska naravnanost ni bila posebno ambiciozna glede na začetno stanje in fazo gospodarskega ciklusa, kar je morda v letu 2007 pripeljalo do procikličnosti. Zahteve glede rezerv in nadzora so poostrene, tako da pomagajo omejevati hitro rast posojil, vendar se zdi, da je neposredni učinek na povečevanje posojanja omejen. Rast plač se je ob hitri gospodarski rasti in napetostih na trgu dela najprej v zasebnem sektorju nato pa tudi v javnem zelo povečala ter trenutno predstavlja glavni izziv za estonsko gospodarstvo. Estonija je v nacionalnem programu reform načrtovala ukrepe za povečanje prožnosti trga dela, nedavno pa se je obvezala, da bo uvedla nadaljnje ukrepe za povečanje produktivnosti v celotnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(10)

Da bi ponovno vzpostavili uravnotežen potek konvergence in zagotovili nadaljnje uspešno sodelovanje v MDT II, bodo potrebna odločna prizadevanja na področju proračunske politike. Ob vključitvi v mehanizem je Estonija prevzela obveze na področju proračunske, finančne in strukturne politike. Proračunski rezultati so v MDT II na splošno dobri, čeprav nedavna proračunska naravnanost ni bila posebno ambiciozna glede na začetno stanje in fazo gospodarskega ciklusa, kar je morda v letu 2007 pripeljalo do procikličnosti. Zahteve glede rezerv in nadzora so poostrene, tako da pomagajo omejevati hitro rast posojil, vendar se zdi, da je neposredni učinek na povečevanje posojanja omejen. Rast plač se je ob hitri gospodarski rasti in napetostih na trgu dela najprej v zasebnem sektorju nato pa tudi v javnem zelo povečala ter trenutno predstavlja glavni izziv za estonsko gospodarstvo. Estonija je v nacionalnem programu reform načrtovala ukrepe za povečanje prožnosti trga dela, nedavno pa se je obvezala, da bo uvedla nadaljnje ukrepe za povečanje produktivnosti v celotnem gospodarstvu.

| (11) | V zvezi z zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja glede programov za stabilnost in kovergenco, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja glede programov za stabilnost in kovergenco, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4).

Splošni zaključek je, da je cilj programa ohraniti trden proračunski položaj skozi celotno obdobje, pri tem pa ohranjati presežke nad srednjeročnim ciljem, čeprav se ti nekoliko zmanjšujejo. Proračunski cilji se zdijo uresničljivi. Makroekonomska neravnovesja, ki so v gospodarstvu nastala v letih močne rasti, zlasti rast plač, ki presega rast produktivnosti, pritiski cen in povečevanje neto zadolževanja v razmerju do ostalega sveta, naj bi se zmanjšala le postopoma, upočasnitev gospodarstva pa spremljajo negativna tveganja. Določitev proračunske strategije, katere namen je preseči srednjeročni cilj, pomeni korak naprej pri reševanju teh makroekonomskih izzivov. Kljub temu se zdi, da je bila proračunska politika v letu 2007 prociklična in da bi se lahko to nadaljevalo tudi v letu 2008, če bo estonsko gospodarstvo še naprej tako hitro raslo. V letu 2008 bi bilo priporočljivo ohraniti na splošno nevtralno proračunsko naravnanost, saj bi bilo to v sedanji fazi cikla v podporo prilagoditvi, če se bodo neravnovesja, ki so nastala v obdobju zelo velike rasti, nadaljevala. Dolgoročna vzdržnost javnih financ je po ocenah izpostavljena nizkemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene in tudi zaradi potrebe, da se zagotovita trajnostna konvergenca in uspešno sodelovanje v MDT II, se Estonija poziva, da prispeva k zmanjšanju tveganj za makroekonomsko stabilnost, in sicer tako, da:

| (i) | si v letu 2008 in pozneje prizadeva za nevtralno proračunsko naravnanost ter tako prispeva k nadzorovani prilagoditvi k uravnoteženem poteku konvergence; |
| --- | --- |

(i)

si v letu 2008 in pozneje prizadeva za nevtralno proračunsko naravnanost ter tako prispeva k nadzorovani prilagoditvi k uravnoteženem poteku konvergence;

| (ii) | priporočeno proračunsko naravnanost dopolni z zagotavljanjem ustrezne politike plač v javnem sektorju in nadaljnjih reform trga dela ter ohrani hitro rast produktivnosti, tako da bo omejila inflacijske pritiske. |
| --- | --- |

(ii)

priporočeno proračunsko naravnanost dopolni z zagotavljanjem ustrezne politike plač v javnem sektorju in nadaljnjih reform trga dela ter ohrani hitro rast produktivnosti, tako da bo omejila inflacijske pritiske.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2007 | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| COM nov. 2007 | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | KP nov. 2007 | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| COM nov. 2007 | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2007 | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| COM nov. 2007 (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| COM nov. 2007 | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| COM nov. 2007 | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| COM nov. 2007 | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP nov. 2007 | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| COM nov. 2007 | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP nov. 2007 | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| COM nov. 2007 | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| COM nov. 2007 | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec 2006 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2007

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

COM nov. 2007

11,2

7,8

6,4

6,2

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

KP nov. 2007

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

COM nov. 2007

4,4

6,3

7,3

4,8

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2007

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

COM nov. 2007 (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP nov. 2007

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

COM nov. 2007

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2007

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

COM nov. 2007

3,6

3,0

1,9

1,0

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2007

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

COM nov. 2007

3,7

3,1

2,1

1,1

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP nov. 2007

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

COM nov. 2007

2,7

2,4

1,9

1,5

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP nov. 2007

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

COM nov. 2007

2,2

1,8

1,4

1,5

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2007

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

COM nov. 2007

4,0

2,8

2,3

2,0

ni podatkov

ni podatkov

KP dec 2006

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V oceni sta upoštevani zlasti jesenska napoved služb Komisije in ocena Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 72, 29.3.2007, str. 5.

(4)  Predvsem ni podatkov o predpostavkah glede nominalnega efektivnega menjalnega tečaja. Poleg tega so uporabljene predpostavke o obrestnih merah v euroobmočju, čeprav je to mogoče utemeljiti s tem, da v Estoniji ni dovolj reprezentativnih kazalcev obrestne mere za estonsko krono.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 8,8 %, 8,7 %, 8,4 % in 8,1 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so leta 2006 predstavljali 0,7 % BDP, leta 2007 0,6 % BDP, leta 2008 pa 0,5 % BDP; glede na najnovejši program vsi povečujejo presežek. Po mnenju služb Komisije v letu 2006 pri 0,2 % BDP ni šlo za enkratne ukrepe.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/18

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 73/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Latvije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Latvije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2010.

| (2) | Po obdobju neprekinjene visoke rasti od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja se je realni BDP Latvije v obdobju 2005–2007 povečeval za dvomestno številko. Gonilo rasti je bilo predvsem močno povečanje posojil, ki je spodbudilo rast zasebne porabe in naložb v nepremičnine, pri čemer je neto zunanje zadolževanje po letu 2006 preseglo 20 % BDP.
  Glede na visoko stopnjo evroizacije v okviru ozko določenega menjalnega razmerja znotraj MDT II so monetarni pogoji prilagodljivi. Poleg pregrevanja na strani povpraševanja je pomanjkanje delovne sile prispevalo k pojavu inflacijsko-plačne spirale z zelo visoko rastjo plač, ki je presegla produktivnost, kar je privedlo do najvišje stopnje inflacije v EU, konkurenčnost na področju stroškov pa se hitro slabša. Ob pomoči svežnja ukrepov, ki so jih organi sprejeli spomladi 2007, se nepremičninski trg in domača poraba nekoliko upočasnjujeta, vendar pa so potrebni nadaljnji koraki v tej smeri, da bi dosegli neovirano prilagoditev na poti do trajnostne rasti. V tem okviru se proračunska politika ni dovolj ukvarjala z nastajajočimi šibkimi točkami. Ključnega pomena za reševanje notranjih in zunanjih neravnovesij bodo bolj ambiciozna proračunska naravnanost, upoštevanje ustreznega srednjeročnega proračunskega okvira, določitev prednostnih področij pri javnih izdatkih in ponovna proučitev davčnih instrumentov, da bi se izognili spodbujanju povpraševanja v sektorjih, ki ne prispevajo veliko k srednjeročnemu in dolgoročnemu potencialu ponudbe gospodarstva, ter odgovornejša rast plač v javnem sektorju. Za spodbujanje procesa dohitevanja so potrebne strukturne reforme in odprava ozkih grl, da bi okrepili ponudbo v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(2)

Po obdobju neprekinjene visoke rasti od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja se je realni BDP Latvije v obdobju 2005–2007 povečeval za dvomestno številko. Gonilo rasti je bilo predvsem močno povečanje posojil, ki je spodbudilo rast zasebne porabe in naložb v nepremičnine, pri čemer je neto zunanje zadolževanje po letu 2006 preseglo 20 % BDP.

Glede na visoko stopnjo evroizacije v okviru ozko določenega menjalnega razmerja znotraj MDT II so monetarni pogoji prilagodljivi. Poleg pregrevanja na strani povpraševanja je pomanjkanje delovne sile prispevalo k pojavu inflacijsko-plačne spirale z zelo visoko rastjo plač, ki je presegla produktivnost, kar je privedlo do najvišje stopnje inflacije v EU, konkurenčnost na področju stroškov pa se hitro slabša. Ob pomoči svežnja ukrepov, ki so jih organi sprejeli spomladi 2007, se nepremičninski trg in domača poraba nekoliko upočasnjujeta, vendar pa so potrebni nadaljnji koraki v tej smeri, da bi dosegli neovirano prilagoditev na poti do trajnostne rasti. V tem okviru se proračunska politika ni dovolj ukvarjala z nastajajočimi šibkimi točkami. Ključnega pomena za reševanje notranjih in zunanjih neravnovesij bodo bolj ambiciozna proračunska naravnanost, upoštevanje ustreznega srednjeročnega proračunskega okvira, določitev prednostnih področij pri javnih izdatkih in ponovna proučitev davčnih instrumentov, da bi se izognili spodbujanju povpraševanja v sektorjih, ki ne prispevajo veliko k srednjeročnemu in dolgoročnemu potencialu ponudbe gospodarstva, ter odgovornejša rast plač v javnem sektorju. Za spodbujanje procesa dohitevanja so potrebne strukturne reforme in odprava ozkih grl, da bi okrepili ponudbo v gospodarstvu.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva t.i. mehak pristanek s postopnim zmanjšanjem realne rasti BDP z 10,5 % leta 2007 na 6,8 % do leta 2010. Glede na program bo domače povpraševanje še naprej najbolj prispevalo k rasti, čeprav naj bi se med letoma 2007 in 2008 občutno upočasnilo. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Vendar predvidena upočasnitev domačega povpraševanja še zdaleč ni gotova stvar, gospodarski scenarij programa pa spremljajo zelo velika tveganja v zvezi z makroekonomsko stabilnostjo, vključno z nadaljnjim pregrevanjem ob precejšnjem tveganju za nenadno upočasnitev v kasnejši fazi. Poleg tega brez večje prilagoditve skupnega povpraševanja in ponudbe, kot ju določa program, zunanji položaj države dolgoročno ne bo trajnosten.
  Iz napovedi programa glede inflacije, ki se zdijo uresničljive, je razvidno, da se bo Latvija vsaj do leta 2008 še bolj odmikala od nominalne konvergence. Poleg tega ostajajo velike negotovosti, med drugim zaradi nihanja cen energije in drugega blaga ter vprašanja, kako se bo razvijala inflacijsko-plačna spirala. Omejitev plač v javnem sektorju je ključnega pomena za zmanjšanje rasti plač v celotnem gospodarstvu, ki je nujno za prekinitev sedanje dinamike stroškov in cen ter za zaustavitev hitrega slabšanja konkurenčnosti na področju stroškov. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva t.i. mehak pristanek s postopnim zmanjšanjem realne rasti BDP z 10,5 % leta 2007 na 6,8 % do leta 2010. Glede na program bo domače povpraševanje še naprej najbolj prispevalo k rasti, čeprav naj bi se med letoma 2007 in 2008 občutno upočasnilo. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Vendar predvidena upočasnitev domačega povpraševanja še zdaleč ni gotova stvar, gospodarski scenarij programa pa spremljajo zelo velika tveganja v zvezi z makroekonomsko stabilnostjo, vključno z nadaljnjim pregrevanjem ob precejšnjem tveganju za nenadno upočasnitev v kasnejši fazi. Poleg tega brez večje prilagoditve skupnega povpraševanja in ponudbe, kot ju določa program, zunanji položaj države dolgoročno ne bo trajnosten.

Iz napovedi programa glede inflacije, ki se zdijo uresničljive, je razvidno, da se bo Latvija vsaj do leta 2008 še bolj odmikala od nominalne konvergence. Poleg tega ostajajo velike negotovosti, med drugim zaradi nihanja cen energije in drugega blaga ter vprašanja, kako se bo razvijala inflacijsko-plačna spirala. Omejitev plač v javnem sektorju je ključnega pomena za zmanjšanje rasti plač v celotnem gospodarstvu, ki je nujno za prekinitev sedanje dinamike stroškov in cen ter za zaustavitev hitrega slabšanja konkurenčnosti na področju stroškov.

| (4) | Za leto 2007 je predhodni program prvotno načrtoval proračunski primanjkljaj v višini 1,3 % BDP, nova posodobljena različica pa napoveduje proračunski presežek v višini 0,3 % BDP. Jesenska napoved je za leto 2007 predvidela proračunski presežek v višini 0,9 % BDP, kar je zelo blizu začasnemu rezultatu proračunskega presežka v višini 0,8 % BDP. Za strukturni primanjkljaj, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se ocenjuje, da je padel z 1 % BDP leta 2006 na 0,5 % BDP leta 2007. Razlika med nominalno vrednostjo iz jesenske napovedi in ciljem iz predhodnega programa odraža večje prihodke, ki pa jih je deloma izravnala rast odhodkov, ki je bila večja od načrtovane. Celo ob presežku v višini skoraj 0,8 % BDP je bila proračunska politika leta 2007 le deloma skladna s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi konvergenčnega programa (3), saj je glede na povpraševanje, ki je še vedno veliko, in tveganja za stabilnost očitno, da proračunska politika ni izpolnila zahtev. Kljub temu je bil dosežen napredek pri omejevanju prej običajnega povečanja porabe javnih institucij ob koncu leta, pri čemer so se upoštevale smernice, ki jih je v ta namen sprejela vlada novembra 2007. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je predhodni program prvotno načrtoval proračunski primanjkljaj v višini 1,3 % BDP, nova posodobljena različica pa napoveduje proračunski presežek v višini 0,3 % BDP. Jesenska napoved je za leto 2007 predvidela proračunski presežek v višini 0,9 % BDP, kar je zelo blizu začasnemu rezultatu proračunskega presežka v višini 0,8 % BDP. Za strukturni primanjkljaj, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se ocenjuje, da je padel z 1 % BDP leta 2006 na 0,5 % BDP leta 2007. Razlika med nominalno vrednostjo iz jesenske napovedi in ciljem iz predhodnega programa odraža večje prihodke, ki pa jih je deloma izravnala rast odhodkov, ki je bila večja od načrtovane. Celo ob presežku v višini skoraj 0,8 % BDP je bila proračunska politika leta 2007 le deloma skladna s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi konvergenčnega programa (3), saj je glede na povpraševanje, ki je še vedno veliko, in tveganja za stabilnost očitno, da proračunska politika ni izpolnila zahtev. Kljub temu je bil dosežen napredek pri omejevanju prej običajnega povečanja porabe javnih institucij ob koncu leta, pri čemer so se upoštevale smernice, ki jih je v ta namen sprejela vlada novembra 2007.

| (5) | Glavni cilj proračunske strategije je spodbujati makroekonomsko stabilnost, pri čemer naj bi se srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen leta 2006, še naprej spoštoval, in sicer z naraščajočo rezervo v programskem obdobju. V primerjavi s predhodnih programom, po katerem je bilo načrtovano, da bo srednjeročni cilj dosežen šele leta 2008, nova posodobljena različica na splošno potrjuje predvideno smer konsolidacije, vendar z veliko boljšega proračunskega izhodiščnega položaja na podlagi večinoma nespremenjenega makroekonomskega scenarija. V skladu z izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa naj bi se strukturni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 0,5 % BDP leta 2007 na presežek v višini 0,5 % BDP leta 2008 ter za 0,5 odstotne točke letno v obdobju 2009–2010. Dve tretjini povečanja nominalnega presežka za skoraj 1 odstotno točko BDP sta posledica povečanja deleža prihodkov glede na BDP, ena tretjina pa je posledica zmanjšanja deleža odhodkov glede na BDP. Kar zadeva prihodke, napovedano povečanje neposrednih davkov in „drugih prihodkov“ kot delež BDP več kot izravna napovedano zmanjšanje socialnih prispevkov zaradi pokojninske reforme, ki je v teku. Omejitev odhodkov pri javni porabi in kompenzacijah zaposlenih glede na BDP (ki je ukrepi iz programa ne zagotavljajo) naj bi v proračunu zagotovila prostor za predlagana povečanja socialnih plačil, tudi na področju pokojnin in otroških dodatkov, ter javnih naložb. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj proračunske strategije je spodbujati makroekonomsko stabilnost, pri čemer naj bi se srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen leta 2006, še naprej spoštoval, in sicer z naraščajočo rezervo v programskem obdobju. V primerjavi s predhodnih programom, po katerem je bilo načrtovano, da bo srednjeročni cilj dosežen šele leta 2008, nova posodobljena različica na splošno potrjuje predvideno smer konsolidacije, vendar z veliko boljšega proračunskega izhodiščnega položaja na podlagi večinoma nespremenjenega makroekonomskega scenarija. V skladu z izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa naj bi se strukturni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 0,5 % BDP leta 2007 na presežek v višini 0,5 % BDP leta 2008 ter za 0,5 odstotne točke letno v obdobju 2009–2010. Dve tretjini povečanja nominalnega presežka za skoraj 1 odstotno točko BDP sta posledica povečanja deleža prihodkov glede na BDP, ena tretjina pa je posledica zmanjšanja deleža odhodkov glede na BDP. Kar zadeva prihodke, napovedano povečanje neposrednih davkov in „drugih prihodkov“ kot delež BDP več kot izravna napovedano zmanjšanje socialnih prispevkov zaradi pokojninske reforme, ki je v teku. Omejitev odhodkov pri javni porabi in kompenzacijah zaposlenih glede na BDP (ki je ukrepi iz programa ne zagotavljajo) naj bi v proračunu zagotovila prostor za predlagana povečanja socialnih plačil, tudi na področju pokojnin in otroških dodatkov, ter javnih naložb.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili veliko slabši od načrtovanih v programu. Za splošno makroekonomsko stabilnost obstajajo velika tveganja, ki izhajajo iz velikega zunanjega neravnovesja in trenutno pregretega gospodarstva. Če bi se s posojili financirana rast, ki temelji na domači porabi, nenadoma ustavila, bi bil lahko proračun pod velikim pritiskom, saj napovedi programa glede prihodkov temeljijo na predpostavki, da bo poraba še naprej velika in da bodo pogoji na trgu dela ugodni.
  Zdi se, da bo napovedano zmanjšanje deleža odhodkov težko doseči brez podpornih ukrepov. Ker so bile zgornje meje za srednjeročne odhodke za ministrstva in javne ustanove določene šele leta 2007, še ni mogoče presoditi, kako učinkovite so. Rezultati iz zadnjih let kažejo, da gre verjetno za presežke, saj so bili zaradi visoke nominalne rasti vsako leto možni dodatni odhodki v okviru dodatnega proračuna. Poleg tega se program zanaša na velike prihodke iz privatizacije (v skladu s programom naj bi znašali skupaj 0,5 % BDP), vendar je v zvezi s tem veliko negotovosti.. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili veliko slabši od načrtovanih v programu. Za splošno makroekonomsko stabilnost obstajajo velika tveganja, ki izhajajo iz velikega zunanjega neravnovesja in trenutno pregretega gospodarstva. Če bi se s posojili financirana rast, ki temelji na domači porabi, nenadoma ustavila, bi bil lahko proračun pod velikim pritiskom, saj napovedi programa glede prihodkov temeljijo na predpostavki, da bo poraba še naprej velika in da bodo pogoji na trgu dela ugodni.

Zdi se, da bo napovedano zmanjšanje deleža odhodkov težko doseči brez podpornih ukrepov. Ker so bile zgornje meje za srednjeročne odhodke za ministrstva in javne ustanove določene šele leta 2007, še ni mogoče presoditi, kako učinkovite so. Rezultati iz zadnjih let kažejo, da gre verjetno za presežke, saj so bili zaradi visoke nominalne rasti vsako leto možni dodatni odhodki v okviru dodatnega proračuna. Poleg tega se program zanaša na velike prihodke iz privatizacije (v skladu s programom naj bi znašali skupaj 0,5 % BDP), vendar je v zvezi s tem veliko negotovosti..

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za to, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Naravnanost davčne politike, kot je razvidna iz programa, je skladna s paktom za stabilnost in rast, vendar bi jo bilo treba zaostriti glede na obseg gospodarskih neravnovesij in povečano odgovornost fiskalne politike – zaradi skoraj fiksnega sistema menjalnih tečajev v okviru MDT II je na področju monetarne politike zelo malo manevrskega prostora. Možnost, da bo rezultat v letu 2007 boljši od pričakovanega, je treba izkoristiti in si prizadevati za veliko večji presežek v letu 2008. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za to, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Naravnanost davčne politike, kot je razvidna iz programa, je skladna s paktom za stabilnost in rast, vendar bi jo bilo treba zaostriti glede na obseg gospodarskih neravnovesij in povečano odgovornost fiskalne politike – zaradi skoraj fiksnega sistema menjalnih tečajev v okviru MDT II je na področju monetarne politike zelo malo manevrskega prostora. Možnost, da bo rezultat v letu 2007 boljši od pričakovanega, je treba izkoristiti in si prizadevati za veliko večji presežek v letu 2008.

| (8) | Na splošno se zdi, da je Latvija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Latviji je manjši od povprečja EU, odhodki zaradi staranja prebivalstva glede na delež BDP pa naj bi se v naslednjih desetletjih zaradi reforme pokojninskega sistema zmanjšali. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je zelo nizka, izboljšanje proračunskega položaja, ki je napovedano v posodobljeni različici programa za konvergenco, pa bi prispevalo k omejitvi tveganj v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno se zdi, da je Latvija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Latviji je manjši od povprečja EU, odhodki zaradi staranja prebivalstva glede na delež BDP pa naj bi se v naslednjih desetletjih zaradi reforme pokojninskega sistema zmanjšali. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je zelo nizka, izboljšanje proračunskega položaja, ki je napovedano v posodobljeni različici programa za konvergenco, pa bi prispevalo k omejitvi tveganj v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. V poročilu o izvajanju velja za glavni izziv s posledicami za javne finance zagotavljanje makroekonomske stabilnosti, zaradi česar se glavna vloga pripisuje krepitvi proračunske discipline in postopku za načrtovanje proračuna. Program sicer vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije, vendar ne zagotavlja podrobnih informacij o neposrednih proračunskih stroških/prihrankih, povezanih z glavnimi reformami, predvidenimi v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. V poročilu o izvajanju velja za glavni izziv s posledicami za javne finance zagotavljanje makroekonomske stabilnosti, zaradi česar se glavna vloga pripisuje krepitvi proračunske discipline in postopku za načrtovanje proračuna. Program sicer vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije, vendar ne zagotavlja podrobnih informacij o neposrednih proračunskih stroških/prihrankih, povezanih z glavnimi reformami, predvidenimi v nacionalnem programu reform.

| (10) | Proračunska strategija programa je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. Vendar predvidena proračunska naravnanost ne prispeva dovolj k preprečevanju pregrevanja in spodbujanju gospodarske vzdržnosti. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija programa je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. Vendar predvidena proračunska naravnanost ne prispeva dovolj k preprečevanju pregrevanja in spodbujanju gospodarske vzdržnosti.

| (11) | Kar zadeva napredek pri izpolnjevanju zavez v okviru MDT II, so organi sprejeli nekatere ukrepe, vendar je za okrepitev proračunske naravnanosti in omejevanje domačega povpraševanja potrebnih še več ukrepov. Izvedenih je bilo nekaj ukrepov za omejitev rasti posojil, vendar z omejenim učinkom. Protiinflacijski načrt iz marca 2007 je bil korak v pravo smer, čeprav z omejenim takojšnjim učinkom, vendar ni vključeval odločnejših ukrepov, ki so potrebni za stabilizacijo gospodarstva in trajnostno znižanje inflacije. Potrebne so nadaljnje strukturne reforme za okrepitev ponudbe v gospodarstvu in preprečevanje slabšanja konkurenčnosti. Načrt gospodarske stabilizacije, ki ga latvijska vlada trenutno proučuje, bo verjetno vključeval nadaljnje proračunske in davčne ukrepe, pa tudi ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva napredek pri izpolnjevanju zavez v okviru MDT II, so organi sprejeli nekatere ukrepe, vendar je za okrepitev proračunske naravnanosti in omejevanje domačega povpraševanja potrebnih še več ukrepov. Izvedenih je bilo nekaj ukrepov za omejitev rasti posojil, vendar z omejenim učinkom. Protiinflacijski načrt iz marca 2007 je bil korak v pravo smer, čeprav z omejenim takojšnjim učinkom, vendar ni vključeval odločnejših ukrepov, ki so potrebni za stabilizacijo gospodarstva in trajnostno znižanje inflacije. Potrebne so nadaljnje strukturne reforme za okrepitev ponudbe v gospodarstvu in preprečevanje slabšanja konkurenčnosti. Načrt gospodarske stabilizacije, ki ga latvijska vlada trenutno proučuje, bo verjetno vključeval nadaljnje proračunske in davčne ukrepe, pa tudi ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja in konkurenčnosti.

| (12) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, manjkajo v programu nekateri obvezni podatki, neobvezni podatki pa so večinoma zagotovljeni (4). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, manjkajo v programu nekateri obvezni podatki, neobvezni podatki pa so večinoma zagotovljeni (4).

Splošni sklep je, da si program prizadeva zmanjšati gospodarska neravnovesja in prevelik pritisk povpraševanja, in sicer z nekoliko večjim, vendar še vedno zmernim ciljnim presežkom za obdobje 2008–2010, ki presega srednjeročni cilj. Vendar so tveganja za doseganje proračunskih ciljev velika, predvsem zaradi velike makroekonomske negotovosti in preteklih odstopanj od načrtovanih odhodkov. Vendar je nujno potrebna veliko bolj restriktivna proračunska naravnanost, da bi lahko izpolnili cilje programa, ob upoštevanju, da je gospodarstvo odvisno od tveganj glede stabilnosti, ki izhajajo iz inflacijskih pritiskov, vedno slabše konkurenčnosti na področju stroškov in hitro rastočih neto zunanjih obveznosti. Uvedene so bile zgornje meje za srednjeročne odhodke, vendar jih je treba še preizkusiti. Glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ se ocenjuje, da je Latvija izpostavljena nizkemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene in zaradi potrebe, da se zagotovita trajnostna konvergenca in uspešno sodelovanje v MDT II, naj Latvija prispeva k zmanjšanju pritiskov pregrevanja in tveganj za makroekonomsko nestabilnost, in sicer tako, da:

| (i) | si v letu 2008 in pozneje prizadeva za veliko bolj ambiciozne proračunske cilje, kot so predvideni v programu, zlasti z doslednim varčevanjem prihodkov, večjih od pričakovanih, ter upoštevanjem zgornjih mej odhodkov; |
| --- | --- |

(i)

si v letu 2008 in pozneje prizadeva za veliko bolj ambiciozne proračunske cilje, kot so predvideni v programu, zlasti z doslednim varčevanjem prihodkov, večjih od pričakovanih, ter upoštevanjem zgornjih mej odhodkov;

| (ii) | v okviru splošnih omejitev odhodkov v javnem sektorju, določenih v okviru srednjeročnega okvira proračunskega načrtovanja, skrbno določi prednostna področja pri javnih izdatkih in ponovno prouči davčne instrumente, da bi se izognili spodbujanju povpraševanja v sektorjih, ki ne prispevajo veliko k srednjeročnemu in dolgoročnemu potencialu ponudbe v gospodarstvu; |
| --- | --- |

(ii)

v okviru splošnih omejitev odhodkov v javnem sektorju, določenih v okviru srednjeročnega okvira proračunskega načrtovanja, skrbno določi prednostna področja pri javnih izdatkih in ponovno prouči davčne instrumente, da bi se izognili spodbujanju povpraševanja v sektorjih, ki ne prispevajo veliko k srednjeročnemu in dolgoročnemu potencialu ponudbe v gospodarstvu;

| (iii) | sprejme dodatne usmeritve za omejitev inflacijskih pritiskov, tudi z odgovornim določanjem plač v javnem sektorju, ter tako prispeva k velikemu zmanjšanju rasti plač v celotnem gospodarstvu, ki je nujno za prekinitev sedanje dinamike stroškov in cen ter za zaustavitev hitrega slabšanja konkurenčnosti na področju stroškov. |
| --- | --- |

(iii)

sprejme dodatne usmeritve za omejitev inflacijskih pritiskov, tudi z odgovornim določanjem plač v javnem sektorju, ter tako prispeva k velikemu zmanjšanju rasti plač v celotnem gospodarstvu, ki je nujno za prekinitev sedanje dinamike stroškov in cen ter za zaustavitev hitrega slabšanja konkurenčnosti na področju stroškov.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| KOM nov. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) (%) | PK nov. 2007 | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| KOM nov. 2007 | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2007 | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| KOM nov. 2007 (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| KOM nov. 2007 | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| KOM nov. 2007 | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | ni podatkov |
| PK jan. 2007 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2007

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

KOM nov. 2007

11,9

10,5

7,2

6,2

ni podatkov

PK jan. 2007

11,5

9,0

7,5

7,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %) (%)

PK nov. 2007

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

KOM nov. 2007

6,6

9,6

9,8

6,0

ni podatkov

PK jan. 2007

6,6

6,4

5,2

4,2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2007

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

KOM nov. 2007 (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

ni podatkov

PK jan. 2007

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

KOM nov. 2007

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

ni podatkov

PK jan. 2007

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

KOM nov. 2007

– 0,3

0,9

0,8

0,5

ni podatkov

PK jan. 2007

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

KOM nov. 2007

0,2

1,3

1,2

0,9

ni podatkov

PK jan. 2007

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

ni podatkov

PK jan. 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

ni podatkov

PK jan. 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK nov. 2007

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

KOM nov. 2007

10,6

10,2

7,8

6,4

ni podatkov

PK jan. 2007

10,7

10,5

10,6

9,4

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva zlasti jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 89, 24.4.2007, str. 15.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o davkih na kapital (obvezni podatki), podkomponentah usklajevanja stanj in tokov ter nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov iz programov.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 9,8 %, 9,8 %, 9,3 % oziroma 8,9 % v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program in jesensko napoved ni enkratnih ali drugih začasnih ukrepov.

Viri:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/23

---

SKLEP SVETA

z dne 17. marca 2008

o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije

(2008/C 73/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1) in zlasti člena 79 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 79 Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da bi Svet moral za člane upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije imenovati po enega predstavnika iz vsake države članice. |
| --- | --- |

(1)

Člen 79 Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da bi Svet moral za člane upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije imenovati po enega predstavnika iz vsake države članice.

| (2) | Svet je s Sklepom z dne 7. junija 2007 (2) imenoval 27 članov upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je s Sklepom z dne 7. junija 2007 (2) imenoval 27 članov upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije.

| (3) | Romunska vlada je Svet obvestila, da namerava romunskega predstavnika v upravnem odboru zamenjati, zato je podala predlog za imenovanje novega predstavnika, ki bi ga bilo treba imenovati za obdobje do 31. maja 2011 – |
| --- | --- |

(3)

Romunska vlada je Svet obvestila, da namerava romunskega predstavnika v upravnem odboru zamenjati, zato je podala predlog za imenovanje novega predstavnika, ki bi ga bilo treba imenovati za obdobje do 31. maja 2011 –

SKLENIL:

Člen 1

G. Teodor OGNEAN, romunski državljan, rojen 21. februarja 1947, se imenuje za člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije namesto Ge. Rodice MOROHOI, in sicer za obdobje od 20. marca 2008 do 31. maja 2011.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Popravljena različica v UL L 136, 29.5.2007, str. 3

1

(2)  UL C 134, 16.6.2007, str. 6.

2

---

Komisija

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/24

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. marca 2008

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5771 |
| JPY | japonski jen | 154,42 |
| DKK | danska krona | 7,4595 |
| GBP | funt šterling | 0,7817 |
| SEK | švedska krona | 9,455 |
| CHF | švicarski frank | 1,561 |
| ISK | islandska krona | 121,79 |
| NOK | norveška krona | 8,0675 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,25 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 257,51 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6971 |
| PLN | poljski zlot | 3,5297 |
| RON | romunski leu | 3,7285 |
| SKK | slovaška krona | 32,408 |
| TRY | turška lira | 1,9505 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6974 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5674 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,2535 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9509 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1708 |
| KRW | južnokorejski won | 1 600,91 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,6424 |
| CNY | kitajski juan | 11,1675 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,255 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 509,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9951 |
| PHP | filipinski peso | 65,134 |
| RUB | ruski rubelj | 37,079 |
| THB | tajski bat | 49,218 |
| BRL | brazilski real | 2,6861 |
| MXN | mehiški peso | 16,9262 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5771

JPY

japonski jen

154,42

DKK

danska krona

7,4595

GBP

funt šterling

0,7817

SEK

švedska krona

9,455

CHF

švicarski frank

1,561

ISK

islandska krona

121,79

NOK

norveška krona

8,0675

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,25

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

257,51

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6971

PLN

poljski zlot

3,5297

RON

romunski leu

3,7285

SKK

slovaška krona

32,408

TRY

turška lira

1,9505

AUD

avstralski dolar

1,6974

CAD

kanadski dolar

1,5674

HKD

hongkonški dolar

12,2535

NZD

novozelandski dolar

1,9509

SGD

singapurski dolar

2,1708

KRW

južnokorejski won

1 600,91

ZAR

južnoafriški rand

12,6424

CNY

kitajski juan

11,1675

HRK

hrvaška kuna

7,255

IDR

indonezijska rupija

14 509,32

MYR

malezijski ringit

4,9951

PHP

filipinski peso

65,134

RUB

ruski rubelj

37,079

THB

tajski bat

49,218

BRL

brazilski real

2,6861

MXN

mehiški peso

16,9262

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5125 – Marel/SFS)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 73/08)

| 1. | Komisija je 12. marec 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Marel Food Systems hf. („Marel“, Islandija) z nakupom delnic in sredstev pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Stork Food Systems („SFS“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. marec 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Marel Food Systems hf. („Marel“, Islandija) z nakupom delnic in sredstev pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Stork Food Systems („SFS“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Marel: razvoj, proizvodnja, prodaja in servisiranje strojev in sistemov za primarno predelavo rib in perutnine ter nadaljnjo predelavo rib, rdečega mesa in perutnine, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Marel: razvoj, proizvodnja, prodaja in servisiranje strojev in sistemov za primarno predelavo rib in perutnine ter nadaljnjo predelavo rib, rdečega mesa in perutnine,

| — | za SFS: razvoj, proizvodnja, prodaja in servisiranje strojev in opreme za primarno predelavo perutnine ter nadaljnjo predelavo rib, rdečega mesa in perutnine. |
| --- | --- |

—

za SFS: razvoj, proizvodnja, prodaja in servisiranje strojev in opreme za primarno predelavo perutnine ter nadaljnjo predelavo rib, rdečega mesa in perutnine.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5125 – Marel/SFS na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5125 – Marel/SFS na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 19.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 73/26

---

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla

(2008/C 73/09)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„BŒUF DE BAZAS“

ES št.: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Naslov: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Naziv:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Naslov:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon:

(33) 153 89 80 00

Telefaks:

(33) 142 25 57 97

E-naslov:

info@inao.gouv.fr

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Naslov: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Naziv:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Naslov:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Telefon:

(33) 556 25 03 32

Telefaks:

(33) 556 25 23 80

E-naslov:

bazas.elevage@expalliance.fr

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.1 – Sveže meso (in drobovina)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv: „Bœuf de Bazas“

4.2   Opis: Govedo pasme Bazadaise, Blonde d'Aquitaine ali križanec teh dveh pasem.

Sveže meso: celoten trup, polovica trupa, četrt, kosi.

Starost živali ob zakolu:

Telice: najmanj 30 mesecev – največ 48 mesecev

Krave: najmanj 36 mesecev – največ 108 mesecev

Voli: najmanj 36 mesecev – največ 60 mesecev

Značilnosti trupov:

Najmanjša teža:

| — | 300 kg za telice in krave, |
| --- | --- |

—

300 kg za telice in krave,

| — | 380 kg za vole. |
| --- | --- |

—

380 kg za vole.

Mesnatost E, U, R

Zamaščenost 3 in 4

Pri trupih s stopnjo zamaščenosti 3 se zunanje maščobe ne odstranijo, pri tistih s stopnjo zamaščenosti 4 se zunanje maščobe delno odstranijo.

Barva mesa: živo rdeča.

4.3   Geografsko območje: Živali morajo biti rojene, vzrejene, spitane in zaklane na proizvodnem območju „Bazas“, ki vključuje:

departma Gironde,

naslednje kantone departmaja Landes: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas,

kantone v departmajih Lot et Garonne in Gers, ki mejijo na departmaja Gironde in Landes, tj.,

kantone Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin in Seyches departmaja Lot et Garonne, ki mejijo na departmaja Gironde in Landes,

kantone Cazaubon, Nogaro, Riscle in Eauze departmaja Gers, ki mejijo na departma Landes.

Da bi zmanjšali vplive prevoza na kakovost mesa (dobro počutje živali, zmanjšanje stresa) ter zagotovili boljše spremljanje trupov in posebnega postopka odstranjevanja zunanjih maščob, se klavnice, odobrene za zakol goveda „Bœufs de Bazas“, nahajajo na območju proizvodnje. To omogoča ohranitev organoleptičnih lastnosti trupov.

4.4   Dokazilo o poreklu: Živali se, preden je stara 7 dni, pritrdi odobrena ušesna oznaka, ki se namesti na oba uhlja in ki vsebuje posebno nacionalno identifikacijsko številko živali.

Žival se opremi z identifikacijskim dokumentom („potni list“), ki vsebuje podatke o živali (datum rojstva, kodo pasme, nacionalno identifikacijsko številko živali itd.) in jo spremlja do klavnice.

Ta potni list omogoča tudi identifikacijo različnih krajev vzreje, kjer se je žival nahajala: vsak imetnik žival opremi z etiketo, na kateri so navedene vse premestitve, vsakemu posameznemu kraju vzreje pa se dodeli posebna identifikacijska številka (prvih pet številk ustreza številkam kode INSEE departmaja in občine vzreje). Geografsko poreklo živali je tako znano.

V klavnici se trupu dodeli številka zakola in s tem se vzpostavi povezava z nacionalno identifikacijsko številko; trup se z živilskim barvilom označi z logotipom „Bœuf de Bazas“. Oštevilčeno garancijsko potrdilo, na katerem sta navedeni nacionalna identifikacijska številka in številka zakola živali, spremlja vsak trup, polovico ali četrt trupa, ki se proda mesarju. Mesarji lahko prodajajo to meso samo ali skupaj z drugimi mesnimi proizvodi. Izvajajo se tudi pregledi evidenc tega blaga.

4.5   Metoda pridobivanja: Reja telic najmanj 30 mesecev, krav in volov najmanj 36 mesecev.

Teleta se redijo v čredi krav dojilj (dojijo jih njihove matere).

Živali se najmanj 7 mesecev vodijo na pašo, razen v primeru izrednih vremenskih razmer.

Krmijo se s travo ali s krmo, pridelano predvsem na kmetijskemu gospodarstvu, in krmnimi dodatki, ki jih je odobrilo „Association pour la Défense du Bœuf de Bazas“ (Društvo za zaščito goveda „Bœuf de Bazas“).

Krma v fazi zamaščevanja (pitanja): namen te faze, ki mora trajati najmanj 4 mesece, je živali spitati do mere, ki omogoča razvoj najboljših kakovostnih lastnosti njihovih trupov in mesa.

V fazi pitanja ali vsaj zadnja dva meseca se žival obvezno krmi v hlevu, sama ali v skupini.

Pitanje se izvaja z žiti ali otrobi (koruza, pšenica, ječmen, tritikala, oves, rž itd.), ki se jim doda sveža krma (trava, seno) in/ali koreni in gomolji.

Rejec – pitalec mora krmne obroke prilagoditi biološkemu stanju in apetitu živali. V tem okviru je poleg žit, ki morajo predstavljati energetsko bogat osnovni obrok, dovoljeno dajati koruzno in/ali travno silažo, ki pa ne sme presegati 50 % suhe snovi obroka.

Poleg žit je dovoljeno dajati tudi oljno pogačo (zlasti sojo in lanena semena).

V skladu s tradicijo več kot 70 % krme oziroma več kot 90 % celotne prehrane v življenju goveda sestavljajo pridelki kmetijskega gospodarstva.

Zorenje mesa: najmanj 10 dni.

4.6   Povezava:

Posebna značilnost:

Oceansko podnebje območja (mile zime, pogosto deževje, razporejeno čez celo leto, veliko sonca) omogoča uporabo travnikov kot naravne ali začasne pašnike, na katerih se živali lahko pasejo več kot polovico leta.

Pasme, ki se uporabljajo za proizvodnjo mesa „Bœuf de Bazas“, se v skladu s tradicijo vzrejajo na tem območju; pasmi Bazadaise in Blonde d'Aquitaine sta lokalni pasmi.

Sloves:

Označba „Bœuf de Bazas“ izvira iz 13. stoletja in z vidika mesa zajema najboljše lokalne pasme goveda, ki se vzrejajo na območju okoli mesta Bazas.

Sloves goveda „Bœuf de Bazas“ se od 13. stoletja dalje vzdržuje s tradicionalno povorko tega goveda na pustni četrtek, t.i. „La fête des Bœufs gras“. Ta praznik se je praznoval vsako leto, tudi v času, ko je bil njegov obstoj ogrožen (v obdobju „Ancien Régime“). Voli so se najprej uporabljali kot delovna živina, nato pa so jih spitali in prodali večinoma na mestni tržnici v Bazas.

Sloves „Bœuf de Bazas“ je še danes moč zaznati:

Na lokalni ravni:

| — | „la fête des bœufs gras“ v Bazas v pustnem času vsako leto privabi veliko gledalcev, mesnice, ki pri tej akciji sodelujejo, pa v tem času beležijo 30 % večjo prodajo. Ta praznik temelji na posebnosti in slovesu proizvoda, v zameno pa omogoča ohranitev slovesa „bœuf de Bazas“ tudi v prihodnje, |
| --- | --- |

—

„la fête des bœufs gras“ v Bazas v pustnem času vsako leto privabi veliko gledalcev, mesnice, ki pri tej akciji sodelujejo, pa v tem času beležijo 30 % večjo prodajo. Ta praznik temelji na posebnosti in slovesu proizvoda, v zameno pa omogoča ohranitev slovesa „bœuf de Bazas“ tudi v prihodnje,

| — | druge občine območja ZGO so prav tako uvedle podobne prireditve. |
| --- | --- |

—

druge občine območja ZGO so prav tako uvedle podobne prireditve.

Na nacionalni ravni:

Sloves močno presega lokalno območje. To se lahko ponazori z nekaterimi primeri iz zadnjih let:

| — | članek v „Le Figaro“ z dne 16. februarja 2003 z naslovom „Le bœuf gras fait son carnaval“ (spitani vol praznuje pust), |
| --- | --- |

—

članek v „Le Figaro“ z dne 16. februarja 2003 z naslovom „Le bœuf gras fait son carnaval“ (spitani vol praznuje pust),

| — | recept „croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des landes“ (hrustljavi rep vola „bœuf de Bazas“ s pečeno račjo jetrno pašteto iz Landes), ki je bil predstavljen v televizijski oddaji „Les escapades de Petitrenaud“ na kanalu France 5. |
| --- | --- |

—

recept „croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des landes“ (hrustljavi rep vola „bœuf de Bazas“ s pečeno račjo jetrno pašteto iz Landes), ki je bil predstavljen v televizijski oddaji „Les escapades de Petitrenaud“ na kanalu France 5.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Qualisud |
| --- | --- |
| Naslov: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Naziv:

Qualisud

Naslov:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Telefon:

(33) 558 06 15 21

Telefaks:

(33) 558 75 13 36

E–naslov:

qualisud@wanadoo.fr

Ta nadzorni organ je odobren in pooblaščen v skladu s standardom EN 45 011.

4.8   Označevanje: Ime, pod katerim se meso prodaja: „Bœuf de Bazas“.

Etiketa mora zlasti vsebovati polje s podatki, ki kupce obveščajo o lastnostih proizvoda:

vrsto živali (samica ali samec),

identifikacijsko številko živali,

po potrebi identifikacijsko številko trupa (številko klavnice),

datum rojstva,

pasmo,

ime in naslov rejca,

datum zakola,

težo trupa,

kategorijo,

ime prejemnika.

To potrdilo spremlja trup, polovico ali četrt trupa do prodaje potrošniku.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---