# Euroopan unionin C 48/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 48 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta21. helmikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 48

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta21. helmikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 048/01 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 048/01

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 048/02 | Euron kurssi | 5 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 048/02

Euron kurssi

5

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 048/03 | Ehdotuspyyntö — Euroopan unionin yhteinen yhdenmukaistettu yritys- ja kuluttajakyselyohjelma | 6 |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 048/05 | Valtiontuki — Tanska — Valtiontuki C 58/07 (ex N 240/07) — Muutokset voimassa olevaan tonnistoverojärjestelmään — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2008/C 048/03

Ehdotuspyyntö — Euroopan unionin yhteinen yhdenmukaistettu yritys- ja kuluttajakyselyohjelma

6

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2008/C 048/04

Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AD/125/08

15

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 048/05

Valtiontuki — Tanska — Valtiontuki C 58/07 (ex N 240/07) — Muutokset voimassa olevaan tonnistoverojärjestelmään — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 21.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 48/1

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2008/C 48/01)

| Päätöksen tekopäivä | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 98/02 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Oikeusperusta | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelman tarkistaminen tutkimuksen, neuvonnan ja demonstroinnin osalta: uusi kausi ja talousarvio sekä uudet toimenpiteet |
| Tarkoitus | Energiankäytön tehostaminen kasvihuoneviljelyn alalla ja energian kokonaiskulutuksen vähentäminen |
| Tuen muoto | Tuet maatalousneuvonnan, -koulutuksen ja -tutkimuksen aloilla toimiville laitoksille |
| Talousarvio | 70 miljoonaa kymmenen vuoden aikana, 7 miljoonaa vuodessa |
| Tuen intensiteetti | Tutkimus: 100 %, neuvonta: 100 %, demonstrointi: 50 % |
| Kesto | 2000–2010 |
| Toimiala | Kasvihuoneviljely sekä maataloustutkimuksen ja -neuvonnan ala |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

11.10.2007

Tuen numero

NN 98/02

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Oikeusperusta

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelman tarkistaminen tutkimuksen, neuvonnan ja demonstroinnin osalta: uusi kausi ja talousarvio sekä uudet toimenpiteet

Tarkoitus

Energiankäytön tehostaminen kasvihuoneviljelyn alalla ja energian kokonaiskulutuksen vähentäminen

Tuen muoto

Tuet maatalousneuvonnan, -koulutuksen ja -tutkimuksen aloilla toimiville laitoksille

Talousarvio

70 miljoonaa kymmenen vuoden aikana, 7 miljoonaa vuodessa

Tuen intensiteetti

Tutkimus: 100 %, neuvonta: 100 %, demonstrointi: 50 %

Kesto

2000–2010

Toimiala

Kasvihuoneviljely sekä maataloustutkimuksen ja -neuvonnan ala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Myös

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Alue | Flanders |
| Nimike | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Oikeusperusta | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Päätöksen tekopäivä

11.10.2007

Tuen numero

NN 65/05 (ex N 486/03)

Jäsenvaltio

Belgia

Alue

Flanders

Nimike

„Fonds voor landbouw en visserij”

Oikeusperusta

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Maa- ja kalatalousrahaston perustaminen Flanderiin

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Vuosina 2003–2006 5 052 924 EUR

Vuodesta 2007 alkaen noin 900 000 EUR vuodessa

Tuen intensiteetti

100 % saakka

Kesto

Määrittelemätön

Toimiala

Maa- ja kalatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 272/07 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Andalucía |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Oikeusperusta | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | — |
| Tuen muoto | Määräraha |
| Talousarvio | 7 800 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | 75–50 prosenttia |
| Kesto | 2007–2011 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

1.10.2007

Tuen numero

N 272/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Andalucía

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Oikeusperusta

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

—

Tuen muoto

Määräraha

Talousarvio

7 800 000 EUR

Tuen intensiteetti

75–50 prosenttia

Kesto

2007–2011

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 316/07 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Oikeusperusta | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | — |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 30 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 80 prosenttia |
| Kesto | Kertatuki |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

1.10.2007

Tuen numero

N 316/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Comunidad Autónoma de Canarias

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Oikeusperusta

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

—

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

30 000 EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 80 prosenttia

Kesto

Kertatuki

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 477/07 |
| Jäsenvaltio | Saksan liittotasavalta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Weinfonds |
| Oikeusperusta | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Tukityyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | 1. | Viinin laadun parantaminen sekä viinin ja muiden viininviljelystä saatujen tuotteiden menekin lisääminen avaamalla uusia markkinoita ja kehittämällä asianmukaisia markkinatoimenpiteitä. |

Päätöksen tekopäivä

19.12.2007

Tuen numero

N 477/07

Jäsenvaltio

Saksan liittotasavalta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Weinfonds

Oikeusperusta

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Tukityyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

1.

Viinin laadun parantaminen sekä viinin ja muiden viininviljelystä saatujen tuotteiden menekin lisääminen avaamalla uusia markkinoita ja kehittämällä asianmukaisia markkinatoimenpiteitä.

| 2. | Kotimaiselle viinille lainsäädännössä vahvistettujen nimitysten suojaaminen kotimaassa ja ulkomailla |
| --- | --- |

2.

Kotimaiselle viinille lainsäädännössä vahvistettujen nimitysten suojaaminen kotimaassa ja ulkomailla

Tukimuoto

Avustus

Talousarvio

12 000 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti

100 %

Kesto

31.12.2013

Ala, jota tuki koskee

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 21.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 48/5

---

Euron kurssi (1)

20. helmikuuta 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4656 |
| JPY | Japanin jeniä | 158,32 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4536 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,7544 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3196 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6116 |
| ISK | Islannin kruunua | 98,81 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,877 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,29 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 265,87 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6964 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,5835 |
| RON | Romanian leuta | 3,6556 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,177 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,778 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6031 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4899 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,434 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8449 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0709 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 386,9 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,541 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,4697 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,284 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 468,86 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7258 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,723 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,052 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,313 |
| BRL | Brasilian real | 2,5523 |
| MXN | Meksikon peso | 15,8063 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4656

JPY

Japanin jeniä

158,32

DKK

Tanskan kruunua

7,4536

GBP

Englannin puntaa

0,7544

SEK

Ruotsin kruunua

9,3196

CHF

Sveitsin frangia

1,6116

ISK

Islannin kruunua

98,81

NOK

Norjan kruunua

7,877

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,29

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

265,87

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6964

PLN

Puolan zlotya

3,5835

RON

Romanian leuta

3,6556

SKK

Slovakian korunaa

33,177

TRY

Turkin liiraa

1,778

AUD

Australian dollaria

1,6031

CAD

Kanadan dollaria

1,4899

HKD

Hongkongin dollaria

11,434

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8449

SGD

Singaporin dollaria

2,0709

KRW

Etelä-Korean wonia

1 386,9

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,541

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,4697

HRK

Kroatian kunaa

7,284

IDR

Indonesian rupiaa

13 468,86

MYR

Malesian ringgitiä

4,7258

PHP

Filippiinien pesoa

59,723

RUB

Venäjän ruplaa

36,052

THB

Thaimaan bahtia

46,313

BRL

Brasilian real

2,5523

MXN

Meksikon peso

15,8063

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 21.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 48/6

---

Ehdotuspyyntö — Euroopan unionin yhteinen yhdenmukaistettu yritys- ja kuluttajakyselyohjelma

(2008/C 48/03)

1.   TAUSTAA

Euroopan komissio julkistaa ehdotuspyynnön (viite ECFIN/2008/A3-003) toteuttaakseen EU:n yhteiseen yhdenmukaistettuun yritys- ja kuluttajakyselyohjelmaan (jonka komissio hyväksyi 12. heinäkuuta 2006, KOM(2006) 379) kuuluvia kuluttajakyselyjä seuraavissa EU:n jäsenvaltioissa: Irlanti, Itävalta ja Malta. Tätä yhteistyötä tehdään kolmen vuoden ajan komission ja alan organisaatioiden välisen kumppanuutta koskevan puitesopimuksen mukaisesti.

Ohjelman tavoitteena on kerätä tietoja EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden taloudesta, jotta niiden suhdannekehitystä voitaisiin verrata talous- ja rahaliitto EMU:n hallinnointia varten. Ohjelmasta on tullut välttämätön väline sekä EMU:n edellyttämälle talouskehityksen seurannalle että yleisen talouspolitiikan suunnittelulle.

2.   TOIMEN TARKOITUS JA ERITELMÄT

2.1   Tavoitteet

EU:n yhteistä yhdenmukaistettua ohjelmaa toteutetaan yhteisrahoitetuin suhdannekyselyin, joita alan organisaatiot/laitokset suorittavat. Komissio aikoo tehdä sopimuksia organisaatioiden ja laitosten kanssa, joilla on kolmen seuraavan vuoden aikana toteutettavien kuluttajakyselyjen suorittamiseen tarvittavaa osaamista.

Kuukausikyselyjen lisäksi toteutetaan erillisiä kyselyjä ajankohtaisista taloudellisista aiheista. Erilliskyselyissä käytetään samoja otoksia kuin kuukausikyselyissä tiettyjä talouspolitiikan kysymyksiä koskevien tietojen saamiseksi. Erilliskyselyjä tehdään satunnaisemmin.

2.2   Tekninen eritelmä

2.2.1   Kyselyjen aikataulut ja tulosten toimittaminen

Seuraavaan taulukkoon on koottu ne kyselyt, joita tämä ehdotuspyyntö koskee:

| Kyselyn nimi | Toimien lukumäärä/kokoluokat | Koosteiden lukumäärä | Kuukausittain esitettävien kysymysten lukumäärä | Neljännesvuosittain esitettävien kysymysten lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuluttajat | 24 erittelyä | 1 | 14 (sekä 2 vapaaehtoista kysymystä) | 3 |

Kyselyn nimi

Toimien lukumäärä/kokoluokat

Koosteiden lukumäärä

Kuukausittain esitettävien kysymysten lukumäärä

Neljännesvuosittain esitettävien kysymysten lukumäärä

Kuluttajat

24 erittelyä

1

14 (sekä 2 vapaaehtoista kysymystä)

3

| — | Kuukausikyselyt tehdään kunkin kuukauden kahden ensimmäisen viikon aikana ja tulokset toimitetaan sähköpostitse komissiolle vähintään 5–6 työpäivää ennen kuun loppua erilliseen avustussopimukseen (specific grant agreement) sisällytettävän kalenterin mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kuukausikyselyt tehdään kunkin kuukauden kahden ensimmäisen viikon aikana ja tulokset toimitetaan sähköpostitse komissiolle vähintään 5–6 työpäivää ennen kuun loppua erilliseen avustussopimukseen (specific grant agreement) sisällytettävän kalenterin mukaisesti.

| — | Neljännesvuosikyselyt tehdään kunkin vuosineljänneksen ensimmäisen kuukauden (tammi-, huhti-, heinä- ja lokakuu) kahden ensimmäisen viikon aikana ja tulokset toimitetaan sähköpostitse komissiolle vähintään 5–6 työpäivää ennen tammi-, huhti-, heinä- ja lokakuun loppua erilliseen avustussopimukseen sisällytettävän kalenterin mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Neljännesvuosikyselyt tehdään kunkin vuosineljänneksen ensimmäisen kuukauden (tammi-, huhti-, heinä- ja lokakuu) kahden ensimmäisen viikon aikana ja tulokset toimitetaan sähköpostitse komissiolle vähintään 5–6 työpäivää ennen tammi-, huhti-, heinä- ja lokakuun loppua erilliseen avustussopimukseen sisällytettävän kalenterin mukaisesti.

| — | Erilliskyselyille asetetaan omat aikataulut, joita avustuksen saajan on noudatettava. |
| --- | --- |

—

Erilliskyselyille asetetaan omat aikataulut, joita avustuksen saajan on noudatettava.

Toimen yksityiskohtaisen kuvauksen (erillisen avustussopimuksen liite I) voi tulostaa seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2   Tutkimusmenetelmät ja kyselylomakkeet

Tarkempia tietoja tutkimusmenetelmistä, kyselylomakkeet sekä yritys- ja kuluttajakyselyjen suorittamista koskevat kansainväliset suuntaviivat saa EU:n yhteistä yhdenmukaistettua yritys- ja kuluttajakyselyohjelmaa koskevasta käyttöoppaasta Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET JA KESTO

3.1   Hallinnolliset määräykset

Toimeksisaajat valitaan enintään kolmen vuoden pituiseksi jaksoksi. Komissio toivoo pitkän aikavälin yhteistyötä hyväksyttyjen hakijoiden kanssa. Tässä tarkoituksessa osapuolten välillä tehdään kolmivuotinen kumppanuutta koskeva puitesopimus. Sopimuksessa eritellään yhteiset tavoitteet ja suunniteltujen toimien luonne, ja osapuolten välillä voidaan sopimuksen nojalla tehdä kolme erillistä avustuksia koskevaa vuosisopimusta. Ensimmäinen näistä erillisistä avustussopimuksista kattaa toukokuun 2008 ja huhtikuun 2009 välisen ajanjakson.

3.2   Kesto

Kuluttajakyselyt tehdään 1 päivänä toukokuuta ja 30 päivänä huhtikuuta välillä. Toimen kesto on enintään 12 kuukautta.

4.   RAHOITUSKEHYS

4.1   Yhteisön rahoituslähteet

Valitut toimenpiteet rahoitetaan budjettikohdasta 01.02.02 — Talous- ja rahaliiton koordinointi ja valvonta.

4.2   Tätä ehdotuspyyntöä koskeva arvioitu yhteisön kokonaisbudjetti

| — | Irlannissa, Itävallassa ja Maltalla toteutettavien kuluttajakyselyjen kokonaisvuosibudjetti toukokuun 2008 ja huhtikuun 2009 välillä on noin 160 000,00 EUR (satakuusikymmentätuhatta) euroa. |
| --- | --- |

—

Irlannissa, Itävallassa ja Maltalla toteutettavien kuluttajakyselyjen kokonaisvuosibudjetti toukokuun 2008 ja huhtikuun 2009 välillä on noin 160 000,00 EUR (satakuusikymmentätuhatta) euroa.

| — | Kokonaismäärää voidaan lisätä kahtena seuraavana vuotena talousarviomäärärahoista riippuen noin kolmella prosentilla. |
| --- | --- |

—

Kokonaismäärää voidaan lisätä kahtena seuraavana vuotena talousarviomäärärahoista riippuen noin kolmella prosentilla.

4.3   Yhteisön yhteisrahoituksen prosenttiosuus

Komission osuus kyselykohtaisesta yhteisrahoituksesta ei voi ylittää 50:tä prosenttia kyselystä avustuksen saajalle aiheutuvista avustuskelpoisista kustannuksista. Komissio määrittelee yhteisrahoituksen prosenttiosuuden kussakin tapauksessa erikseen.

4.4   Avustuksen saajan rahoitusosuus ja aiheutuneet avustuskelpoiset kustannukset

Avustuksen saajan on toimitettava ensimmäiseltä vuodelta yksityiskohtainen talousarvio, johon sisältyy arvio kustannuksista ja toimen rahoituksesta euroina. Kumppanuutta koskevan puitesopimuksen mukaiset yksityiskohtaiset talousarviot toiselta ja kolmannelta vuodelta toimitetaan komission pyynnöstä.

Komissiolta pyydettävän avustuksen määrä on pyöristettävä lähimpään kymmeneen euroon. Talousarvio liitetään erilliseen avustussopimukseen. Komissio voi käyttää näitä lukuja myöhemmin tarkastuksia tehdessään.

Kustannukset ovat avustuskelpoisia vasta, kun kaikki osapuolet ovat allekirjoittaneet erillisen avustussopimuksen, lukuun ottamatta poikkeustapauksia. Missään tapauksessa ne eivät voi koskea avustushakemusten jättämishetkeä edeltävää aikaa. Luontoissuoritukset eivät ole avustuskelpoisia kustannuksia.

4.5   Maksujärjestelyt

Avustuksen saaja voi pyytää syyskuun aikana ennakkomaksua, joka on 40 prosenttia avustuksen enimmäismäärästä. Loppumaksua koskeva pyyntö sekä lopullinen tilinpäätös ja yksityiskohtainen luettelo kustannuksista toimitetaan kahden kuukauden kuluessa toimen päättymisestä (katso tarkat yksityiskohdat erillisen avustussopimuksen 5 ja 6 artiklassa).

Kuluttajakyselyistä saadut tiedot on toimitettava hyvissä ajoin ennen ennakko- ja loppumaksupyyntöä.

Avustuskelpoisiksi kustannuksiksi katsotaan ainoastaan kustannukset, jotka ovat jäljitettävissä ja tunnistettavissa avustuksen saajan kustannuslaskentajärjestelmässä.

4.6   Alihankinta

| — | Jos alihankkijan suorittamien palvelujen osuus on jossakin ehdotuksessa vähintään 50 prosenttia kaikista tehtävistä, alihankkijan on toimitettava kaikki asiakirjat, jotka tarvitaan, kun hakijan ehdotusta arvioidaan kokonaisuudessaan hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteiden valossa (katso jäljempänä oleva 5, 6 ja 7 kohta). Tämä tarkoittaa, että alihankkijan on osoitettava, ettei mikään hylkäämisperusteista koske sitä ja että se täyttää omiin tehtäviinsä liittyvät valinta- ja myöntämisperusteet. |
| --- | --- |

—

Jos alihankkijan suorittamien palvelujen osuus on jossakin ehdotuksessa vähintään 50 prosenttia kaikista tehtävistä, alihankkijan on toimitettava kaikki asiakirjat, jotka tarvitaan, kun hakijan ehdotusta arvioidaan kokonaisuudessaan hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteiden valossa (katso jäljempänä oleva 5, 6 ja 7 kohta). Tämä tarkoittaa, että alihankkijan on osoitettava, ettei mikään hylkäämisperusteista koske sitä ja että se täyttää omiin tehtäviinsä liittyvät valinta- ja myöntämisperusteet.

| — | Avustuksen hakijan on myönnettävä sopimukset tarjoajille, joiden tarjouksen hinta-laatusuhde on paras, ja vältettävä samalla eturistiriitatilanteita. Kun alihankintasopimusten summa on yli 60 000,00 EUR, hakijan on valituksi tultuaan todistettava, että alihankkija on valittu parhaan hinta-/laatusuhteen perusteella. |
| --- | --- |

—

Avustuksen hakijan on myönnettävä sopimukset tarjoajille, joiden tarjouksen hinta-laatusuhde on paras, ja vältettävä samalla eturistiriitatilanteita. Kun alihankintasopimusten summa on yli 60 000,00 EUR, hakijan on valituksi tultuaan todistettava, että alihankkija on valittu parhaan hinta-/laatusuhteen perusteella.

4.7   Yhteiset ehdotukset

Yhteisten ehdotusten yhteydessä kaikkien ehdotukseen osallistuvien osapuolten tehtävät ja niiltä saatava tuki on eriteltävä selkeästi. Kaikkien osapuolten on toimitettava kaikki omiin tehtäviinsä liittyvät asiakirjat, jotka tarvitaan, kun hakijan ehdotusta arvioidaan kokonaisuudessaan hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteiden valossa (katso jäljempänä oleva 5, 6 ja 7 kohta).

Yksi osapuolista toimii koordinaattorina ja suorittaa seuraavat tehtävät:

| — | arvioi, mitä velvollisuuksia kumppanuudesta aiheutuu kaiken kaikkiaan komissiota kohtaan, |
| --- | --- |

—

arvioi, mitä velvollisuuksia kumppanuudesta aiheutuu kaiken kaikkiaan komissiota kohtaan,

| — | seuraa muiden osapuolten (toisen osapuolen) toimia, |
| --- | --- |

—

seuraa muiden osapuolten (toisen osapuolen) toimia,

| — | varmistaa kyselyjen tulosten yleisen johdonmukaisuuden ja oikea-aikaisen toimittamisen, |
| --- | --- |

—

varmistaa kyselyjen tulosten yleisen johdonmukaisuuden ja oikea-aikaisen toimittamisen,

| — | huolehtii siitä, että kaikki osapuolet yhdessä allekirjoittavat sopimuksen ja toimittaa kaikkien osapuolten asianmukaisesti allekirjoittaman sopimuksen komissiolle (valtakirjojen käyttö sallitaan), |
| --- | --- |

—

huolehtii siitä, että kaikki osapuolet yhdessä allekirjoittavat sopimuksen ja toimittaa kaikkien osapuolten asianmukaisesti allekirjoittaman sopimuksen komissiolle (valtakirjojen käyttö sallitaan),

| — | ottaa vastaan komission myöntämän rahoitusosuuden ja suorittaa maksut osapuolille, |
| --- | --- |

—

ottaa vastaan komission myöntämän rahoitusosuuden ja suorittaa maksut osapuolille,

| — | kerää kullekin osapuolelle aiheutuneita menoja koskevat asiakirjatodisteet ja toimittaa ne samalla kertaa komissiolle. |
| --- | --- |

—

kerää kullekin osapuolelle aiheutuneita menoja koskevat asiakirjatodisteet ja toimittaa ne samalla kertaa komissiolle.

5.   AVUSTUSKELPOISUUSPERUSTEET

5.1   Hakijan oikeudellinen asema

Ehdotuspyyntö koskee organisaatioita ja laitoksia, jotka ovat oikeushenkilöitä jossakin EU:n 27 jäsenvaltiosta. Hakijan on osoitettava olevansa oikeushenkilö ja toimitettava vaaditut tiedot vakiomuotoisella oikeushenkilölomakkeella.

5.2   Hylkäämisperusteet

Ehdotuspyyntöön ei saa osallistua hakija, joka (1):

| a) | on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen; |
| --- | --- |

a)

on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen;

| b) | on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta lainvoimaisella tuomiolla; |
| --- | --- |

b)

on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta lainvoimaisella tuomiolla;

| c) | on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen; |
| --- | --- |

c)

on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen;

| d) | on laiminlyönyt verojen tai lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen maassa, johon se on sijoittautunut, tai hankintaviranomaisen maassa taikka maassa, jossa hankinta toteutetaan; |
| --- | --- |

d)

on laiminlyönyt verojen tai lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen maassa, johon se on sijoittautunut, tai hankintaviranomaisen maassa taikka maassa, jossa hankinta toteutetaan;

| e) | on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa yhteisöjen taloudellisia etuja; |
| --- | --- |

e)

on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa yhteisöjen taloudellisia etuja;

| f) | on osallistunut johonkin toiseen yhteisön talousarviosta rahoitettavaan hankintamenettelyyn tai tuen myöntämismenettelyyn ja hakijan on todettu vakavasti rikkoneen sopimusvelvoitteitaan; |
| --- | --- |

f)

on osallistunut johonkin toiseen yhteisön talousarviosta rahoitettavaan hankintamenettelyyn tai tuen myöntämismenettelyyn ja hakijan on todettu vakavasti rikkoneen sopimusvelvoitteitaan;

| g) | on eturistiriitatilanteessa; |
| --- | --- |

g)

on eturistiriitatilanteessa;

| h) | on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan tähän ehdotuspyyntöön osallistumiseksi vaadittuja tietoja tai ei ole ilmoittanut kyseisiä tietoja. |
| --- | --- |

h)

on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan tähän ehdotuspyyntöön osallistumiseksi vaadittuja tietoja tai ei ole ilmoittanut kyseisiä tietoja.

Hakijan on todistettava, ettei mikään 5.2 kohdassa luetelluista tilanteista koske sitä, antamalla vakiomuotoinen vakuutus avustuskelpoisuudesta.

5.3   Hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset

| 1. | Ehdokasta tai tarjoajaa taikka toimeksisaajaa, joka on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen tai jonka on aiempaan menettelyyn osallistuessaan todettu rikkoneen sopimusvelvoitteitaan, voidaan sopimusoikeudellisten seuraamusten määräämistä rajoittamatta kieltää osallistumasta yhteisön talousarviosta rahoitettavia hankintoja ja avustuksia koskevaan menettelyyn enintään kahden vuoden ajan siitä, kun rikkominen on havaittu, jos se on vahvistettu toisen osapuolen saatua esittää vastineensa. Jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomista seuraavien viiden vuoden aikana, osallistumiskielto voidaan pidentää kolmeen vuoteen.
  Tarjoajille tai ehdokkaille, jotka ovat syyllistyneet väärien tietojen antamiseen, voidaan lisäksi määrätä taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä on 2–10 prosenttia menettelyn alaisen hankinnan kokonaisarvosta.
  Toimeksisaajille, joiden on todettu rikkoneen sopimusvelvoitteitaan, voidaan myös määrätä taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä on 2–10 prosenttia kyseisen hankinnan kokonaisarvosta. Jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomista seuraavien viiden vuoden aikana, määrä voidaan korottaa 4–20 prosenttiin. |
| --- | --- |

1.

Ehdokasta tai tarjoajaa taikka toimeksisaajaa, joka on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen tai jonka on aiempaan menettelyyn osallistuessaan todettu rikkoneen sopimusvelvoitteitaan, voidaan sopimusoikeudellisten seuraamusten määräämistä rajoittamatta kieltää osallistumasta yhteisön talousarviosta rahoitettavia hankintoja ja avustuksia koskevaan menettelyyn enintään kahden vuoden ajan siitä, kun rikkominen on havaittu, jos se on vahvistettu toisen osapuolen saatua esittää vastineensa. Jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomista seuraavien viiden vuoden aikana, osallistumiskielto voidaan pidentää kolmeen vuoteen.

Tarjoajille tai ehdokkaille, jotka ovat syyllistyneet väärien tietojen antamiseen, voidaan lisäksi määrätä taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä on 2–10 prosenttia menettelyn alaisen hankinnan kokonaisarvosta.

Toimeksisaajille, joiden on todettu rikkoneen sopimusvelvoitteitaan, voidaan myös määrätä taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä on 2–10 prosenttia kyseisen hankinnan kokonaisarvosta. Jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomista seuraavien viiden vuoden aikana, määrä voidaan korottaa 4–20 prosenttiin.

| 2. | Edellä 5.2 kohdan a, c ja d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ehdokkaita tai tarjoajia kielletään osallistumasta hankintoja ja avustuksia koskevaan menettelyyn enintään kahden vuoden ajan siitä, kun rikkominen on havaittu, jos se on vahvistettu toisen osapuolen saatua esittää vastineensa.
  Edellä 5.2 kohdan b ja e alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ehdokkaita tai tarjoajia kielletään osallistumasta hankintoja ja avustuksia koskevaan menettelyyn vähintään yhden ja enintään neljän vuoden ajan siitä, kun tuomio on annettu tiedoksi.
  Jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomista tai tuomiota seuraavien viiden vuoden aikana, osallistumiskielto voidaan pidentää viiteen vuoteen. |
| --- | --- |

2.

Edellä 5.2 kohdan a, c ja d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ehdokkaita tai tarjoajia kielletään osallistumasta hankintoja ja avustuksia koskevaan menettelyyn enintään kahden vuoden ajan siitä, kun rikkominen on havaittu, jos se on vahvistettu toisen osapuolen saatua esittää vastineensa.

Edellä 5.2 kohdan b ja e alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ehdokkaita tai tarjoajia kielletään osallistumasta hankintoja ja avustuksia koskevaan menettelyyn vähintään yhden ja enintään neljän vuoden ajan siitä, kun tuomio on annettu tiedoksi.

Jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomista tai tuomiota seuraavien viiden vuoden aikana, osallistumiskielto voidaan pidentää viiteen vuoteen.

| 3. | Edellä 5.2 kohdan e alakohdassa tarkoitetut tapaukset ovat seuraavat:






  a) | 26. heinäkuuta 1995 annetulla neuvoston säädöksellä tehdyn yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 1 artiklassa tarkoitetut petostapaukset; |
| --- | --- | --- |

3.

Edellä 5.2 kohdan e alakohdassa tarkoitetut tapaukset ovat seuraavat:

a)

26. heinäkuuta 1995 annetulla neuvoston säädöksellä tehdyn yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 1 artiklassa tarkoitetut petostapaukset;

| b) | sellaisen lahjonnan, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumista koskevan yleissopimuksen 3 artiklassa tarkoitetut lahjontatapaukset; kyseinen sopimus on tehty 26. toukokuuta 1997 annetulla neuvoston säädöksellä; |
| --- | --- |

b)

sellaisen lahjonnan, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumista koskevan yleissopimuksen 3 artiklassa tarkoitetut lahjontatapaukset; kyseinen sopimus on tehty 26. toukokuuta 1997 annetulla neuvoston säädöksellä;

| c) | rikollisjärjestöön osallistuminen, sellaisena kuin se määritellään neuvoston yhteisen toiminnan 98/733/YOS 2 artiklan 1 kohdassa; |
| --- | --- |

c)

rikollisjärjestöön osallistuminen, sellaisena kuin se määritellään neuvoston yhteisen toiminnan 98/733/YOS 2 artiklan 1 kohdassa;

| d) | rahanpesutapaukset, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin 91/308/ETY 1 artiklassa. |
| --- | --- |

d)

rahanpesutapaukset, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin 91/308/ETY 1 artiklassa.

6.   VALINTAPERUSTEET

Hakijoilla on oltava vakaat ja riittävät rahoituslähteet, jotta toimintaa voidaan ylläpitää koko sen ajan, jona toimea toteutetaan. Hakijoilla on oltava riittävä ammatillinen tutkintotaso ja pätevyys ehdotetun hankkeen tai toimintasuunnitelman toteuttamiseen.

6.1   Hakijoiden taloudelliset edellytykset

Hakijoilla on oltava taloudelliset edellytykset ehdotetun toimen toteuttamiseksi, ja niiden on toimitettava taseet ja tuloslaskelmat kahdelta viimeksi päättyneeltä tilivuodelta. Tätä määräystä ei sovelleta julkisiin toimielimiin eikä kansainvälisiin järjestöihin.

6.2   Hakijoiden toiminnalliset valmiudet

Hakijoilla on oltava toiminnalliset valmiudet toteuttaa ehdotettu toimi, ja niiden on toimitettava asianmukaiset asiakirjatodisteet.

Hakijan valmiuksien arvioinnissa käytetään seuraavia kriteerejä:

| — | Vähintään kolmen vuoden osoitettavissa oleva kokemus kyselyjen laadinnasta ja toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Vähintään kolmen vuoden osoitettavissa oleva kokemus kyselyjen laadinnasta ja toteuttamisesta.

| — | Osoitettavissa oleva kokemus kyselytulosten arvioinnista ja tutkimusmenetelmiä (otokset, kyselylomakkeet ja aikataulu) koskevien kysymysten käsittelystä. |
| --- | --- |

—

Osoitettavissa oleva kokemus kyselytulosten arvioinnista ja tutkimusmenetelmiä (otokset, kyselylomakkeet ja aikataulu) koskevien kysymysten käsittelystä.

| — | Kyky soveltaa EU:n yhteisen yhdenmukaistetun yritys- ja kuluttajakyselyohjelman menetelmiä ja noudattaa Euroopan komission ja OECD:n yhdessä kehittämiä yritys- ja kuluttajakyselyjen suorittamista koskevia kansainvälisiä suuntaviivoja sekä komission ohjeita: valmius antaa tulokset kuukausittain, parantaa ja muuttaa kyselyohjelmaa komission yksiköiden antamien ohjeiden ja hankkeeseen osallistuvien organisaatioiden/laitosten edustajien koordinointikokouksissa tehtyjen sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kyky soveltaa EU:n yhteisen yhdenmukaistetun yritys- ja kuluttajakyselyohjelman menetelmiä ja noudattaa Euroopan komission ja OECD:n yhdessä kehittämiä yritys- ja kuluttajakyselyjen suorittamista koskevia kansainvälisiä suuntaviivoja sekä komission ohjeita: valmius antaa tulokset kuukausittain, parantaa ja muuttaa kyselyohjelmaa komission yksiköiden antamien ohjeiden ja hankkeeseen osallistuvien organisaatioiden/laitosten edustajien koordinointikokouksissa tehtyjen sopimusten mukaisesti.

7.   SOPIMUKSEN MYÖNTÄMISPERUSTEET

Sopimuksen myöntämisessä hyväksytyille hakijoille käytetään seuraavia kriteereitä:

| — | Hakijan asiantuntemus ja kokemus 6.2 kohdassa mainituilla aloilla. |
| --- | --- |

—

Hakijan asiantuntemus ja kokemus 6.2 kohdassa mainituilla aloilla.

| — | Hakijan asiantuntemus ja kokemus kyselytuloksiin perustuvien indikaattorien luomisesta sekä kyselytulosten käyttämisestä suhdannekierron ja talouden analysointiin ja tutkimiseen, mukaan lukien alakohtainen tarkastelu. |
| --- | --- |

—

Hakijan asiantuntemus ja kokemus kyselytuloksiin perustuvien indikaattorien luomisesta sekä kyselytulosten käyttämisestä suhdannekierron ja talouden analysointiin ja tutkimiseen, mukaan lukien alakohtainen tarkastelu.

| — | Ehdotettujen tutkimusmenetelmien, mukaan lukien otoksen suunnittelu, otoskoko, kattavuus, vastausprosentti jne., tehokkuus. |
| --- | --- |

—

Ehdotettujen tutkimusmenetelmien, mukaan lukien otoksen suunnittelu, otoskoko, kattavuus, vastausprosentti jne., tehokkuus.

| — | Hakijan pätevyys ja tiedot kyselyn kohdealaa ja -maata koskevista erityispiirteistä. |
| --- | --- |

—

Hakijan pätevyys ja tiedot kyselyn kohdealaa ja -maata koskevista erityispiirteistä.

| — | Hakijan työorganisaation tehokkuus joustavuuden, infrastruktuurin, henkilökunnan pätevyyden ja välineistön osalta, jotta se voi suorittaa tehtävät, raportoida tuloksista, osallistua kyselyjen laadintaan yhteisen yhdenmukaistetun ohjelman puitteissa ja olla yhteydessä komissioon. |
| --- | --- |

—

Hakijan työorganisaation tehokkuus joustavuuden, infrastruktuurin, henkilökunnan pätevyyden ja välineistön osalta, jotta se voi suorittaa tehtävät, raportoida tuloksista, osallistua kyselyjen laadintaan yhteisen yhdenmukaistetun ohjelman puitteissa ja olla yhteydessä komissioon.

8.   TOTEUTTAMISTAVAT

8.1   Ehdotusten laatiminen ja esittäminen

Ehdotuksissa on oltava asianmukaisesti täytetty ja allekirjoitettu vakiomuotoinen avustushakemuslomake ja lomakkeessa mainitut liiteasiakirjat. Hakijat voivat toimittaa ehdotuksia yhden tai useamman maan osalta. Kutakin maata kohti on kuitenkin toimitettava erillinen ehdotus.

Ehdotusten on sisällettävä kolme osaa:

| — | hallinnollinen osuus, |
| --- | --- |

—

hallinnollinen osuus,

| — | tekninen ehdotus, |
| --- | --- |

—

tekninen ehdotus,

| — | rahoitusehdotus. |
| --- | --- |

—

rahoitusehdotus.

Seuraavat vakiomuotoiset lomakkeet ovat saatavissa komissiosta:

| — | vakiomuotoinen avustushakemuslomake, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen avustushakemuslomake,

| — | vakiomuotoinen rahoitusselvitys kyselyn kustannusarviota varten sekä rahoitussuunnitelma, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen rahoitusselvitys kyselyn kustannusarviota varten sekä rahoitussuunnitelma,

| — | vakiomuotoinen tilitietolomake, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen tilitietolomake,

| — | vakiomuotoinen oikeushenkilölomake, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen oikeushenkilölomake,

| — | vakiomuotoinen vakuutus avustuskelpoisuudesta, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen vakuutus avustuskelpoisuudesta,

| — | vakiomuotoinen vakuutus valmiudesta allekirjoittaa kumppanuutta koskeva puitesopimus ja erillinen avustussopimus, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen vakuutus valmiudesta allekirjoittaa kumppanuutta koskeva puitesopimus ja erillinen avustussopimus,

| — | vakiomuotoinen alihankintalomake, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen alihankintalomake,

| — | vakiomuotoinen lomake tutkimusmenetelmien kuvausta varten, |
| --- | --- |

—

vakiomuotoinen lomake tutkimusmenetelmien kuvausta varten,

ja seuraavat asiakirjat avustuksen taloudellisista näkökohdista:

| — | ohjeet kustannusarvioiden ja tilinpäätösten laatimista varten, |
| --- | --- |

—

ohjeet kustannusarvioiden ja tilinpäätösten laatimista varten,

| — | kumppanuutta koskevan puitesopimuksen malli, |
| --- | --- |

—

kumppanuutta koskevan puitesopimuksen malli,

| — | erillisen avustuksia koskevan vuosisopimuksen malli, |
| --- | --- |

—

erillisen avustuksia koskevan vuosisopimuksen malli,

| a) | tulostamalla seuraavasta Internet-osoitteesta:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

tulostamalla seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | tai pyytämällä kirjallisesti komissiosta, jos edellistä vaihtoehtoa ei voida käyttää:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| Unit ECFIN-A.3 (Business surveys) |
| Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 296 36 50 |
| Sähköposti: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

tai pyytämällä kirjallisesti komissiosta, jos edellistä vaihtoehtoa ei voida käyttää:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

Unit ECFIN-A.3 (Business surveys)

Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 296 36 50

Sähköposti: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Kuoreen merkintä ”Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003”

Komissio varaa itselleen oikeuden muuttaa näitä asiakirjamalleja EU:n yhteisen yhdenmukaistetun ohjelman tarpeiden ja/tai varainhoidon vaatimusten mukaan.

Ehdotus on jätettävä jollakin Euroopan yhteisön virallisella kielellä, ja siihen on tarvittaessa liitettävä englannin-, ranskan- tai saksankielinen käännös.

Hakijan on toimitettava yksi allekirjoitettu alkuperäinen kappale ja kolme jäljennöstä, mieluiten nitomattomina. Tämä helpottaisi valintakomiteaa(-komiteoita) varten tarvittavien jäljennösten/asiakirjojen valmisteluun liittyviä hallintotehtäviä.

Ehdotukset on toimitettava kahdessa sisäkkäisessä suljetussa kirjekuoressa.

Uloimmassa kuoressa on oltava jäljempänä 8.3 kohdassa annettu osoite.

Ehdotuksen sisältävään sisempään kuoreen on lisättävä maininta ”Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department”.

Komissio ilmoittaa hakijoille ehdotuksen vastaanottamisesta palauttamalla näille ehdotuksen mukana toimitetun vastaanottoilmoituksen.

8.2   Ehdotusten sisältö

8.2.1   Hallinnollinen osuus

Hallinnollisen osuuden on sisällettävä seuraavat tiedot:

| — | Asianmukaisesti allekirjoitettu vakiomuotoinen avustushakemuslomake. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti allekirjoitettu vakiomuotoinen avustushakemuslomake.

| — | Asianmukaisesti täytetty ja allekirjoitettu vakiomuotoinen oikeushenkilölomake ja pyydetyt liiteasiakirjat, jotka osoittavat organisaation tai laitoksen oikeudellisen muodon. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti täytetty ja allekirjoitettu vakiomuotoinen oikeushenkilölomake ja pyydetyt liiteasiakirjat, jotka osoittavat organisaation tai laitoksen oikeudellisen muodon.

| — | Asianmukaisesti täytetty ja allekirjoitettu vakiomuotoinen tilitietolomake. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti täytetty ja allekirjoitettu vakiomuotoinen tilitietolomake.

| — | Asianmukaisesti allekirjoitettu vakiomuotoinen vakuutus hakijan avustuskelpoisuudesta. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti allekirjoitettu vakiomuotoinen vakuutus hakijan avustuskelpoisuudesta.

| — | Asianmukaisesti allekirjoitettu vakiomuotoinen vakuutus siitä, että hakija on valituksi tultuaan valmis allekirjoittamaan kumppanuutta koskevan puitesopimuksen ja erillisen avustussopimuksen. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti allekirjoitettu vakiomuotoinen vakuutus siitä, että hakija on valituksi tultuaan valmis allekirjoittamaan kumppanuutta koskevan puitesopimuksen ja erillisen avustussopimuksen.

| — | Organisaatiokaavio, josta ilmenevät johtohenkilöiden ja kyselyjen suorittamisesta vastaavan operatiivisen henkilöstön nimet ja asemat. |
| --- | --- |

—

Organisaatiokaavio, josta ilmenevät johtohenkilöiden ja kyselyjen suorittamisesta vastaavan operatiivisen henkilöstön nimet ja asemat.

| — | Mukaan olisi liitettävä osoitus vakaasta taloudellisesta asemasta: taseet ja tuloslaskelmat kahdelta viimeksi päättyneeltä tilivuodelta. |
| --- | --- |

—

Mukaan olisi liitettävä osoitus vakaasta taloudellisesta asemasta: taseet ja tuloslaskelmat kahdelta viimeksi päättyneeltä tilivuodelta.

8.2.2   Tekninen ehdotus

Teknisen ehdotuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| — | Organisaation tai laitoksen toimintaa koskeva kuvaus, jonka perusteella voidaan arvioida sen pätevyys sekä aikaisemman kokemuksen sisältö ja laajuus 6.2 kohdan mukaisilla kyselyn osaamisalueilla. Kuvauksessa olisi mainittava aiemmat tärkeät tutkimukset, palvelusopimukset, konsulttityöt, kyselyt ja julkaisut tai muut aiemmat toimeksiannot ja ilmoitettava asiakkaan nimi sekä eriteltävä Euroopan komissiolle tehdyt työt. Hakemukseen olisi lisäksi liitettävä tärkeimmät tutkimukset ja/tai tutkimustulokset. |
| --- | --- |

—

Organisaation tai laitoksen toimintaa koskeva kuvaus, jonka perusteella voidaan arvioida sen pätevyys sekä aikaisemman kokemuksen sisältö ja laajuus 6.2 kohdan mukaisilla kyselyn osaamisalueilla. Kuvauksessa olisi mainittava aiemmat tärkeät tutkimukset, palvelusopimukset, konsulttityöt, kyselyt ja julkaisut tai muut aiemmat toimeksiannot ja ilmoitettava asiakkaan nimi sekä eriteltävä Euroopan komissiolle tehdyt työt. Hakemukseen olisi lisäksi liitettävä tärkeimmät tutkimukset ja/tai tutkimustulokset.

| — | Yksityiskohtainen kuvaus kyselyjen toteutusorganisaatiosta. Hakemukseen olisi liitettävä tarvittavat tiedot hakijan käytettävissä olevasta infrastruktuurista, välineistä, resursseista ja ammattitaitoisesta henkilökunnasta (lyhyet ansioluettelot kyselyjen suorittamiseen eniten osallistuvasta henkilökunnasta). |
| --- | --- |

—

Yksityiskohtainen kuvaus kyselyjen toteutusorganisaatiosta. Hakemukseen olisi liitettävä tarvittavat tiedot hakijan käytettävissä olevasta infrastruktuurista, välineistä, resursseista ja ammattitaitoisesta henkilökunnasta (lyhyet ansioluettelot kyselyjen suorittamiseen eniten osallistuvasta henkilökunnasta).

| — | Asianmukaisesti täytetty vakiomuotoinen lomake (lomakkeet), joka sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen tutkimusmenetelmistä: otantamenetelmä, otantavirhe, tavoiteltava otoskoko, kattavuus ja tavoiteltava vastausprosentti jne. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti täytetty vakiomuotoinen lomake (lomakkeet), joka sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen tutkimusmenetelmistä: otantamenetelmä, otantavirhe, tavoiteltava otoskoko, kattavuus ja tavoiteltava vastausprosentti jne.

| — | Asianmukaisesti täytetty vakiomuotoinen alihankintalomake, jossa mainitaan toimen toteuttamiseen osallistuvat alihankkijat, ja yksityiskohtainen kuvaus alihankintana teetettävistä tehtävistä. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti täytetty vakiomuotoinen alihankintalomake, jossa mainitaan toimen toteuttamiseen osallistuvat alihankkijat, ja yksityiskohtainen kuvaus alihankintana teetettävistä tehtävistä.

8.2.3   Hintatarjous

Hintatarjouksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| — | Asianmukaisesti täytetty ja yksityiskohtainen vakiomuotoinen rahoitusselvitys (euroina), joka kattaa 12 kuukauden ajanjakson ja sisältää toimen rahoitussuunnitelman ja yksityiskohtaisen erittelyn kuluttajakyselyn suorittamisesta aiheutuvista avustuskelpoisista kokonais- ja yksikkökustannuksista, alihankintakustannukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisesti täytetty ja yksityiskohtainen vakiomuotoinen rahoitusselvitys (euroina), joka kattaa 12 kuukauden ajanjakson ja sisältää toimen rahoitussuunnitelman ja yksityiskohtaisen erittelyn kuluttajakyselyn suorittamisesta aiheutuvista avustuskelpoisista kokonais- ja yksikkökustannuksista, alihankintakustannukset mukaan luettuina.

| — | Tarvittaessa todistus alv-vapautuksesta. |
| --- | --- |

—

Tarvittaessa todistus alv-vapautuksesta.

| — | Asiakirjatodisteet muilta organisaatioilta saatavasta tuesta, jos tällaista tukea on myönnetty. |
| --- | --- |

—

Asiakirjatodisteet muilta organisaatioilta saatavasta tuesta, jos tällaista tukea on myönnetty.

8.3   Osoite ja määräaika avustushakemusten jättämiselle

Näistä avustuksista kiinnostuneita pyydetään toimittamaan hakemuksensa Euroopan komissiolle.

Hakemukset voidaan toimittaa:

| a) | joko kirjattuna kirjeenä tai yksityistä lähettipalvelua käyttäen postitettuna viimeistään 17. maaliskuuta 2008. Postileiman tai lähettipalvelun vastaanottotodistuksen päivämäärä katsotaan todisteeksi päivästä, jolloin hakemus on lähetetty seuraavaan osoitteeseen:
  Kirjattuna kirjeenä:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU-1 3/13 |
| B-1049 Brussels |

a)

joko kirjattuna kirjeenä tai yksityistä lähettipalvelua käyttäen postitettuna viimeistään 17. maaliskuuta 2008. Postileiman tai lähettipalvelun vastaanottotodistuksen päivämäärä katsotaan todisteeksi päivästä, jolloin hakemus on lähetetty seuraavaan osoitteeseen:

Kirjattuna kirjeenä:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU-1 3/13

B-1049 Brussels

Yksityistä lähettipalvelua käyttäen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1–3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU-1 3/13

Avenue du Bourget, 1–3

B-1140 Brussels (Evere)

| b) | tai Euroopan komission postinkäsittelyyn (henkilökohtaisesti tai valtuutettua edustajaa, myös yksityistä lähettipalvelua käyttäen) seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1–3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

b)

tai Euroopan komission postinkäsittelyyn (henkilökohtaisesti tai valtuutettua edustajaa, myös yksityistä lähettipalvelua käyttäen) seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU-1 3/13

Avenue du Bourget, 1–3

B-1140 Brussels (Evere)

viimeistään 17. maaliskuuta 2008 klo 16.00 (Brysselin aikaa). Tässä tapauksessa kyseisen yksikön virkailijan, jolle asiakirjat on luovutettu, päiväämä ja allekirjoittama vastaanottotodistus on osoituksena hakemuksen jättämisestä.

9.   HAKEMUSTEN KÄSITTELY

Kaikki hakemukset tarkastetaan sen arvioimiseksi, täyttävätkö ne muodolliset kelpoisuusvaatimukset.

Avustuskelpoisiksi katsotut ehdotukset arvioidaan edellä esitettyjen myöntämisperusteiden mukaisesti.

Toimeksisaajat valitaan maaliskuun lopussa/huhtikuun alussa 2008. Tarkoitusta varten perustetaan valintakomitea talouden ja rahoituksen pääosaston pääjohtajan alaisuuteen. Komiteassa on vähintään kolme jäsentä, jotka edustavat vähintään kahta eri alasta vastaavaa yksikköä, joiden välillä ei ole hierarkkista yhteyttä. Komitealla on oma sihteeristö, joka hoitaa valinnan jälkeisen tiedottamisen valituille hakijoille. Hakijoille, joita komissio ei ole valinnut, tiedotetaan tästä erikseen.

10.   TÄRKEÄ HUOMAUTUS

Ehdotuspyyntö ei muodosta komissiolle minkäänlaista sopimusvelvoitetta tämän pyynnön perusteella ehdotuksen jättävää organisaatiota tai laitosta kohtaan. Kaiken ehdotuspyyntöön liittyvän tiedonvaihdon on oltava kirjallista.

Hakijoiden on syytä ottaa huomioon sopimusmääräykset, joita on noudatettava, jos sopimus tehdään niiden kanssa.

Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi hakijan henkilötiedot voidaan siirtää sisäisen tarkastuksen yksikköön, Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen, taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimeen ja/tai Euroopan petostentorjuntavirastoon (OLAF).

Tiedot taloudellisista toimijoista, jotka ovat jossakin varainhoitoasetuksen 93 tai 94 artiklassa, 96 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 96 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, voidaan sisällyttää keskustietokantaan ja antaa nimetyille henkilöille komissiossa sekä varainhoitoasetuksen 95 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainituille muille toimielimille, virastoille, viranomaisille ja elimille. Tämä koskee myös henkilöitä, joilla on valtuudet edustaa mainittuja taloudellisia toimijoita, tehdä niitä koskevia päätöksiä tai valvoa niitä. Kaikilla tietokantaan viedyillä osapuolilla on oikeus saada tietoja itseään koskevista tietokannassa olevista tiedoista pyytämällä niitä komission tilinpitäjältä.

---

(1)  Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklan mukaisesti.

---

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 21.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 48/15

---

ILMOITUS AVOIMESTA KILPAILUSTA EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimen kilpailun EPSO/AD/125/08 lääkäreiden palvelukseen ottamista varten.

Kilpailuilmoitus julkaistaan 21. helmikuuta 2008 Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 48 A ainoastaan englannin, ranskan ja saksan kielillä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla: http://europa.eu/epso

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 21.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 48/16

---

VALTIONTUKI — TANSKA

Valtiontuki C 58/07 (ex N 240/07) — Muutokset voimassa olevaan tonnistoverojärjestelmään

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 48/05)

Komissio on ilmoittanut 11. joulukuuta 2007 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Tanskan kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua tukea.

Asianosaiset voivat toimittaa huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A — Unit 4 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A — Unit 4

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 296 41 04

Huomautukset toimitetaan Tanskan kuningaskunnalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

1.   TOIMENPITEEN KUVAUS

1.1   Nimike

| 1. | Muutokset Tanskan tonnistoverojärjestelmään |
| --- | --- |

1.

Muutokset Tanskan tonnistoverojärjestelmään

1.2   Järjestelmän ilmoitetun muutoksen kuvaus

| 2. | Tanska ehdottaa, että:






  — | tonnistoveron alaisten alusten myynnistä saatavaa voittoa verotettaisiin tonnistoverotusjärjestelmän mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

2.

Tanska ehdottaa, että:

—

tonnistoveron alaisten alusten myynnistä saatavaa voittoa verotettaisiin tonnistoverotusjärjestelmän mukaisesti,

| — | poolien hallinnoinnista saatavia tuloja verotettaisiin tonnistoverotusjärjestelmän mukaisesti, |
| --- | --- |

—

poolien hallinnoinnista saatavia tuloja verotettaisiin tonnistoverotusjärjestelmän mukaisesti,

| — | oman ja vuokratun tonniston välistä suhdetta muutettaisiin siten, että vuokrattujen alusten tonnistoverotusjärjestelmässä huomioon otettava bruttovetoisuus voi olla 10 kertaa meriliikenneyhtiön omistamaa bruttovetoisuutta suurempi, |
| --- | --- |

—

oman ja vuokratun tonniston välistä suhdetta muutettaisiin siten, että vuokrattujen alusten tonnistoverotusjärjestelmässä huomioon otettava bruttovetoisuus voi olla 10 kertaa meriliikenneyhtiön omistamaa bruttovetoisuutta suurempi,

| — | tonnistoverosta voitaisiin vähentää korko, joka ei ylitä omaisuuden verotusarvon enimmäismäärää kerrottuna 6,5 %:lla (erottelutoimenpide), ja |
| --- | --- |

—

tonnistoverosta voitaisiin vähentää korko, joka ei ylitä omaisuuden verotusarvon enimmäismäärää kerrottuna 6,5 %:lla (erottelutoimenpide), ja

| — | yhtiöiden, joihin ei ole sovellettu tonnistoveroa, sallittaisiin alkaa soveltaa sitä takautuvasti vuodesta 2001 alkaen. |
| --- | --- |

—

yhtiöiden, joihin ei ole sovellettu tonnistoveroa, sallittaisiin alkaa soveltaa sitä takautuvasti vuodesta 2001 alkaen.

1.3   Ilmoitettujen muutosten talousarviovaikutukset

| 3. | Varainhoitovuonna 2007 verotuloja menetetään noin 7,5 miljoonaa DKK (noin 1 miljoona EUR). Verotuloja menetetään vuosi vuodelta yhä enemmän, ja vuonna 2016 menetettyjen verotulojen määrä on 30 miljoonaa DKK (noin 4 miljoonaa EUR). |
| --- | --- |

3.

Varainhoitovuonna 2007 verotuloja menetetään noin 7,5 miljoonaa DKK (noin 1 miljoona EUR). Verotuloja menetetään vuosi vuodelta yhä enemmän, ja vuonna 2016 menetettyjen verotulojen määrä on 30 miljoonaa DKK (noin 4 miljoonaa EUR).

2.   EPÄILYT TOIMENPITEEN SOVELTUVUUDESTA YHTEISMARKKINOILLE

| 4. | Ilmoitettujen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (1), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaisesti. Suuntaviivojen mukaan yritykset voivat saada tukea jäsenvaltioilta, jos ne tarjoavat pääasiassa merikuljetuspalveluja. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitettujen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (1), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaisesti. Suuntaviivojen mukaan yritykset voivat saada tukea jäsenvaltioilta, jos ne tarjoavat pääasiassa merikuljetuspalveluja.

| 5. | Komissiolla on epäilyksiä siitä, soveltuvat seuraavat muutokset yhteismarkkinoille:






  — | poolien hallinnoinnista saatavia tuloja verotettaisiin tonnistoverotusjärjestelmän mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

5.

Komissiolla on epäilyksiä siitä, soveltuvat seuraavat muutokset yhteismarkkinoille:

—

poolien hallinnoinnista saatavia tuloja verotettaisiin tonnistoverotusjärjestelmän mukaisesti,

| — | oman ja vuokratun tonniston välistä suhdetta muutettaisiin siten, että tonnistoveron alaisten vuokrattujen alusten huomioon otettava bruttovetoisuus voi olla 10 kertaa meriliikenneyhtiön omistamaa bruttovetoisuutta suurempi, ja |
| --- | --- |

—

oman ja vuokratun tonniston välistä suhdetta muutettaisiin siten, että tonnistoveron alaisten vuokrattujen alusten huomioon otettava bruttovetoisuus voi olla 10 kertaa meriliikenneyhtiön omistamaa bruttovetoisuutta suurempi, ja

| — | yhtiöiden, joihin ei ole sovellettu tonnistoveroa, sallittaisiin alkaa soveltaa sitä takautuvasti vuodesta 2001 alkaen. |
| --- | --- |

—

yhtiöiden, joihin ei ole sovellettu tonnistoveroa, sallittaisiin alkaa soveltaa sitä takautuvasti vuodesta 2001 alkaen.

| 6. | Muutoin komissio katsoo, että muut edellä kuvatut toimenpiteet eli tonnistoveron alaisen aluksen myynnistä saatavien tulojen sisällyttäminen tonnistoverotukseen ja uuden erottelutoimenpiteen käyttöönotto eivät muuta Tanskan tonnistoverojärjestelmän soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

6.

Muutoin komissio katsoo, että muut edellä kuvatut toimenpiteet eli tonnistoveron alaisen aluksen myynnistä saatavien tulojen sisällyttäminen tonnistoverotukseen ja uuden erottelutoimenpiteen käyttöönotto eivät muuta Tanskan tonnistoverojärjestelmän soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

KIRJEEN TEKSTI

”1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 48/28

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 48/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 12. helmikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Deutsche Bahn AG (DB) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (Transfesa) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12. helmikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Deutsche Bahn AG (DB) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (Transfesa) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | DB: rautateiden henkilöliikenne, rautateiden ja maanteiden rahdinkuljetus, huolinta, logistiikka ja niihin liittyvät palvelut, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

DB: rautateiden henkilöliikenne, rautateiden ja maanteiden rahdinkuljetus, huolinta, logistiikka ja niihin liittyvät palvelut,

| — | Transfesa: ensi sijassa autoteollisuuden huolinta- ja logistiikkapalvelut. |
| --- | --- |

—

Transfesa: ensi sijassa autoteollisuuden huolinta- ja logistiikkapalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---