# Eiropas Savienības C 73/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 73 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 19. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 73

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 19. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2008/C 073/01 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts), par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 1 |
| 2008/C 073/02 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par Portugāles atjaunināto stabilitātes programmu no 2007. līdz 2011. gadam | 6 |
| 2008/C 073/03 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par Kipras stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam | 10 |
| 2008/C 073/04 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu no 2007. līdz 2011. gadam | 14 |
| 2008/C 073/05 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 18 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2008/C 073/01

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts), par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

1

2008/C 073/02

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par Portugāles atjaunināto stabilitātes programmu no 2007. līdz 2011. gadam

6

2008/C 073/03

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par Kipras stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

10

2008/C 073/04

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu no 2007. līdz 2011. gadam

14

2008/C 073/05

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

18

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2008/C 073/06 | Padomes Lēmums (2008. gada 17. marts), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli | 23 |
| | Komisija |
| 2008/C 073/07 | Euro maiņas kurss | 24 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2008/C 073/06

Padomes Lēmums (2008. gada 17. marts), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli

23

Komisija

2008/C 073/07

Euro maiņas kurss

24

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 073/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2008/C 073/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 26 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 073/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

CITI AKTI

Komisija

2008/C 073/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts),

par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 73/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izvērtēja atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izvērtēja atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Reālā IKP pieaugums ir bijis augsts — vairāk nekā 6 % gadā kopš 2003. gada —, tomēr ir uzkrājies liels ārējais deficīts. Tāpēc vispārējās valdības budžeta bilance pieaugusi no stāvokļa, kas bija tuvu nullei, līdz pārpalikumam virs 3 % no IKP 2006. gadā, fiskālajai nostādnei esot pretcikliskai vai lielākoties neitrālai kopš 2003. gada. Tajā pašā laikā monetārie nosacījumi valūtas pārvaldes sistēmas kontekstā bija atbilstīgi. Līdztekus spēcīgai ekonomiskajai izaugsmei bija vērojamas pārkaršanas pazīmes, un pieaugošā makroekonomikas nelīdzsvarotība atspoguļojās ārējā deficīta palielinājumā, atkārtotā straujākā banku kredīta pieaugumā un inflācijas pieaugumā.
  Tomēr arvien lielākais ārējais deficīts Bulgārijā lielā mērā atspoguļo apjomīgās investīcijas, ko veidoja ievērojams tieša ārvalstu ieguldījuma pieplūdums. Inflāciju galvenokārt radīja ārēji izraisīts pārtikas un enerģētikas cenu pieaugums. Tomēr, strauji samazinoties bezdarbam, darba tirgus kļuva saspringtāks, un 2007. gadā arī ievērojami straujāk palielinājās algas, pirmo reizi vairāku gadu laikā izteikti apsteidzot ražīguma pieaugumu. Ja šāda attīstība turpinātos, tas vājinātu konkurētspēju un radītu šaubas par lielās izaugsmes ilgtspēju, lai gan, pateicoties mērenam reālo algu palielinājumam līdz 2006. gadam un kopš 1998. gada uzkrātajam produktivitātes kāpumam, lielā mērā ir saglabāta izmaksu konkurētspēja. Raugoties nākotnē, Bulgārija sastapsies ar šīs nelīdzsvarotības risināšanas problēmām, tajā pašā laikā pastiprinot nosacījumus atbilstīgai iedzīšanai, saglabājot piesardzīgu fiskālo politiku un ievērojot mērenību algās, uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, nodrošinot finanšu sektora stabilitāti un paātrinot strukturālās reformas. |
| --- | --- |

(2)

Reālā IKP pieaugums ir bijis augsts — vairāk nekā 6 % gadā kopš 2003. gada —, tomēr ir uzkrājies liels ārējais deficīts. Tāpēc vispārējās valdības budžeta bilance pieaugusi no stāvokļa, kas bija tuvu nullei, līdz pārpalikumam virs 3 % no IKP 2006. gadā, fiskālajai nostādnei esot pretcikliskai vai lielākoties neitrālai kopš 2003. gada. Tajā pašā laikā monetārie nosacījumi valūtas pārvaldes sistēmas kontekstā bija atbilstīgi. Līdztekus spēcīgai ekonomiskajai izaugsmei bija vērojamas pārkaršanas pazīmes, un pieaugošā makroekonomikas nelīdzsvarotība atspoguļojās ārējā deficīta palielinājumā, atkārtotā straujākā banku kredīta pieaugumā un inflācijas pieaugumā.

Tomēr arvien lielākais ārējais deficīts Bulgārijā lielā mērā atspoguļo apjomīgās investīcijas, ko veidoja ievērojams tieša ārvalstu ieguldījuma pieplūdums. Inflāciju galvenokārt radīja ārēji izraisīts pārtikas un enerģētikas cenu pieaugums. Tomēr, strauji samazinoties bezdarbam, darba tirgus kļuva saspringtāks, un 2007. gadā arī ievērojami straujāk palielinājās algas, pirmo reizi vairāku gadu laikā izteikti apsteidzot ražīguma pieaugumu. Ja šāda attīstība turpinātos, tas vājinātu konkurētspēju un radītu šaubas par lielās izaugsmes ilgtspēju, lai gan, pateicoties mērenam reālo algu palielinājumam līdz 2006. gadam un kopš 1998. gada uzkrātajam produktivitātes kāpumam, lielā mērā ir saglabāta izmaksu konkurētspēja. Raugoties nākotnē, Bulgārija sastapsies ar šīs nelīdzsvarotības risināšanas problēmām, tajā pašā laikā pastiprinot nosacījumus atbilstīgai iedzīšanai, saglabājot piesardzīgu fiskālo politiku un ievērojot mērenību algās, uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, nodrošinot finanšu sektora stabilitāti un paātrinot strukturālās reformas.

| (3) | Makroekonomiskais scenārijs šīs programmas pamatā paredz, ka reālais IKP pieaugums palielināsies no 6,4 % 2007. gadā līdz 6,7 % vidēji pārējā programmas periodā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2) šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu, kas gan ir nedaudz optimistiski, jo īpaši programmas perioda pēdējos gados, kad iekšzemes pieprasījuma pieaugums, sevišķi investīcijās, šķiet pārāk optimistisks. Ņemot vērā augsto reālā IKP pieaugumu, programmā prognozēta ierobežota virzība nominālās konverģences sasniegšanai, inflācijai saglabājoties salīdzinoši augstai. Turklāt, ņemot vērā paredzamo ilgstošo algu spiedienu un plānoto akcīzes nodokļu palielinājumu tabakai, inflācijas prognozes 2009. un 2010. gadam šķiet nedaudz pesimistiskas. Kaut arī pieauguma struktūra, domājams, kļūs nedaudz līdzsvarotāka lielāka eksporta pieauguma dēļ, ārējais deficīts varētu turpināt palielināties un 2008. gadā tiek prognozēts augstākajā līmenī — 20,75 % no IKP, kas šķiet ticami, ņemot vērā jaunākos notikumus. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskais scenārijs šīs programmas pamatā paredz, ka reālais IKP pieaugums palielināsies no 6,4 % 2007. gadā līdz 6,7 % vidēji pārējā programmas periodā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2) šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu, kas gan ir nedaudz optimistiski, jo īpaši programmas perioda pēdējos gados, kad iekšzemes pieprasījuma pieaugums, sevišķi investīcijās, šķiet pārāk optimistisks. Ņemot vērā augsto reālā IKP pieaugumu, programmā prognozēta ierobežota virzība nominālās konverģences sasniegšanai, inflācijai saglabājoties salīdzinoši augstai. Turklāt, ņemot vērā paredzamo ilgstošo algu spiedienu un plānoto akcīzes nodokļu palielinājumu tabakai, inflācijas prognozes 2009. un 2010. gadam šķiet nedaudz pesimistiskas. Kaut arī pieauguma struktūra, domājams, kļūs nedaudz līdzsvarotāka lielāka eksporta pieauguma dēļ, ārējais deficīts varētu turpināt palielināties un 2008. gadā tiek prognozēts augstākajā līmenī — 20,75 % no IKP, kas šķiet ticami, ņemot vērā jaunākos notikumus.

| (4) | Jaunākajā programmas atjauninājumā attiecībā uz 2007. gadu valsts budžeta pārpalikums tiek lēsts 3,1 % no IKP salīdzinājumā ar 2007. gada janvāra konverģences programmā noteikto mērķi — 0,8 % no IKP. Šo budžeta izpildes rādītāju pārsniegšanu sekmēja vienīgi ieņēmumi, kas izrādījās labāki, nekā prognozēts, taču izdevumu kontrole netika pilnībā nodrošināta. Sākotnēji prognozētie ietaupījumi 10 % no budžetā iekļautajiem bezprocentu kārtējiem izdevumiem netika īstenoti, un 2007. gada decembrī tika pieņemta papildu izdevumu programma, galvenokārt infrastruktūrai, ar aptuveni 2,25 % no IKP. Turklāt 2007. gadā divas reizes par 10 % tika palielinātas pensijas, tādējādi palielinot tās par 8,5 % vairāk, nekā bija plānots indeksācijas formulā. Visbeidzot algu spiediens sācis ietekmēt arī valsts sektoru ar izteiktu valsts sektora algu pieaugumu otrajā gada pusē. Tomēr budžeta pārpalikums, kas ir lielāks, nekā plānots, 2007. gadā atbilst aicinājumam 2007. gada 27. marta Padomes atzinumā par 2007. gada janvāra konverģences programmu (3). Ņemot vērā pastāvīgo ievērojamo ieņēmumu pieaugumu, 2007. gada budžeta rezultāti varētu būt pat labāki par programmā paredzētajiem. |
| --- | --- |

(4)

Jaunākajā programmas atjauninājumā attiecībā uz 2007. gadu valsts budžeta pārpalikums tiek lēsts 3,1 % no IKP salīdzinājumā ar 2007. gada janvāra konverģences programmā noteikto mērķi — 0,8 % no IKP. Šo budžeta izpildes rādītāju pārsniegšanu sekmēja vienīgi ieņēmumi, kas izrādījās labāki, nekā prognozēts, taču izdevumu kontrole netika pilnībā nodrošināta. Sākotnēji prognozētie ietaupījumi 10 % no budžetā iekļautajiem bezprocentu kārtējiem izdevumiem netika īstenoti, un 2007. gada decembrī tika pieņemta papildu izdevumu programma, galvenokārt infrastruktūrai, ar aptuveni 2,25 % no IKP. Turklāt 2007. gadā divas reizes par 10 % tika palielinātas pensijas, tādējādi palielinot tās par 8,5 % vairāk, nekā bija plānots indeksācijas formulā. Visbeidzot algu spiediens sācis ietekmēt arī valsts sektoru ar izteiktu valsts sektora algu pieaugumu otrajā gada pusē. Tomēr budžeta pārpalikums, kas ir lielāks, nekā plānots, 2007. gadā atbilst aicinājumam 2007. gada 27. marta Padomes atzinumā par 2007. gada janvāra konverģences programmu (3). Ņemot vērā pastāvīgo ievērojamo ieņēmumu pieaugumu, 2007. gada budžeta rezultāti varētu būt pat labāki par programmā paredzētajiem.

| (5) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir saglabāt neitrālu fiskālo nostādni visā programmas darbības laikā. Programmā ietvertais vidējā termiņa mērķis (VTM) grozīts no līdzsvarota stāvokļa strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēts budžets, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) uz pārpalikumu 1,5 % apmērā no IKP, kas tiktu ievērots visā programmas darbības laikā. Lai gan Padomes atzinumā par sākotnējo programmu tās apstiprinātais VTM jau bija stingrāka prasība salīdzinājumā ar Paktā noteikto, nozīmīga augšupejoša pārskatīšana programmā pamatota ar ārējās nelīdzsvarotības palielināšanos, inflācijas pieaugumu un prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi. Prognozēts, ka gan vispārējā valsts budžeta bilance, gan primārā bilance programmas darbības laikā saglabāsies stabila ar pārpalikumu attiecīgi aptuveni 3 % un 4 % no IKP. Saskaņā ar programmu gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība pret IKP programmas darbības laikā pieaugs par aptuveni 1,75 procentu punktiem, korekciju veicot galvenokārt 2008. gadā. Ieņēmumu daļā programmā plānots “citu ieņēmumu” pieaugums par 2,25 % no IKP, galvenokārt atspoguļojot ES pārskaitījumu palielinājumu programmas darbības laikā.
  2008. gadā prognozēts nodokļu ieņēmumu pieaugums par 1,25 % no IKP, ko sekmēs noteiktu akcīzes nodokļu likmju pieaugums, uzlabojumi nodokļu atbilstībā un labvēlīga izaugsmes struktūra. Prognozēts, ka vienotas likmes personas ienākumu nodokļa ieviešanu gandrīz pilnībā finansēs turpmāka ēnu ekonomikas likvidēšana un noteiktu nodokļu pārkāpumu izskaušana. Prognozēts, ka 2009. un 2010. gadā nodokļu ieņēmumi un sociālās iemaksas nedaudz samazināsies. Prognozēts, ka arī 2008. gadā sociālās iemaksas samazināsies par 1 % no IKP, ko izraisīs iemaksu likmju samazināšana, kas lielā mērā tomēr jākompensē iemaksu bāzes pieaugumam. Izdevumu daļā programmā paredzēta ievērojama pārstrukturizācija, kapitālizdevumus programmas darbības laikā palielinot par aptuveni 2 % no IKP, arvien vairāk tos finansējot no ES pārskaitījumiem, un “citus izdevumus” palielinot par aptuveni 1,5 % no IKP. Šo pieaugumu daļēji kompensētu zemāki procentu izdevumi, zemāki sociālie pabalsti un valsts sektora algām paredzēto līdzekļu samazinājums, ko sekmēs plānotā valsts sektorā nodarbināto skaita samazināšana. Pamatojoties uz neprognozēti labiem 2007. gada rezultātiem, pašreizējie budžeta mērķi ir daudz vērienīgāki par 2007. gada janvāra programmā iekļautajiem, ņemot vērā arī stingrākas ekonomiskās perspektīvas. |
| --- | --- |

(5)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir saglabāt neitrālu fiskālo nostādni visā programmas darbības laikā. Programmā ietvertais vidējā termiņa mērķis (VTM) grozīts no līdzsvarota stāvokļa strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēts budžets, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) uz pārpalikumu 1,5 % apmērā no IKP, kas tiktu ievērots visā programmas darbības laikā. Lai gan Padomes atzinumā par sākotnējo programmu tās apstiprinātais VTM jau bija stingrāka prasība salīdzinājumā ar Paktā noteikto, nozīmīga augšupejoša pārskatīšana programmā pamatota ar ārējās nelīdzsvarotības palielināšanos, inflācijas pieaugumu un prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi. Prognozēts, ka gan vispārējā valsts budžeta bilance, gan primārā bilance programmas darbības laikā saglabāsies stabila ar pārpalikumu attiecīgi aptuveni 3 % un 4 % no IKP. Saskaņā ar programmu gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība pret IKP programmas darbības laikā pieaugs par aptuveni 1,75 procentu punktiem, korekciju veicot galvenokārt 2008. gadā. Ieņēmumu daļā programmā plānots “citu ieņēmumu” pieaugums par 2,25 % no IKP, galvenokārt atspoguļojot ES pārskaitījumu palielinājumu programmas darbības laikā.

2008. gadā prognozēts nodokļu ieņēmumu pieaugums par 1,25 % no IKP, ko sekmēs noteiktu akcīzes nodokļu likmju pieaugums, uzlabojumi nodokļu atbilstībā un labvēlīga izaugsmes struktūra. Prognozēts, ka vienotas likmes personas ienākumu nodokļa ieviešanu gandrīz pilnībā finansēs turpmāka ēnu ekonomikas likvidēšana un noteiktu nodokļu pārkāpumu izskaušana. Prognozēts, ka 2009. un 2010. gadā nodokļu ieņēmumi un sociālās iemaksas nedaudz samazināsies. Prognozēts, ka arī 2008. gadā sociālās iemaksas samazināsies par 1 % no IKP, ko izraisīs iemaksu likmju samazināšana, kas lielā mērā tomēr jākompensē iemaksu bāzes pieaugumam. Izdevumu daļā programmā paredzēta ievērojama pārstrukturizācija, kapitālizdevumus programmas darbības laikā palielinot par aptuveni 2 % no IKP, arvien vairāk tos finansējot no ES pārskaitījumiem, un “citus izdevumus” palielinot par aptuveni 1,5 % no IKP. Šo pieaugumu daļēji kompensētu zemāki procentu izdevumi, zemāki sociālie pabalsti un valsts sektora algām paredzēto līdzekļu samazinājums, ko sekmēs plānotā valsts sektorā nodarbināto skaita samazināšana. Pamatojoties uz neprognozēti labiem 2007. gada rezultātiem, pašreizējie budžeta mērķi ir daudz vērienīgāki par 2007. gada janvāra programmā iekļautajiem, ņemot vērā arī stingrākas ekonomiskās perspektīvas.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Īpaši, ņemot vērā pieaugošo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, makroekonomisko scenāriju varētu apdraudēt noteikti riski. Turklāt par 2008. gada ieņēmumu prognozēm nav pilnīgas skaidrības, un tas saistīts ar vienotas likmes personas ienākumu nodokļa ieviešanu. Tomēr šos riskus varētu līdzsvarot ļoti stingra budžeta mērķu izpildes uzraudzība un “amortizatori” izdevumu pusē, ko sekmēs rezerves neparedzētiem izdevumiem iekļaušana budžetā. Turklāt 2009. un 2010. gadā prognozētais nodokļu ieņēmumu samazinājums pilnībā neatbilst pamatā esošajam izaugsmes scenārijam, tādēļ nodokļu ieņēmumi var izrādīties lielāki par plānotajiem. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Īpaši, ņemot vērā pieaugošo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, makroekonomisko scenāriju varētu apdraudēt noteikti riski. Turklāt par 2008. gada ieņēmumu prognozēm nav pilnīgas skaidrības, un tas saistīts ar vienotas likmes personas ienākumu nodokļa ieviešanu. Tomēr šos riskus varētu līdzsvarot ļoti stingra budžeta mērķu izpildes uzraudzība un “amortizatori” izdevumu pusē, ko sekmēs rezerves neparedzētiem izdevumiem iekļaušana budžetā. Turklāt 2009. un 2010. gadā prognozētais nodokļu ieņēmumu samazinājums pilnībā neatbilst pamatā esošajam izaugsmes scenārijam, tādēļ nodokļu ieņēmumi var izrādīties lielāki par plānotajiem.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis nozīmē, ka visā programmas periodā VTM lielā mērā būs nemainīgs. Fiskālās politikas nostādne, kas izriet no programmas, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam visā programmas darbības laikā. Prognozētā neitrālā fiskālā nostādne ļautu izvairīties no pašreizējās iekšējās un ārējās makroekonomiskās nelīdzsvarotības palielināšanās. Ņemot vērā to, ka valūtas pārvaldes sistēmā monetārās politikas darbības joma ir ierobežota, nelīdzsvarotību samazināt varētu palīdzēt visu to ieņēmumu taupīšana, kas pārsniedz plānotos. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis nozīmē, ka visā programmas periodā VTM lielā mērā būs nemainīgs. Fiskālās politikas nostādne, kas izriet no programmas, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam visā programmas darbības laikā. Prognozētā neitrālā fiskālā nostādne ļautu izvairīties no pašreizējās iekšējās un ārējās makroekonomiskās nelīdzsvarotības palielināšanās. Ņemot vērā to, ka valūtas pārvaldes sistēmā monetārās politikas darbības joma ir ierobežota, nelīdzsvarotību samazināt varētu palīdzēt visu to ieņēmumu taupīšana, kas pārsniedz plānotos.

| (8) | Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un pamatīgu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz 25 dalībvalstīm, par kurām šādas prognozes ir pieejamas. Kaut gan ievērojamu sabiedrības novecošanās ietekmi uz izdevumiem nevar izslēgt, ņemot vērā pašreizējo demokrātisko struktūru, budžeta stāvoklis 2007. gadā ar lielu strukturālo pārpalikumu ir būtisks ieguldījums jau zemā parāda līmeņa samazināšanā. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu ierobežot riskus valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un pamatīgu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz 25 dalībvalstīm, par kurām šādas prognozes ir pieejamas. Kaut gan ievērojamu sabiedrības novecošanās ietekmi uz izdevumiem nevar izslēgt, ņemot vērā pašreizējo demokrātisko struktūru, budžeta stāvoklis 2007. gadā ar lielu strukturālo pārpalikumu ir būtisks ieguldījums jau zemā parāda līmeņa samazināšanā. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu ierobežot riskus valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Konverģences programma, šķiet, kopumā atbilst 2007. gada marta valsts reformu programmai un 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Jo īpaši budžeta stratēģija un pasākumi, kas paredzēti valsts izdevumu kvalitātes sekmēšanai, tostarp izmantojot turpmāku programmas budžeta plāna īstenošanu, pilnībā atbilst valsts reformu programmā norādītajām prioritātēm. Lai valsts izdevumi veselības aprūpei kļūtu efektīvāki un kvalitatīvāki, ir paredzēti daži konkrēti pasākumi. Atjauninājums, šķiet, atspoguļo valsts reformu programmā izklāstīto reformu ietekmi uz valsts finansēm. Tas īpaši attiecas uz plānoto ieguldījumu pieaugumu infrastruktūrā. Tomēr atjauninājumā sniegts samērā maz informācijas par tiešajām budžeta izmaksām, ko radīs galvenie pasākumi, piemēram, tādi, kas saistīti ar administratīvo spēju uzlabošanu vai aktīvu darba tirgus politiku. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma, šķiet, kopumā atbilst 2007. gada marta valsts reformu programmai un 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Jo īpaši budžeta stratēģija un pasākumi, kas paredzēti valsts izdevumu kvalitātes sekmēšanai, tostarp izmantojot turpmāku programmas budžeta plāna īstenošanu, pilnībā atbilst valsts reformu programmā norādītajām prioritātēm. Lai valsts izdevumi veselības aprūpei kļūtu efektīvāki un kvalitatīvāki, ir paredzēti daži konkrēti pasākumi. Atjauninājums, šķiet, atspoguļo valsts reformu programmā izklāstīto reformu ietekmi uz valsts finansēm. Tas īpaši attiecas uz plānoto ieguldījumu pieaugumu infrastruktūrā. Tomēr atjauninājumā sniegts samērā maz informācijas par tiešajām budžeta izmaksām, ko radīs galvenie pasākumi, piemēram, tādi, kas saistīti ar administratīvo spēju uzlabošanu vai aktīvu darba tirgus politiku.

| (10) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Kopumā var secināt, ka programmas mērķis ir saglabāt līdzsvarotu budžeta stāvokli visā programmas darbības laikā, plānojot saglabāt augstu vispārējā valsts budžeta pārpalikumu arī turpmāk. Budžeta mērķi šķiet īstenojami. Programmā piedāvāta VTM ievērojama augšupejoša pārskatīšana no sabalansēta strukturālā stāvokļa uz pārpalikumu 1,5 % no IKP, kas programmas darbības laikā viegli īstenojams. Lai nodrošinātu makroekonomisko stabilitāti un atbilstīgu iedzīšanu kontekstā ar pieaugošu ārējo nelīdzsvarotību un augstu inflāciju, arī turpmāk nepieciešama stingra fiskālā politika, valsts izdevumu, tostarp veselības aprūpes izdevumu, un finanšu iestāžu kvalitātes turpmāka uzlabošana, kā arī valsts sektora algu politika, kas sekmē algu mērenības vispārēju ievērošanu atbilstīgi ražīguma kāpumam.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un arī nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Bulgārija tiek aicināta:

| i) | turpināt izvairīties no procikliskas fiskālās nostādnes, lai sekmētu ārējās nelīdzsvarotības ierobežošanu, jo sevišķi ietaupot budžeta atlikumu, kas pārsniedz plānoto, un ietverot izdevumu palielinājumu; |
| --- | --- |

i)

turpināt izvairīties no procikliskas fiskālās nostādnes, lai sekmētu ārējās nelīdzsvarotības ierobežošanu, jo sevišķi ietaupot budžeta atlikumu, kas pārsniedz plānoto, un ietverot izdevumu palielinājumu;

| ii) | nostiprināt politiku, kas ierobežotu inflācijas spiedienu, tostarp ar piesardzīgas valsts sektora algu politikas palīdzību, sekmējot mērena līmeņa algu; |
| --- | --- |

ii)

nostiprināt politiku, kas ierobežotu inflācijas spiedienu, tostarp ar piesardzīgas valsts sektora algu politikas palīdzību, sekmējot mērena līmeņa algu;

| iii) | turpināt valsts izdevumu efektivitātes stiprināšanu, jo īpaši, pilnībā īstenojot programmas budžeta plānošanu, uzlabojot administratīvās spējas un veicot reformas darba tirgus, izglītības un veselības aprūpes jomā. |
| --- | --- |

iii)

turpināt valsts izdevumu efektivitātes stiprināšanu, jo īpaši, pilnībā īstenojot programmas budžeta plānošanu, uzlabojot administratīvās spējas un veicot reformas darba tirgus, izglītības un veselības aprūpes jomā.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. dec. | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| KOM 2007., nov. | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. dec. | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| KOM 2007., nov. | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. dec. | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM 2007. g. nov. (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | n.p. |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| KOM 2007., nov. | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM 2007., nov. | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM 2007., nov. | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM 2007., nov. | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM 2007., nov. | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| KOM 2007., nov. | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | n.p. |
| KP 2007. g. janv. | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | n.p. |
| Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. dec.

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

KOM 2007., nov.

6,1

6,3

6,0

6,2

n.p.

KP 2007. g. janv.

5,9

5,9

6,2

6,1

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. dec.

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

KOM 2007., nov.

7,4

7,1

7,3

5,8

n.p.

KP 2007. g. janv.

7,4

4,0

3,0

3,0

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. dec.

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

KOM 2007. g. nov. (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

n.p.

KP 2007. g. janv.

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

n.p.

Neto aizdevumi/aizņēmumi salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

KOM 2007., nov.

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

n.p.

KP 2007. g. janv.

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

KOM 2007., nov.

3,2

3,0

3,1

3,1

n.p.

KP 2007. g. janv.

3,2

0,8

1,5

1,5

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

KOM 2007., nov.

4,6

4,1

4,1

4,0

n.p.

KP 2007. g. janv.

4,6

2,2

2,8

2,7

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM 2007., nov.

2,9

2,8

3,1

3,3

n.p.

KP 2007. g. janv.

3,2

1,0

1,9

2,0

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM 2007., nov.

2,9

2,9

3,1

3,3

n.p.

KP 2007. g. janv.

3,2

1,0

1,9

2,0

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

KOM 2007., nov.

22,8

19,3

15,9

12,9

n.p.

KP 2007. g. janv.

25,3

22,7

22,3

21,1

n.p.

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā sevišķi ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 89, 24.4.2007., 11. lpp.

(4)  Konkrēti nav sniegta informācija par vienreizējiem pasākumiem 2007. gadā un daži dati par ilgtermiņa ilgtspēju.

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju. Cikliski koriģētā bilance Komisijas dienestu rudens prognozē ir pārrēķināta pēc budžeta plānošanas jutīguma pārskatīšanas attiecībā uz Bulgāriju.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 6,2 %, 6,7 %, 6,8 % un 6,8 % apjomā no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Jaunākajā programmā nav sniegta informācija par vienreizējiem un pagaidu pasākumiem; saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi 2007. gadā tie ir 0,1 % no IKP (pārpalikumu samazinoši). Strukturālā bilance Komisijas dienestu rudens prognozē ir pārrēķināta pēc budžeta plānošanas jutīguma pārskatīšanas attiecībā uz Bulgāriju.

Avoti:

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/6

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par Portugāles atjaunināto stabilitātes programmu no 2007. līdz 2011. gadam

(2008/C 73/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | 2008. gada 4. martā Padome izskatīja Portugāles atjaunināto stabilitātes programmu laika posmam no 2007. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

2008. gada 4. martā Padome izskatīja Portugāles atjaunināto stabilitātes programmu laika posmam no 2007. līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēc ekonomiskās izaugsmes posma deviņdesmito gadu otrajā pusē Portugāles ekonomika pēc 2000. gada nonāca situācijā, kurā lēns IKP pieaugums un augošs bezdarba līmenis izraisīja budžeta nestabilitāti. Šīs pārmaiņas ekonomiskajā situācijā izraisīja liela ārējās maksājumu bilances un budžeta deficītu uzkrāšanās procikliska fiskālā politika, kas pastiprināja novirzes privātajā sektorā un palielināja nenoteiktību.
  Šīs desmitgades sākumā privātais pašmāju pieprasījums ievērojami samazinājās, atspoguļojot izdevumu korekciju līdz ienākumiem lielākā mērā atbilstošam līmenim. Vienlaikus pretēji līdzšinējām neilgtspējīgajām tendencēm valsts primārajiem izdevumiem bija jāsamazinās, turpretī konkurences pozīcijas joprojām ir nestabilas, kas atspoguļo ilglaicīgu neatbilstību starp darba algu un ražīguma pieaugumu. Lai gan ekonomisko izaugsmi galvenokārt virzīja ārējais sektors un ievērojama pārstrukturēšanās dažās nozarēs, ekonomiskās situācijas ilgstošu uzlabošanos kavē galvenokārt strukturālas nepilnības. Konkrētāk, kopumā ražīgums ir zems, ko galvenokārt nosaka relatīvi zemais cilvēkresursu līmenis, un īpaša uzmanība jāpievērš valsts sektora efektivitātei un lietderībai. Pēdējos gados šīs situācijas pārvarēšanā gūtas labas sekmes, jo īpaši valsts finanšu noviržu izlīdzināšanā. Kopumā fiskālās konsolidācijas turpināšana, valsts finanšu kvalitātes uzlabošana un strukturālu reformu veikšana ar mērķi palielināt potenciālo IKP pieaugumu joprojām ir galvenie uzdevumi, kas jāveic, lai Portugāles ekonomika atgrieztos uz ilgtspējīgas un dinamiskas atgūšanās ceļa. |
| --- | --- |

(2)

Pēc ekonomiskās izaugsmes posma deviņdesmito gadu otrajā pusē Portugāles ekonomika pēc 2000. gada nonāca situācijā, kurā lēns IKP pieaugums un augošs bezdarba līmenis izraisīja budžeta nestabilitāti. Šīs pārmaiņas ekonomiskajā situācijā izraisīja liela ārējās maksājumu bilances un budžeta deficītu uzkrāšanās procikliska fiskālā politika, kas pastiprināja novirzes privātajā sektorā un palielināja nenoteiktību.

Šīs desmitgades sākumā privātais pašmāju pieprasījums ievērojami samazinājās, atspoguļojot izdevumu korekciju līdz ienākumiem lielākā mērā atbilstošam līmenim. Vienlaikus pretēji līdzšinējām neilgtspējīgajām tendencēm valsts primārajiem izdevumiem bija jāsamazinās, turpretī konkurences pozīcijas joprojām ir nestabilas, kas atspoguļo ilglaicīgu neatbilstību starp darba algu un ražīguma pieaugumu. Lai gan ekonomisko izaugsmi galvenokārt virzīja ārējais sektors un ievērojama pārstrukturēšanās dažās nozarēs, ekonomiskās situācijas ilgstošu uzlabošanos kavē galvenokārt strukturālas nepilnības. Konkrētāk, kopumā ražīgums ir zems, ko galvenokārt nosaka relatīvi zemais cilvēkresursu līmenis, un īpaša uzmanība jāpievērš valsts sektora efektivitātei un lietderībai. Pēdējos gados šīs situācijas pārvarēšanā gūtas labas sekmes, jo īpaši valsts finanšu noviržu izlīdzināšanā. Kopumā fiskālās konsolidācijas turpināšana, valsts finanšu kvalitātes uzlabošana un strukturālu reformu veikšana ar mērķi palielināt potenciālo IKP pieaugumu joprojām ir galvenie uzdevumi, kas jāveic, lai Portugāles ekonomika atgrieztos uz ilgtspējīgas un dinamiskas atgūšanās ceļa.

| (3) | Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēta ekonomiskās aktivitātes pieauguma turpināšanās ar reālā IKP pieaugumu no 1,8 % 2007. gadā līdz 2,2 % 2008. gadā un tālāk līdz 2,8 % 2009. gadā un 3 % 2010. un 2011. gadā. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), šī ekonomiskā perspektīva pēc 2008. gada, šķiet, balstās uz labvēlīgas izaugsmes pieņēmumiem. Jo īpaši privātā pieprasījuma elementu pieauguma rādītāji šķiet pārāk augsti, sevišķi investīciju jomā. Programmā paredzēta darba tirgus stāvokļa pakāpeniska uzlabošanās programmas darbības laikā, tomēr nodarbinātības perspektīva šķiet optimistiska.
  Patēriņa cenu inflācijas prognoze šķiet pārāk zema, ņemot vērā neseno pārtikas un naftas cenu pieaugumu pasaules tirgū. Turpmākajos gados paredzēta ekonomikas konkurētspējas uzlabošanās, darbaspēka vienības izmaksām pieaugot lēnāk nekā lielākajā daļā tirdzniecības partnervalstu. Programmā paredzēta lielā ārējā parāda būtiska samazināšanās no 8,8 % no IKP 2006. gadā un no aplēstajiem 7 % no IKP 2007. gadā līdz 4,7 % no IKP 2011. gadā. Tomēr, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, panākt šim samazinājumam nepieciešamo, atjauninātajā programmā paredzēto tekošo maksājumu bilances deficīta samazināšanos un ieņēmumu uzlabošanos var būt sarežģīti. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēta ekonomiskās aktivitātes pieauguma turpināšanās ar reālā IKP pieaugumu no 1,8 % 2007. gadā līdz 2,2 % 2008. gadā un tālāk līdz 2,8 % 2009. gadā un 3 % 2010. un 2011. gadā. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), šī ekonomiskā perspektīva pēc 2008. gada, šķiet, balstās uz labvēlīgas izaugsmes pieņēmumiem. Jo īpaši privātā pieprasījuma elementu pieauguma rādītāji šķiet pārāk augsti, sevišķi investīciju jomā. Programmā paredzēta darba tirgus stāvokļa pakāpeniska uzlabošanās programmas darbības laikā, tomēr nodarbinātības perspektīva šķiet optimistiska.

Patēriņa cenu inflācijas prognoze šķiet pārāk zema, ņemot vērā neseno pārtikas un naftas cenu pieaugumu pasaules tirgū. Turpmākajos gados paredzēta ekonomikas konkurētspējas uzlabošanās, darbaspēka vienības izmaksām pieaugot lēnāk nekā lielākajā daļā tirdzniecības partnervalstu. Programmā paredzēta lielā ārējā parāda būtiska samazināšanās no 8,8 % no IKP 2006. gadā un no aplēstajiem 7 % no IKP 2007. gadā līdz 4,7 % no IKP 2011. gadā. Tomēr, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, panākt šim samazinājumam nepieciešamo, atjauninātajā programmā paredzēto tekošo maksājumu bilances deficīta samazināšanos un ieņēmumu uzlabošanos var būt sarežģīti.

| (4) | Atjauninātajā programmā un Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē kopējais vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā lēsts 3 % apmērā no IKP, salīdzinot ar mērķi 3,7 % no IKP, kas tika noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Jaunākie un provizoriskie budžeta izpildes dati norāda, ka faktiskais 2007. gada budžeta deficīts, iespējams, būs mazāks par 3 % no IKP. Šīs izmaiņas atbilst un pārspēj Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjauninājumu izteikto aicinājumu veikt pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2008. gadam (3). Tā kā labākais nekā paredzēts 2006. gada rezultāts tika izmantots, lai sasniegtu vērienīgāku mērķi 2007. gadā, Padome atzīmē, ka tas arī atbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm. |
| --- | --- |

(4)

Atjauninātajā programmā un Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē kopējais vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā lēsts 3 % apmērā no IKP, salīdzinot ar mērķi 3,7 % no IKP, kas tika noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Jaunākie un provizoriskie budžeta izpildes dati norāda, ka faktiskais 2007. gada budžeta deficīts, iespējams, būs mazāks par 3 % no IKP. Šīs izmaiņas atbilst un pārspēj Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjauninājumu izteikto aicinājumu veikt pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2008. gadam (3). Tā kā labākais nekā paredzēts 2006. gada rezultāts tika izmantots, lai sasniegtu vērienīgāku mērķi 2007. gadā, Padome atzīmē, ka tas arī atbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm.

| (5) | Stabilitātes programmas atjauninājumā paredzēta tālāka fiskālā konsolidācija vidējā termiņā, lai panāktu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz strukturālo bilanci, t. i., cikliski koriģētu bilanci, neņemot vērā vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus, līdz 2010. gadam paredzot tās deficīta samazināšanos līdz 0,5 % no IKP. Tiek plānots pakāpenisks kopējā vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājums no 3 % no IKP 2007. gadā līdz 2,4 % no IKP 2008. gadā, 1,5 % no IKP 2009. gadā, 0,4 % no IKP 2010. gadā un visbeidzot 0,2 % no IKP 2011. gadā. Plāni attiecībā uz primāro bilanci ir līdzīgi, uzlabojot to no neliela deficīta pozīcijas līdz pārpalikumam 2,5 % apmērā no IKP 2011. gadā. Attiecībā uz strukturālās bilanci, ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, tiek plānota tās deficīta samazināšanās par aptuveni 0,5 procentpunktiem no IKP gadā vidēji līdz 2010. gadam un stabilizēšanās kopumā aptuveni 0,5 % no IKP robežās 2011. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija jāsasniedz, turpinot izdevumu samazināšanu, pateicoties korektīvajiem pasākumiem, ar kuriem tika ierobežotas valsts nodarbinātības izmaksas (plašākas valsts administrācijas reformas ietvaros) un mazākā mērā sociālie maksājumi. Ir paredzēts, ka arī ieņēmumu attiecības pieaugums veicinās fiskālo konsolidāciju. Izmantojot labākus nekā paredzēts 2006. un 2007. gada budžeta izpildes rezultātus, programmā kopumā apstiprināta plānoto strukturālo korekciju veikšana, kas izklāstīta 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā, ņemot vērā nedaudz mainīto makroekonomisko scenāriju. Tiek paredzēta valdības kopējā parāda, kas 2007. gadā tiek lēsts 64,4 % apjomā no IKP, samazināšanās paātrinājums, programmas darbības periodā kopumā par gandrīz 8 procentpunktiem no IKP, 2010. gadā samazinoties zem Līguma atsauces vērtības, kas ir 60 %. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes programmas atjauninājumā paredzēta tālāka fiskālā konsolidācija vidējā termiņā, lai panāktu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz strukturālo bilanci, t. i., cikliski koriģētu bilanci, neņemot vērā vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus, līdz 2010. gadam paredzot tās deficīta samazināšanos līdz 0,5 % no IKP. Tiek plānots pakāpenisks kopējā vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājums no 3 % no IKP 2007. gadā līdz 2,4 % no IKP 2008. gadā, 1,5 % no IKP 2009. gadā, 0,4 % no IKP 2010. gadā un visbeidzot 0,2 % no IKP 2011. gadā. Plāni attiecībā uz primāro bilanci ir līdzīgi, uzlabojot to no neliela deficīta pozīcijas līdz pārpalikumam 2,5 % apmērā no IKP 2011. gadā. Attiecībā uz strukturālās bilanci, ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, tiek plānota tās deficīta samazināšanās par aptuveni 0,5 procentpunktiem no IKP gadā vidēji līdz 2010. gadam un stabilizēšanās kopumā aptuveni 0,5 % no IKP robežās 2011. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija jāsasniedz, turpinot izdevumu samazināšanu, pateicoties korektīvajiem pasākumiem, ar kuriem tika ierobežotas valsts nodarbinātības izmaksas (plašākas valsts administrācijas reformas ietvaros) un mazākā mērā sociālie maksājumi. Ir paredzēts, ka arī ieņēmumu attiecības pieaugums veicinās fiskālo konsolidāciju. Izmantojot labākus nekā paredzēts 2006. un 2007. gada budžeta izpildes rezultātus, programmā kopumā apstiprināta plānoto strukturālo korekciju veikšana, kas izklāstīta 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā, ņemot vērā nedaudz mainīto makroekonomisko scenāriju. Tiek paredzēta valdības kopējā parāda, kas 2007. gadā tiek lēsts 64,4 % apjomā no IKP, samazināšanās paātrinājums, programmas darbības periodā kopumā par gandrīz 8 procentpunktiem no IKP, 2010. gadā samazinoties zem Līguma atsauces vērtības, kas ir 60 %.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Jo īpaši, kā minēts šeit iepriekš, makroekonomiskais scenārijs šķiet balstīts uz pieņēmumiem par labvēlīgu IKP pieaugumu pēdējos gados. Bez tam izdevumu ietaupījums, ko vidējā termiņa iespējams panākt nesen veikto pasākumu rezultātā, joprojām ir zināmā mērā nenoteikts. Tomēr dažus no šiem riskiem daļēji varētu kompensēt, ja apstiprināsies, ka budžeta rezultāti 2007. gadā ir labāki, nekā gaidīts, kas radītu labvēlīgu sākuma pozīciju 2008. gadā. Ievērojot šo risku attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu, arī parāda attiecības izmaiņas iespējams būs mazāk labvēlīgas nekā paredzēts programmā. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Jo īpaši, kā minēts šeit iepriekš, makroekonomiskais scenārijs šķiet balstīts uz pieņēmumiem par labvēlīgu IKP pieaugumu pēdējos gados. Bez tam izdevumu ietaupījums, ko vidējā termiņa iespējams panākt nesen veikto pasākumu rezultātā, joprojām ir zināmā mērā nenoteikts. Tomēr dažus no šiem riskiem daļēji varētu kompensēt, ja apstiprināsies, ka budžeta rezultāti 2007. gadā ir labāki, nekā gaidīts, kas radītu labvēlīgu sākuma pozīciju 2008. gadā. Ievērojot šo risku attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu, arī parāda attiecības izmaiņas iespējams būs mazāk labvēlīgas nekā paredzēts programmā.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta pozīcija programmā šķiet atbilstoša pārmērīgā deficīta pastāvīgai korekcijai ne vēlāk kā līdz 2008. gadam, kā ieteica Padome. Atjauninātajā programmā paredzēts strukturālās bilances deficīta samazinājums par 0,5 procentpunktiem 2008. gadā. Padome atzīmē, ka tas atbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm. Saskaņā ar programmu pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta palielināšanos virs 3 % no IKP pie normālām makroekonomiskām svārstībām varētu sasniegt līdz 2009. gadam. Tomēr, ņemot vērā risku, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, programmā paredzētā budžeta pozīcija var būt nepietiekama, lai panāktu programmā paredzēto VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam. Lai arī plānotās konsolidācijas VTM sasniegšanai temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, ievērojot iepriekš minēto risku, korekcijas veikšanai var būt jāveic papildu pasākumi. Visbeidzot, ņemot vērā šeit iepriekš norādīto risku attiecībā uz valsts parāda prognozēm, parāda attiecība līdz programmas perioda beigām var ievērojami samazināties zem atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta pozīcija programmā šķiet atbilstoša pārmērīgā deficīta pastāvīgai korekcijai ne vēlāk kā līdz 2008. gadam, kā ieteica Padome. Atjauninātajā programmā paredzēts strukturālās bilances deficīta samazinājums par 0,5 procentpunktiem 2008. gadā. Padome atzīmē, ka tas atbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm. Saskaņā ar programmu pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta palielināšanos virs 3 % no IKP pie normālām makroekonomiskām svārstībām varētu sasniegt līdz 2009. gadam. Tomēr, ņemot vērā risku, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, programmā paredzētā budžeta pozīcija var būt nepietiekama, lai panāktu programmā paredzēto VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam. Lai arī plānotās konsolidācijas VTM sasniegšanai temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, ievērojot iepriekš minēto risku, korekcijas veikšanai var būt jāveic papildu pasākumi. Visbeidzot, ņemot vērā šeit iepriekš norādīto risku attiecībā uz valsts parāda prognozēm, parāda attiecība līdz programmas perioda beigām var ievērojami samazināties zem atsauces vērtības.

| (8) | Vecuma pensiju shēmu reforma, ko Portugāle ieviesa 2006. un 2007. gadā, ievērojami sekmēja ar vecumu saistītu izdevumu pieauguma ierobežošanu un ļāva uzlabot riska reitingu attiecībā uz valsts finanšu pietiekamību no augsta līdz vidējam, un tādējādi novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Portugālē tuvinās vidējam ES rādītājam. Tomēr pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Vienlaikus programmā aplēstā 2007. gada budžeta pozīcija, lai arī uzlabojusies, salīdzinājumā ar sākuma pozīciju iepriekšējā programmas atjauninājumā, tomēr ietver risku attiecībā uz valsts finanšu pietiekamību, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Programmā paredzētā budžeta pozīcijas uzlabošana sekmēs riska samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu pietiekamību. |
| --- | --- |

(8)

Vecuma pensiju shēmu reforma, ko Portugāle ieviesa 2006. un 2007. gadā, ievērojami sekmēja ar vecumu saistītu izdevumu pieauguma ierobežošanu un ļāva uzlabot riska reitingu attiecībā uz valsts finanšu pietiekamību no augsta līdz vidējam, un tādējādi novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Portugālē tuvinās vidējam ES rādītājam. Tomēr pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Vienlaikus programmā aplēstā 2007. gada budžeta pozīcija, lai arī uzlabojusies, salīdzinājumā ar sākuma pozīciju iepriekšējā programmas atjauninājumā, tomēr ietver risku attiecībā uz valsts finanšu pietiekamību, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Programmā paredzētā budžeta pozīcijas uzlabošana sekmēs riska samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu pietiekamību.

| (9) | Stabilitātes programma kopumā atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas ieviešanas ziņojumam. Jo īpaši, vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni ir ietverti valsts reformu programmā, kurā budžeta konsolidācija līdz ar valsts finanšu pietiekamības uzlabošanu ir norādīta kā galvenā prioritāte. Vienlaikus stabilitātes programmā aprakstītas dažu valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ieviešanā gūtās sekmes un to ietekme uz valsts finansēm un ekonomiskajām perspektīvām kopumā. Patiešām, abās šajās programmās sniegta pilnīga un konsekventa informācija par vispārējiem politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma kopumā atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas ieviešanas ziņojumam. Jo īpaši, vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni ir ietverti valsts reformu programmā, kurā budžeta konsolidācija līdz ar valsts finanšu pietiekamības uzlabošanu ir norādīta kā galvenā prioritāte. Vienlaikus stabilitātes programmā aprakstītas dažu valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ieviešanā gūtās sekmes un to ietekme uz valsts finansēm un ekonomiskajām perspektīvām kopumā. Patiešām, abās šajās programmās sniegta pilnīga un konsekventa informācija par vispārējiem politikas pasākumiem.

| (10) | Programmā ietvertā budžeta stratēģija kopumā atbilst integrētajos norādījumos ietvertajiem atsevišķām valstīm paredzētajiem vispārējās ekonomiskās politikas norādījumiem un norādījumiem eiro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā, kas izdoti Lisabonas stratēģijas ietvaros. |
| --- | --- |

(10)

Programmā ietvertā budžeta stratēģija kopumā atbilst integrētajos norādījumos ietvertajiem atsevišķām valstīm paredzētajiem vispārējās ekonomiskās politikas norādījumiem un norādījumiem eiro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā, kas izdoti Lisabonas stratēģijas ietvaros.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. (4) |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. (4)

Kopumā jāsecina, ka programma atbilst uzdevumam ne vēlāk kā līdz 2008. gadam veikt pārmērīgā budžeta deficīta korekciju. Ja budžeta izpilde apstiprināsies labāka nekā paredzēts, tad jau 2007. gadā deficīta rādītāji būs zemāki par 3 % no IKP. Programmas mērķis ir turpināt fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā, tostarp sasniegt VTM līdz 2010. gadam, un paredzēta valdības parāda attiecības samazināšanās visā programmas periodā. Tomēr šo uzdevumu veikšana ir atkarīga no programmā norādīto pasākumu efektīvas ieviešanas un var prasīt papildu pasākumu veikšanu, īpaši ņemot vērā risku, ka ekonomiskā izaugsme var būt mazāka, nekā paredzēts.

Tālākas sekmes fiskālās konsolidācijas veikšanā saskaņā ar plāniem varētu palīdzēt arī cīņā ar ārējo nestabilitāti un uzlabot valsts finanšu ilglaicīgas stabilitātes izredzes; pēc nozīmīgas pensiju sistēmas reformas Portugāles valsts finanšu ilglaicīgu stabilitāti apdraud vidējs risks. Visbeidzot, valsts izdevumu kvalitātes un efektivitātes uzlabošanai, tostarp valsts administrācijā un budžeta ietvaros, var būt labvēlīga ietekme uz potenciālo IKP pieaugumu, un tā tāpēc var sekmēt ekonomikas atgūšanās procesa atsākšanu.

Ievērojot iepriekš minēto novērtējumu, 2005. gada 20. septembra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Portugāle tiek aicināta:

| i) | apņēmīgi veikt programmā paredzēto fiskālo konsolidāciju, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta korekciju; |
| --- | --- |

i)

apņēmīgi veikt programmā paredzēto fiskālo konsolidāciju, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta korekciju;

| ii) | veikt plānoto izlīdzināšanu VTM sasniegšanai, nepieciešamības gadījumā papildus veicot pastiprinātus pasākumus, un, ievērojot risku, kas apdraud valsts finanšu ilgtspēju, nodrošināt valsts parāda attiecības pret IKP ātru samazināšanu, un arī turpmāk ieņēmumus, kas gūti, jo budžeta izpilde bijusi labāka, nekā gaidīts, novirzīt deficīta samazināšanai; |
| --- | --- |

ii)

veikt plānoto izlīdzināšanu VTM sasniegšanai, nepieciešamības gadījumā papildus veicot pastiprinātus pasākumus, un, ievērojot risku, kas apdraud valsts finanšu ilgtspēju, nodrošināt valsts parāda attiecības pret IKP ātru samazināšanu, un arī turpmāk ieņēmumus, kas gūti, jo budžeta izpilde bijusi labāka, nekā gaidīts, novirzīt deficīta samazināšanai;

| iii) | pastāvīgi turpināt izdevumu ierobežošanu un uzlabot valsts izdevumu kvalitāti, tai skaitā turpinot notiekošo valsts administrācijas reformu un uzlabojot budžeta struktūru, kā paredzēts programmā. |
| --- | --- |

iii)

pastāvīgi turpināt izdevumu ierobežošanu un uzlabot valsts izdevumu kvalitāti, tai skaitā turpinot notiekošo valsts administrācijas reformu un uzlabojot budžeta struktūru, kā paredzēts programmā.

Padome arī atzīmē, ka šādas darbības būtu atbilstīgas 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. dec. | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| COM 2007. g. nov. | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | n.d. |
| SPCI inflācija (8)

  ( %) | SP 2007. g. dec. | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| COM 2007. g. nov. | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. dec. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  ( % no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  ( % no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | n.d. |
| Primārā bilance
  ( % no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  ( % no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | n.d. |
| Strukturālā bilance (7)

  ( % no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  ( % no IKP) | SP 2007. g. dec. | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| COM 2007. g. nov. | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. dec.

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

COM 2007. g. nov.

1,3

1,8

2,0

2,1

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

n.d.

SPCI inflācija (8)

( %)

SP 2007. g. dec.

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

COM 2007. g. nov.

3,0

2,4

2,4

2,3

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. dec.

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

COM 2007. g. nov. (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

n.d.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

( % no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

COM 2007. g. nov.

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

n.d.

Vispārējās valdības bilance

( % no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

COM 2007. g. nov.

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

n.d.

Primārā bilance

( % no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

COM 2007. g. nov.

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

( % no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

COM 2007. g. nov.

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

n.d.

Strukturālā bilance (7)

( % no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

COM 2007. g. nov.

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

n.d.

Valdības kopējais parāds

( % no IKP)

SP 2007. g. dec.

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

COM 2007. g. nov.

64,8

64,4

64,7

64,5

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

n.d.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Jāatzīmē, ka novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas ieviešanas ziņojumu.

(3)  OV C 71, 28.3.2007, 5. lpp.

(4)  Konkrēti, nav sniegti dati par vidējo darba algu, kā arī par valsts patēriņa un investīciju cenu indeksiem.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Balstās uz potenciālo pieaugumu 1,5 %, 1,5 %, 1,6 % un 1,6 % apmērā attiecīgi laika posmā no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizēja rakstura un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar pēdējo atjauninājumu un Komisijas dienestu rudens prognozi vienreizējie un citi pagaidu pasākumi 2007. gadā veido 0,1 % no IKP (budžeta deficīta samazināšanai).

(8)  Privātā patēriņa cenu indekss 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/10

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par Kipras stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

(2008/C 73/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja Kipras pirmo stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja Kipras pirmo stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam (2).

| (2) | Pēdējo desmit gadu laikā Kipras ekonomiskā izaugsme ir bijusi stabila, neskatoties uz svārstībām, kas bija vērojamas dažus gadus, un kuras liecina par mazas atvērtas tautsaimniecības jutību pret ārējiem satricinājumiem.
  Fiskālajā politikā ne vienmēr ir izmantoti labvēlīgie cikliskie apstākļi, lai sasniegtu budžeta mērķus — teju līdzsvarotu bilanci vai pārpalikumu, kas nodrošinātu drošības rezervi normālu svārstību gadījumā un ekonomiskas lejupslīdes gadījumā ļautu pilnībā darboties automātiskiem stabilizējošiem faktoriem. Tas nozīmē, ka jāizvairās no cikliskas politikas ekonomikas uzplaukuma laikā. Pēdējo četru gadu laikā Kipras iestādes ir uzsākušas veiksmīgu, galvenokārt uz ieņēmumiem balstītu fiskālo konsolidāciju, kuras rezultātā vispārējās valdības deficīts ir samazinājies no 6,5 % no IKP 2003. gadā līdz 1,2 % 2006. gadā. Balstoties uz iespējami pārejošu izaugsmi, kuru galvenokārt veido lielie nodokļi, kas radīja neparasti augstus valdības ienākumus, pašreiz tiek lēsts, ka 2007. gadā budžeta bilances pārpalikums būs 1,5 % apjomā no IKP. Turklāt parāds ir samazinājies no 69 % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 60 % 2007. gadā. Noteiktais primāro kārtējo izdevumu ierobežojuma lielums un šķietamais struktūras ietekmes pārejas raksturs, ko radījis nesenais nodokļu ieņēmumu pieaugums, norāda uz vajadzību turpināt uzlabot izdevumu kontroli. Tas palīdzētu stabilizēt ekonomiku jaunajā euro zonas dalībvalstu vidē. Pensiju sistēmas reforma un laicīga pieņemto reformu ieviešana veselības aprūpes sistēmā arī veicinātu primāro izdevumu kontroli, vienlaikus sekmējot valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējo desmit gadu laikā Kipras ekonomiskā izaugsme ir bijusi stabila, neskatoties uz svārstībām, kas bija vērojamas dažus gadus, un kuras liecina par mazas atvērtas tautsaimniecības jutību pret ārējiem satricinājumiem.

Fiskālajā politikā ne vienmēr ir izmantoti labvēlīgie cikliskie apstākļi, lai sasniegtu budžeta mērķus — teju līdzsvarotu bilanci vai pārpalikumu, kas nodrošinātu drošības rezervi normālu svārstību gadījumā un ekonomiskas lejupslīdes gadījumā ļautu pilnībā darboties automātiskiem stabilizējošiem faktoriem. Tas nozīmē, ka jāizvairās no cikliskas politikas ekonomikas uzplaukuma laikā. Pēdējo četru gadu laikā Kipras iestādes ir uzsākušas veiksmīgu, galvenokārt uz ieņēmumiem balstītu fiskālo konsolidāciju, kuras rezultātā vispārējās valdības deficīts ir samazinājies no 6,5 % no IKP 2003. gadā līdz 1,2 % 2006. gadā. Balstoties uz iespējami pārejošu izaugsmi, kuru galvenokārt veido lielie nodokļi, kas radīja neparasti augstus valdības ienākumus, pašreiz tiek lēsts, ka 2007. gadā budžeta bilances pārpalikums būs 1,5 % apjomā no IKP. Turklāt parāds ir samazinājies no 69 % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 60 % 2007. gadā. Noteiktais primāro kārtējo izdevumu ierobežojuma lielums un šķietamais struktūras ietekmes pārejas raksturs, ko radījis nesenais nodokļu ieņēmumu pieaugums, norāda uz vajadzību turpināt uzlabot izdevumu kontroli. Tas palīdzētu stabilizēt ekonomiku jaunajā euro zonas dalībvalstu vidē. Pensiju sistēmas reforma un laicīga pieņemto reformu ieviešana veselības aprūpes sistēmā arī veicinātu primāro izdevumu kontroli, vienlaikus sekmējot valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.

| (3) | Makroekonomikas scenārijā šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums kļūs mērenāks — no 4,2 % 2007. gadā līdz vidēji 4 % pārējā programmas laikā. Vērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas (3), šķiet, ka šā scenārija pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu laikposmam līdz 2009. gadam, bet turpmāk tie šķiet nedaudz pārvērtēti. Programmā ietvertās inflācijas prognozes šķiet reālistiskas, bet, ievērojot neseno naftas un pārtikas cenu attīstību starptautiskā līmenī, risku līdzsvars šķiet mainījies, riskam palielinoties. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomikas scenārijā šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums kļūs mērenāks — no 4,2 % 2007. gadā līdz vidēji 4 % pārējā programmas laikā. Vērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas (3), šķiet, ka šā scenārija pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu laikposmam līdz 2009. gadam, bet turpmāk tie šķiet nedaudz pārvērtēti. Programmā ietvertās inflācijas prognozes šķiet reālistiskas, bet, ievērojot neseno naftas un pārtikas cenu attīstību starptautiskā līmenī, risku līdzsvars šķiet mainījies, riskam palielinoties.

| (4) | Stabilitātes programmā 2007. gadam ir prognozēts vispārējās valdības budžeta pārpalikums 1,5 % apjomā no IKP, un tas ir par vairāk nekā 3 procentu punktiem no IKP labāks nekā mērķa deficīts — 1,6 % no IKP —, kas ir noteikts pēdējā atjauninātajā konverģences programmā. Nozīmīgā pārmaiņa, kas notika 2007. gadā, ir attiecināma uz ārkārtēji lielu kopējo ieņēmumu pieaugumu, ko noteica īpaši augsti nodokļu ieņēmumi no būtiska finanšu nozares ienesīguma un pieaugošiem ieguldījumiem nekustamajā īpašumā. Daļa no nodokļu bāzes un saistīto ieņēmumu pieauguma, šķiet, nebūs pastāvīga. Prognozētajos 2007. gada rezultātos ir ievērots Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par pēdējo atjaunināto konverģences programmu (4) ietvertais aicinājums “īstenot programmā paredzēto fiskālās konsolidācijas virzienu”. |
| --- | --- |

(4)

Stabilitātes programmā 2007. gadam ir prognozēts vispārējās valdības budžeta pārpalikums 1,5 % apjomā no IKP, un tas ir par vairāk nekā 3 procentu punktiem no IKP labāks nekā mērķa deficīts — 1,6 % no IKP —, kas ir noteikts pēdējā atjauninātajā konverģences programmā. Nozīmīgā pārmaiņa, kas notika 2007. gadā, ir attiecināma uz ārkārtēji lielu kopējo ieņēmumu pieaugumu, ko noteica īpaši augsti nodokļu ieņēmumi no būtiska finanšu nozares ienesīguma un pieaugošiem ieguldījumiem nekustamajā īpašumā. Daļa no nodokļu bāzes un saistīto ieņēmumu pieauguma, šķiet, nebūs pastāvīga. Prognozētajos 2007. gada rezultātos ir ievērots Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par pēdējo atjaunināto konverģences programmu (4) ietvertais aicinājums “īstenot programmā paredzēto fiskālās konsolidācijas virzienu”.

| (5) | Ievērojot 2007. gada rezultātus, kas bija labāki nekā gaidīts, stabilitātes programmā ietvertie budžeta mērķi ir ļoti uzlabojušies salīdzinājumā ar pēdējā konverģences programmas atjauninājumā ietvertajiem mērķiem, vērtējot kopumā nemainīgas makroekonomiskās situācijas kontekstā. Stabilitātes programma izvirza tālejošāku vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz līdzsvarotu stāvokli strukturālajā bilancē (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) salīdzinājumā ar iepriekšējo strukturālo deficītu 0,5 % apjomā no IKP. Stabilitātes programmā budžeta stratēģijas mērķis ir šā jaunā VTM, ko jau pārsniedza 2007. gadā, uzturēšana visā programmas laikā. Tiek plānots, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 1,5 % 2007. gadā līdz 0,7 % no IKP 2011. gadā; primārā pārpalikuma samazinājums ir nozīmīgāks — no 4,7 % no IKP līdz 2,8 % no IKP 2011. gadā. Pārpalikuma samazināšanās galvenokārt atspoguļo kopējo ieņēmumu daļas no IKP kritumu par 1,25 procentu punktiem, jo tiek plānots, ka kopējie izdevumi samazināsies tikai par 0,25 procentu punktiem no IKP.
  Pēdējais no minētajiem rādītājiem galvenokārt atspoguļo ievērojamus ietaupījumus saistībā ar procentu izdevumiem, jo ir paredzēts, ka primārie izdevumi pieaugs par 0,25 procentu punktiem, jo ar strādājošo samaksu, subsīdijām un valsts investīcijām saistīto izdevumu ierobežošanu vairāk nekā pietiekami kompensē sociālo maksājumu un citu izdevumu pieaugums. Kopējo ieņēmumu samazinājums galvenokārt koncentrēts 2008. gadā (1,5 procentu punkti no IKP), jo nav gaidāms, ka puse no ieņēmumu ārkārtas pieauguma 2007. gadā, kas sasniedza 1,5 % no IKP, turpināsies 2008. gadā. Valsts kopējais parāds, kas tiek lēsts 60 % apjomā no IKP 2007. gadā, saskaņā ar prognozēm samazināsies par 11,5 procentu punktiem no IKP 2008. gadā, sasniedzot 48,5 % no IKP. Tas notiek, galvenokārt pateicoties lielam primārajam pārpalikumam un lielai parādu mazinošai atlikumu un plūsmu korekcijai, ko rada liela ar vērtspapīru dzēšanas fondiem saistītu finanšu aktīvu dekumulācija. Tiek prognozēts, ka pēc tam programmas laikā attiecība pret IKP vēl samazināsies par 8 procentu punktiem no IKP, līdz 2011. gadam sasniedzot 40,5 %. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot 2007. gada rezultātus, kas bija labāki nekā gaidīts, stabilitātes programmā ietvertie budžeta mērķi ir ļoti uzlabojušies salīdzinājumā ar pēdējā konverģences programmas atjauninājumā ietvertajiem mērķiem, vērtējot kopumā nemainīgas makroekonomiskās situācijas kontekstā. Stabilitātes programma izvirza tālejošāku vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz līdzsvarotu stāvokli strukturālajā bilancē (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) salīdzinājumā ar iepriekšējo strukturālo deficītu 0,5 % apjomā no IKP. Stabilitātes programmā budžeta stratēģijas mērķis ir šā jaunā VTM, ko jau pārsniedza 2007. gadā, uzturēšana visā programmas laikā. Tiek plānots, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 1,5 % 2007. gadā līdz 0,7 % no IKP 2011. gadā; primārā pārpalikuma samazinājums ir nozīmīgāks — no 4,7 % no IKP līdz 2,8 % no IKP 2011. gadā. Pārpalikuma samazināšanās galvenokārt atspoguļo kopējo ieņēmumu daļas no IKP kritumu par 1,25 procentu punktiem, jo tiek plānots, ka kopējie izdevumi samazināsies tikai par 0,25 procentu punktiem no IKP.

Pēdējais no minētajiem rādītājiem galvenokārt atspoguļo ievērojamus ietaupījumus saistībā ar procentu izdevumiem, jo ir paredzēts, ka primārie izdevumi pieaugs par 0,25 procentu punktiem, jo ar strādājošo samaksu, subsīdijām un valsts investīcijām saistīto izdevumu ierobežošanu vairāk nekā pietiekami kompensē sociālo maksājumu un citu izdevumu pieaugums. Kopējo ieņēmumu samazinājums galvenokārt koncentrēts 2008. gadā (1,5 procentu punkti no IKP), jo nav gaidāms, ka puse no ieņēmumu ārkārtas pieauguma 2007. gadā, kas sasniedza 1,5 % no IKP, turpināsies 2008. gadā. Valsts kopējais parāds, kas tiek lēsts 60 % apjomā no IKP 2007. gadā, saskaņā ar prognozēm samazināsies par 11,5 procentu punktiem no IKP 2008. gadā, sasniedzot 48,5 % no IKP. Tas notiek, galvenokārt pateicoties lielam primārajam pārpalikumam un lielai parādu mazinošai atlikumu un plūsmu korekcijai, ko rada liela ar vērtspapīru dzēšanas fondiem saistītu finanšu aktīvu dekumulācija. Tiek prognozēts, ka pēc tam programmas laikā attiecība pret IKP vēl samazināsies par 8 procentu punktiem no IKP, līdz 2011. gadam sasniedzot 40,5 %.

| (6) | Budžeta rezultāti 2008. un 2009. gadā varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, bet pēc tam — sliktāki. Programmā pieņemts, ka tikai daļa no ieņēmumiem, kas 2007. gadā bija labāki nekā plānots, tiek pārnesti uz nākamajiem gadiem. Lai gan sīkāku datu trūkuma dēļ ir neskaidrības, šķiet, ka ir iespējams veikt lielāku līdzekļu pārnešanu, jo īpaši 2008. un 2009. gadā. Negatīvs risks saistībā ar ieņēmumiem rodas no tā, ka makroekonomiskais scenārijs ietver labvēlīgas prognozes privātā patēriņa izaugsmei laikā pēc programmas perioda. Paļaušanās uz izdevumu robežvērtību, kuru ieviesa pavisam nesen — 2006. gadā —, veido turpmāku risku, jo to darbības joma nav pilnīga un jo īpaši īstenošanas mehānismi nav pilnīgi noteikti. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta rezultāti 2008. un 2009. gadā varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, bet pēc tam — sliktāki. Programmā pieņemts, ka tikai daļa no ieņēmumiem, kas 2007. gadā bija labāki nekā plānots, tiek pārnesti uz nākamajiem gadiem. Lai gan sīkāku datu trūkuma dēļ ir neskaidrības, šķiet, ka ir iespējams veikt lielāku līdzekļu pārnešanu, jo īpaši 2008. un 2009. gadā. Negatīvs risks saistībā ar ieņēmumiem rodas no tā, ka makroekonomiskais scenārijs ietver labvēlīgas prognozes privātā patēriņa izaugsmei laikā pēc programmas perioda. Paļaušanās uz izdevumu robežvērtību, kuru ieviesa pavisam nesen — 2006. gadā —, veido turpmāku risku, jo to darbības joma nav pilnīga un jo īpaši īstenošanas mehānismi nav pilnīgi noteikti.

| (7) | Ievērojot šo risku novērtējumu, programmā noteiktā budžeta nostādne šķiet pietiekama, lai programmas laikā uzturētu jauno VTM, kā paredzēts programmā. Ieņēmumu rādītājs 1,5 % apjomā no IKP, kas programmā tiek uzskatīts par pagaidu rādītāju, lai gan pēc būtības tas varētu būt pārejošs, nav vienreizējs, un Komisijas dienesti to neuzskata par tādu. Ievērojot ekonomikas augšupeju, strukturālā pārpalikuma samazinājums par vairāk nekā 1 procentu punktu no IKP 2008. gadā (samazinājums 1,75 % no IKP iepriekšējā gadā) varētu liecināt par ciklisku fiskālo nostādni, kas neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr valdības apsvērums, ka 2007. gada ieņēmumu pieaugums tikai daļēji varētu būt pastāvīgs, atspoguļo piesardzīgu pieeju budžetam, saskaņā ar kuru ieņēmumiem, ko radījis pieaugums, kura struktūra norāda uz īpašu nodokļu īpatsvaru, nevajadzētu papildus radīt pastāvīgus izdevumus. Lai gan plānotā budžeta pozīcijas pasliktināšanās salīdzinājumā ar 2007. gadu lielā mērā norāda uz gaidītu nodokļu ieņēmumu normalizēšanos, pastāv iespējamība, ka, ievērojot ar izdevumu griestu ieviešanu saistītos riskus, nostādne 2008. gadā var izrādīties cikliska. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot šo risku novērtējumu, programmā noteiktā budžeta nostādne šķiet pietiekama, lai programmas laikā uzturētu jauno VTM, kā paredzēts programmā. Ieņēmumu rādītājs 1,5 % apjomā no IKP, kas programmā tiek uzskatīts par pagaidu rādītāju, lai gan pēc būtības tas varētu būt pārejošs, nav vienreizējs, un Komisijas dienesti to neuzskata par tādu. Ievērojot ekonomikas augšupeju, strukturālā pārpalikuma samazinājums par vairāk nekā 1 procentu punktu no IKP 2008. gadā (samazinājums 1,75 % no IKP iepriekšējā gadā) varētu liecināt par ciklisku fiskālo nostādni, kas neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr valdības apsvērums, ka 2007. gada ieņēmumu pieaugums tikai daļēji varētu būt pastāvīgs, atspoguļo piesardzīgu pieeju budžetam, saskaņā ar kuru ieņēmumiem, ko radījis pieaugums, kura struktūra norāda uz īpašu nodokļu īpatsvaru, nevajadzētu papildus radīt pastāvīgus izdevumus. Lai gan plānotā budžeta pozīcijas pasliktināšanās salīdzinājumā ar 2007. gadu lielā mērā norāda uz gaidītu nodokļu ieņēmumu normalizēšanos, pastāv iespējamība, ka, ievērojot ar izdevumu griestu ieviešanu saistītos riskus, nostādne 2008. gadā var izrādīties cikliska.

| (8) | Šķiet, ka Kipra ir pakļauta augstam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no augstākajām ES, un to būtiski ietekmē ļoti liels pensiju izdevumu īpatsvara IKP pieaugums. Programmā ietvertā 2007. gada budžeta situācijas aplēse veicina prognozētās iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekmes uz budžetu samazinājumu, taču pilnībā nav pietiekama, lai to neitralizētu. Augsta primārā pārpalikuma uzturēšana un tādu pensiju reformu pasākumu apstiprināšana, kuru mērķis ir ierobežot pašlaik paredzēto ievērojamo ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, veicinātu valsts finanšu ilgtspējībai radīto risku samazinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Kipra ir pakļauta augstam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no augstākajām ES, un to būtiski ietekmē ļoti liels pensiju izdevumu īpatsvara IKP pieaugums. Programmā ietvertā 2007. gada budžeta situācijas aplēse veicina prognozētās iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekmes uz budžetu samazinājumu, taču pilnībā nav pietiekama, lai to neitralizētu. Augsta primārā pārpalikuma uzturēšana un tādu pensiju reformu pasākumu apstiprināšana, kuru mērķis ir ierobežot pašlaik paredzēto ievērojamo ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, veicinātu valsts finanšu ilgtspējībai radīto risku samazinājumu.

| (9) | Stabilitātes programma pilnīgi atbilst 2007. gada oktobra ziņojumam par valsts reformu programmas ieviešanu. Jo īpaši budžeta prognozes ietver budžeta izmaksas par dažādiem projektiem un pasākumiem, kas ietverti valsts reformu programmā, piemēram, lai sekmētu uz zināšanām balstītu tautsaimniecību un veicinātu pētniecību un attīstību un cilvēkkapitāla attīstību. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma pilnīgi atbilst 2007. gada oktobra ziņojumam par valsts reformu programmas ieviešanu. Jo īpaši budžeta prognozes ietver budžeta izmaksas par dažādiem projektiem un pasākumiem, kas ietverti valsts reformu programmā, piemēram, lai sekmētu uz zināšanām balstītu tautsaimniecību un veicinātu pētniecību un attīstību un cilvēkkapitāla attīstību.

| (10) | Programmā ietvertā budžeta stratēģija kopumā atbilst valstu vispārīgajām ekonomiskās politikas pamatnostādnēm un pamatnostādnēm, kas paredzētas euro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā un ir pieņemtas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

(10)

Programmā ietvertā budžeta stratēģija kopumā atbilst valstu vispārīgajām ekonomiskās politikas pamatnostādnēm un pamatnostādnēm, kas paredzētas euro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā un ir pieņemtas saistībā ar Lisabonas stratēģiju.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (5). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (5).

Kopumā var secināt, ka programmas budžeta stratēģijai jābūt pietiekamai, lai uzturētu stabilu budžeta stāvokli un makroekonomisko stabilitāti visā programmas laikā. Programmā ir izvirzīts tālejošāks VTM saistībā ar strukturālā ziņā sabalansētu stāvokli (salīdzinājumā ar iepriekšējo deficītu 0,5 % apjomā no IKP), kas jau tika pārsniegts 2007. gadā. To nodrošināja neparedzēts kopējo ieņēmumu palielinājums par 3 procentu punktiem no IKP, kas galvenokārt izskaidrojams ar to ietekmi uz struktūru, kura saistīta ar būtisku finanšu nozares ienesīgumu un pieaugošiem ieguldījumiem nekustamajā īpašumā, kuri saskaņā ar programmā ietvertajām prognozēm nākamajos gados atgriezīsies vēsturisko tendenču līmenī. Ievērojot 2007. gada bāzi, budžeta mērķi, kas ir daudz labāki nekā iepriekšējā programmā, 2008. un 2009. gadā varētu tikt pārsniegti.

Pēc tam tie varētu būt sliktāki, ievērojot labvēlīgos izaugsmes pieņēmumus. Lai gan plānotais budžeta pārpalikuma samazinājums salīdzinājumā ar 2007. gadu lielā mērā atspoguļo gaidīto nodokļu ieņēmumu normalizēšanos, pastāv risks, ka nostādne 2008. gadā var izrādīties cikliska. Tiek prognozēts, ka parāda līmenis būtiski samazināsies, jo īpaši 2008. gadā. Ievērojot prognozēto ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, pensiju sistēmas reformai un laicīgai apstiprināto reformu īstenošanai veselības aprūpes jomā būtu pozitīva ietekme uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kas šķiet pakļauta lielam riskam.

Ievērojot iepriekš minēto novērtējumu, Kipra tiek aicināta:

| i) | izvairīties no cikliskas fiskālās politikas, turpinot uzlabot kārtējo izdevumu kontroli un vienlaikus izmantojot neparedzētus ieņēmumus tālākai parāda samazināšanai; |
| --- | --- |

i)

izvairīties no cikliskas fiskālās politikas, turpinot uzlabot kārtējo izdevumu kontroli un vienlaikus izmantojot neparedzētus ieņēmumus tālākai parāda samazināšanai;

| ii) | ierobežot valsts izdevumus, galvenokārt — veicot reformas pensiju sistēmā un laikus īstenojot apstiprinātās reformas veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

ii)

ierobežot valsts izdevumus, galvenokārt — veicot reformas pensiju sistēmā un laikus īstenojot apstiprinātās reformas veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2007. g. nov. | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| COM 2007. g. nov. | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2007. g. nov. | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| COM 2007. g. nov. | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | n.d. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| COM 2007. g. nov. | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | n.d. |
| Konverģences programma (KP), Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2007. g. nov.

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

COM 2007. g. nov.

3,8

3,8

3,9

3,9

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

COM 2007. g. nov.

2,2

2,0

2,3

2,1

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

COM 2007. g. nov. (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

n.d.

n.d.

KP 2007. g. dec.

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

n.d.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

COM 2007. g. nov.

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

n.d.

n.d.

KP 2007. g. dec.

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

COM 2007. g. nov.

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

COM 2007. g. nov.

2,1

2,2

2,2

2,2

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

COM 2007. g. nov.

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

n.d.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

COM 2007. g. nov.

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

COM 2007. g. nov.

65,2

60,5

53,3

49,6

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

n.d.

Konverģences programma (KP), Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atjauninājums tika iesniegts 1 nedēļu pēc 1. decembra termiņa, kas noteikts rīcības kodeksā.

(3)  Novērtējumā ņemta vērā galvenokārt Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(4)  OV C 71, 28.3.2007., 16. lpp.

(5)  Jo īpaši dati par kapitāla kontu 2007.–2011. gadā nav sniegti tabulā par nozaru atlikumiem, un tas apgrūtina novērtējuma veikšanu.

(6)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta programmās.

(7)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % un 3,7 % apjomā attiecīgi laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. Programmā tiek uzskatīts, ka ieņēmumi, kas 2007. gadā sasniedz 1,5 % no IKP, ir vienreizēji. Šī ieņēmumu summa nav vienreizēja, lai gan pēc būtības tā ir pārejoša. Tāpēc Komisijas dienesti to neuzskata par vienreizēju. Nav norādīti citi vienreizēji vai pagaidu pasākumi.

Avots:

Konverģences programma (KP), Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/14

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu no 2007. līdz 2011. gadam

(2008/C 73/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

Apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Igaunijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Igaunijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (2) | Igaunijas ekonomikas attīstība palēninās pēc ļoti straujas izaugsmes posma, kas cita starpā bija saistīta ar strauju kreditēšanas pieaugumu un kopumā atvieglotiem naudas tirgus apstākļiem, kas veicināja patēriņu un mājokļu celtniecības uzplaukumu. Šī perioda laikā parādījās būtiska makroekonomiska nestabilitāte, jo darbaspēka trūkums nesen veicināja algas un cenu spirāles izveidošanos un darba algu pieauguma temps pārsniedza produktivitātes pieauguma tempu, kā rezultātā pasliktinājās izmaksu konkurētspēja.
  Igaunijas fiskālai politikai ir svarīga nozīme, jo ir ņemti vērā monetārās politikas režīma ierobežojumi, un minētā politika kopumā bijusi atbilstoša, paredzot budžeta pārpalikumu kopš 2002. gada un nelielu valsts parāda apjomu. Tomēr stingrāka fiskālā pieeja būtu vairāk līdzējusi ekonomikas pārkaršanas tendenču izlīdzināšanai un makroekonomiskās nestabilitātes novēršanai. Šīs nestabilitātes izlīdzināšanās ir sagaidāma tikai pakāpeniski turpmāko gadu laikā, saglabājoties saspringtai situācijai darba tirgū, darba algu pieaugumam, kas pārsniedz produktivitātes pieaugumu, cenu spiedienam un pastāvīgai, lai arī ar tendenci samazināties, ārējai nestabilitātei. Attīstības tempu palēnināšanās paredz attīstību kavējošu risku, lai arī to samazina ekonomikas līdz šim demonstrētā augstā elastības pakāpe. |
| --- | --- |

(2)

Igaunijas ekonomikas attīstība palēninās pēc ļoti straujas izaugsmes posma, kas cita starpā bija saistīta ar strauju kreditēšanas pieaugumu un kopumā atvieglotiem naudas tirgus apstākļiem, kas veicināja patēriņu un mājokļu celtniecības uzplaukumu. Šī perioda laikā parādījās būtiska makroekonomiska nestabilitāte, jo darbaspēka trūkums nesen veicināja algas un cenu spirāles izveidošanos un darba algu pieauguma temps pārsniedza produktivitātes pieauguma tempu, kā rezultātā pasliktinājās izmaksu konkurētspēja.

Igaunijas fiskālai politikai ir svarīga nozīme, jo ir ņemti vērā monetārās politikas režīma ierobežojumi, un minētā politika kopumā bijusi atbilstoša, paredzot budžeta pārpalikumu kopš 2002. gada un nelielu valsts parāda apjomu. Tomēr stingrāka fiskālā pieeja būtu vairāk līdzējusi ekonomikas pārkaršanas tendenču izlīdzināšanai un makroekonomiskās nestabilitātes novēršanai. Šīs nestabilitātes izlīdzināšanās ir sagaidāma tikai pakāpeniski turpmāko gadu laikā, saglabājoties saspringtai situācijai darba tirgū, darba algu pieaugumam, kas pārsniedz produktivitātes pieaugumu, cenu spiedienam un pastāvīgai, lai arī ar tendenci samazināties, ārējai nestabilitātei. Attīstības tempu palēnināšanās paredz attīstību kavējošu risku, lai arī to samazina ekonomikas līdz šim demonstrētā augstā elastības pakāpe.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 7,5 % 2007. gadā līdz 5,25 % 2008. gadā un vidēji līdz 6,5 % atlikušajā programmas darbības laika posmā. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), scenārijs, šķiet, balstās uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un reālistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi turpmākajos gados. Programmā paredzēts inflācijas pieaugums līdz 8,5 % 2008. gadā un augsta tās līmeņa saglabāšanās 5,5 % apmērā 2009. gadā, kas šķiet ticams, ievērojot neseno pārtikas preču cenu pieaugumu un iespējamo administrēto cenu celšanos. Šīs prognozes norāda uz to, ka Igaunijas virzība uz nominālo konverģenci būs ierobežota. Tiek lēsts, ka valsts ārējais parāds samazināsies līdz ar pašmāju pieprasījuma kritumu no 14 % no IKP 2007. gadā līdz aptuveni 10 % 2009. gadā un aptuveni 8 % turpmāk; to iespējams sasniegt, taču pastāv risks, ka izmaksu konkurētspējas pasliktināšanās apgrūtinās šo uzlabojumu. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 7,5 % 2007. gadā līdz 5,25 % 2008. gadā un vidēji līdz 6,5 % atlikušajā programmas darbības laika posmā. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), scenārijs, šķiet, balstās uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un reālistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi turpmākajos gados. Programmā paredzēts inflācijas pieaugums līdz 8,5 % 2008. gadā un augsta tās līmeņa saglabāšanās 5,5 % apmērā 2009. gadā, kas šķiet ticams, ievērojot neseno pārtikas preču cenu pieaugumu un iespējamo administrēto cenu celšanos. Šīs prognozes norāda uz to, ka Igaunijas virzība uz nominālo konverģenci būs ierobežota. Tiek lēsts, ka valsts ārējais parāds samazināsies līdz ar pašmāju pieprasījuma kritumu no 14 % no IKP 2007. gadā līdz aptuveni 10 % 2009. gadā un aptuveni 8 % turpmāk; to iespējams sasniegt, taču pastāv risks, ka izmaksu konkurētspējas pasliktināšanās apgrūtinās šo uzlabojumu.

| (4) | Pēdējā atjauninātajā konverģences programmā tiek lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums 2007. gadā ir 2,6 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 1,2 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Labāku rezultātu, ko paredzēja arī Komisijas dienestu rudens prognoze, lielā mērā nosaka labāks par gaidīto rezultāts 2006. gadā, kas ietekmēja nākamo periodu, un mazākā mērā ievērojami lielāks par prognozēto ieņēmumu pieaugums, kas ar uzviju kompensēja būtiski lielāku nekā budžetā paredzēto izdevumu pieaugumu. Budžeta īstenošana 2007. gadā daļēji atbilda Padomes aicinājumam 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo konverģences programmu (3). Lai gan budžeta pārpalikums šķiet lielāks, nekā plānots, tiek prognozēta strukturālās bilances (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) pasliktināšanās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu par vairāk nekā 0,5 procentpunktiem no IKP, kas norāda uz cikliskumu veicinošu pozīciju ekonomikas augšupejas laikā. Bez tam izdevumu palielināšana, izmantojot 2007. gada decembrī pieņemto papildu budžetu, neveicināja makroekonomiskās stabilitātes palielināšanos un ārējās nestabilitātes novēršanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēdējā atjauninātajā konverģences programmā tiek lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums 2007. gadā ir 2,6 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 1,2 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Labāku rezultātu, ko paredzēja arī Komisijas dienestu rudens prognoze, lielā mērā nosaka labāks par gaidīto rezultāts 2006. gadā, kas ietekmēja nākamo periodu, un mazākā mērā ievērojami lielāks par prognozēto ieņēmumu pieaugums, kas ar uzviju kompensēja būtiski lielāku nekā budžetā paredzēto izdevumu pieaugumu. Budžeta īstenošana 2007. gadā daļēji atbilda Padomes aicinājumam 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo konverģences programmu (3). Lai gan budžeta pārpalikums šķiet lielāks, nekā plānots, tiek prognozēta strukturālās bilances (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) pasliktināšanās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu par vairāk nekā 0,5 procentpunktiem no IKP, kas norāda uz cikliskumu veicinošu pozīciju ekonomikas augšupejas laikā. Bez tam izdevumu palielināšana, izmantojot 2007. gada decembrī pieņemto papildu budžetu, neveicināja makroekonomiskās stabilitātes palielināšanos un ārējās nestabilitātes novēršanu.

| (5) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir veicināt makroekonomisko stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, saglabājot fiskālo pārpalikumu un, tādējādi, pārsniedzot vidējā termiņa mērķi (VTM), kas noteikts kā strukturālā bilance. Paredzēta vispārējā valdības budžeta pārpalikuma samazināšanās no 2,6 % no IKP 2007. gadā līdz 1,3 % 2008. gadā, turpmākajos programmas gados saglabājoties nedaudz zem 1 %. Strukturālā bilance, ko aprēķina atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai, samazināsies par 1,25 % no IKP 2007. gadā līdz 0,75 % 2008. gadā un pēc 2008. gada atkal palielināsies līdz 1,5–1,25 %.
  Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu, 2008. gadam ir saglabāti iepriekš noteiktie fiskālie mērķi un turpmākajos gados tie pazemināti par aptuveni 0,5 procentpunktiem no IKP, galvenokārt saistībā ar ekonomisko prognožu pasliktināšanos un prognozēto inflācijas rādītāju palielināšanos. Tiek prognozēts, ka vispārējo valsts budžeta ieņēmumu attiecība pret IKP programmas darbības laikā samazināsies par aptuveni 1 procentpunktu, ko līdz ar pakāpenisku ienākuma nodokļa likmes samazināšanos noteiks mazāks ienākumu un kapitāla nodokļu ieņēmumu īpatsvars. Tiek prognozēts, ka izdevumi programmas darbības laikā pieaugs par aptuveni 1 procentpunktu, galvenokārt saistībā ar sociālajām izmaksām, jo īpaši pensiju pieaugumu pēc iedzīvotājiem izdevīgāku indeksācijas noteikumu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(5)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir veicināt makroekonomisko stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, saglabājot fiskālo pārpalikumu un, tādējādi, pārsniedzot vidējā termiņa mērķi (VTM), kas noteikts kā strukturālā bilance. Paredzēta vispārējā valdības budžeta pārpalikuma samazināšanās no 2,6 % no IKP 2007. gadā līdz 1,3 % 2008. gadā, turpmākajos programmas gados saglabājoties nedaudz zem 1 %. Strukturālā bilance, ko aprēķina atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai, samazināsies par 1,25 % no IKP 2007. gadā līdz 0,75 % 2008. gadā un pēc 2008. gada atkal palielināsies līdz 1,5–1,25 %.

Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu, 2008. gadam ir saglabāti iepriekš noteiktie fiskālie mērķi un turpmākajos gados tie pazemināti par aptuveni 0,5 procentpunktiem no IKP, galvenokārt saistībā ar ekonomisko prognožu pasliktināšanos un prognozēto inflācijas rādītāju palielināšanos. Tiek prognozēts, ka vispārējo valsts budžeta ieņēmumu attiecība pret IKP programmas darbības laikā samazināsies par aptuveni 1 procentpunktu, ko līdz ar pakāpenisku ienākuma nodokļa likmes samazināšanos noteiks mazāks ienākumu un kapitāla nodokļu ieņēmumu īpatsvars. Tiek prognozēts, ka izdevumi programmas darbības laikā pieaugs par aptuveni 1 procentpunktu, galvenokārt saistībā ar sociālajām izmaksām, jo īpaši pensiju pieaugumu pēc iedzīvotājiem izdevīgāku indeksācijas noteikumu pieņemšanas.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, programmā ietvertie pieņēmumi par makroekonomisko situāciju 2008. gadā ir piesardzīgi, tāpēc iespējams, ka budžeta izpildes rezultāti var izrādīties labāki par programmā paredzētajiem. Programmā sniegtā detalizētā informācija par paredzētajiem ieņēmumu palielināšanas pasākumiem un nodokļu ieņēmumu prognoze šķiet reālistiska. No otras puses, neskatoties uz kopumā pārliecinošo pagātnes pieredzi, pēdējos gados ir pieņemta prakse novirzīt daļu no papildu gūtajiem ieņēmumiem izdevumu palielināšanai caur papildu budžetiem, tādējādi neievērojot noteiktos vēlamos izdevumu apmērus. Ja ekonomikas attīstības tempu samazināšanās būs straujāka un/ vai radīs nopietnākas sekas nekā paredzēts programmā, tas arī pasliktinās valsts finanšu stāvokli. Jo īpaši, ja ar kredītlīdzekļiem finansētā iekšzemes faktoru virzītā straujā Igaunijas ekonomikas izaugsme pēkšņi palēnināsies vai ja izaugsmi veidojošie faktori mainīsies uz tādiem, kas mazākā mērā veicina valsts nodokļu ieņēmumus, budžets var tikt pakļauts spiedienam. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, programmā ietvertie pieņēmumi par makroekonomisko situāciju 2008. gadā ir piesardzīgi, tāpēc iespējams, ka budžeta izpildes rezultāti var izrādīties labāki par programmā paredzētajiem. Programmā sniegtā detalizētā informācija par paredzētajiem ieņēmumu palielināšanas pasākumiem un nodokļu ieņēmumu prognoze šķiet reālistiska. No otras puses, neskatoties uz kopumā pārliecinošo pagātnes pieredzi, pēdējos gados ir pieņemta prakse novirzīt daļu no papildu gūtajiem ieņēmumiem izdevumu palielināšanai caur papildu budžetiem, tādējādi neievērojot noteiktos vēlamos izdevumu apmērus. Ja ekonomikas attīstības tempu samazināšanās būs straujāka un/ vai radīs nopietnākas sekas nekā paredzēts programmā, tas arī pasliktinās valsts finanšu stāvokli. Jo īpaši, ja ar kredītlīdzekļiem finansētā iekšzemes faktoru virzītā straujā Igaunijas ekonomikas izaugsme pēkšņi palēnināsies vai ja izaugsmi veidojošie faktori mainīsies uz tādiem, kas mazākā mērā veicina valsts nodokļu ieņēmumus, budžets var tikt pakļauts spiedienam.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Tomēr strukturālā pārpalikuma dzēšana 2008. gadā nozīmē fiskālo paplašināšanos, kas ietver risku, ka programmā aprakstītā pieeja fiskālajā politikā var izrādīties cikliskumu veicinoša, ja saglabājas straujš ekonomikas pieauguma temps. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Bez tam šajā cikla posmā, kad ekonomikas pieauguma temps palēninās, taču joprojām pastāv būtiskas makroekonomiskas novirzes, fiskālajā politikā jāizvairās no šo noviržu palielināšanas. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Tomēr strukturālā pārpalikuma dzēšana 2008. gadā nozīmē fiskālo paplašināšanos, kas ietver risku, ka programmā aprakstītā pieeja fiskālajā politikā var izrādīties cikliskumu veicinoša, ja saglabājas straujš ekonomikas pieauguma temps. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Bez tam šajā cikla posmā, kad ekonomikas pieauguma temps palēninās, taču joprojām pastāv būtiskas makroekonomiskas novirzes, fiskālajā politikā jāizvairās no šo noviržu palielināšanas.

| (8) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Igaunijas riska līmenis ir zems. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no zemākajām ES, un saskaņā ar programmu šāds stāvoklis saglabāsies, neskatoties pat uz neseno izmaiņu pensiju indeksēšanas noteikumos. Igaunijas kopējais parāda līmenis šobrīd ir ļoti zems, un sakārtotu valsts finanšu saglabāšana atbilstīgi budžeta plāniem programmas periodā veicinātu riska ierobežošanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Igaunijas riska līmenis ir zems. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no zemākajām ES, un saskaņā ar programmu šāds stāvoklis saglabāsies, neskatoties pat uz neseno izmaiņu pensiju indeksēšanas noteikumos. Igaunijas kopējais parāda līmenis šobrīd ir ļoti zems, un sakārtotu valsts finanšu saglabāšana atbilstīgi budžeta plāniem programmas periodā veicinātu riska ierobežošanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.

| (9) | Konverģences programma šķiet zināmā mērā atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Konkrēti, fiskālās politikas pasākumi un pensiju sistēmas pārskatīšana, kas tika pieteikta VRP, tiek uzskatāmi izvērtēta atjauninātajā konverģences programmā. Tomēr nav veikta valsts reformu programmas vispārējās ietekmes kvalitatīva izvērtēšana vidēja termiņa fiskālās stratēģijas kontekstā. Turklāt ir sniegta nepilnīga informācija par tiešiem budžeta izdevumiem un ietaupījumiem, kā arī prognozēm saistībā ar galvenajām VRP paredzētajām reformām, jo īpaši par pasākumiem, kuriem ir makroekonomiku vai nodarbinātību ietekmējošs raksturs, piemēram, pētniecība un attīstība, mūžizglītība, profesionālā apmācība un aktīva darba tirgus politika. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma šķiet zināmā mērā atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Konkrēti, fiskālās politikas pasākumi un pensiju sistēmas pārskatīšana, kas tika pieteikta VRP, tiek uzskatāmi izvērtēta atjauninātajā konverģences programmā. Tomēr nav veikta valsts reformu programmas vispārējās ietekmes kvalitatīva izvērtēšana vidēja termiņa fiskālās stratēģijas kontekstā. Turklāt ir sniegta nepilnīga informācija par tiešiem budžeta izdevumiem un ietaupījumiem, kā arī prognozēm saistībā ar galvenajām VRP paredzētajām reformām, jo īpaši par pasākumiem, kuriem ir makroekonomiku vai nodarbinātību ietekmējošs raksturs, piemēram, pētniecība un attīstība, mūžizglītība, profesionālā apmācība un aktīva darba tirgus politika.

| (10) | Lai nodrošinātu pienācīgu atgriešanos uz līdzsvarotas konverģences ceļa un veicinātu pastāvīgu, sekmīgu dalību VKM II, ir jāveic noteikti politikas pasākumi. Kļūstot par mehānisma sastāvdaļu, Igaunija uzņēmās saistības fiskālā, finanšu sektora un struktūrpolitikas jomā. Fiskālie rādītāji visā VKM II periodā kopumā bija stabili, lai arī pēdējā laikā fiskālā pieeja, ņemot vērā izejas pozīciju un ekonomiskā cikla posmu, nebija sevišķi ambicioza, kas, iespējams, izraisīja cikliskumu veicinošu pieeju 2007. gadā. Nolūkā samazināt straujo kreditēšanas pieaugumu, tika ieviestas stingrākas rezervju un piesardzības prasības, taču tieša ietekme uz kredītu izsniegšanas pieaugumu šķiet ierobežota. Straujās ekonomiskās izaugsmes un saspringtā darba tirgus apstākļos izteikts darba algu pieaugums bija novērojams privātajā sektorā un pēc tam arī valsts sektorā, un tas šobrīd ir galvenais izaicinājums Igaunijas ekonomikai. Igaunija plānoja pasākumus darba tirgus elastīgumam VRP periodā un nesen apņēmās ieviest papildu pasākumus produktivitātes uzlabošanai visās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu pienācīgu atgriešanos uz līdzsvarotas konverģences ceļa un veicinātu pastāvīgu, sekmīgu dalību VKM II, ir jāveic noteikti politikas pasākumi. Kļūstot par mehānisma sastāvdaļu, Igaunija uzņēmās saistības fiskālā, finanšu sektora un struktūrpolitikas jomā. Fiskālie rādītāji visā VKM II periodā kopumā bija stabili, lai arī pēdējā laikā fiskālā pieeja, ņemot vērā izejas pozīciju un ekonomiskā cikla posmu, nebija sevišķi ambicioza, kas, iespējams, izraisīja cikliskumu veicinošu pieeju 2007. gadā. Nolūkā samazināt straujo kreditēšanas pieaugumu, tika ieviestas stingrākas rezervju un piesardzības prasības, taču tieša ietekme uz kredītu izsniegšanas pieaugumu šķiet ierobežota. Straujās ekonomiskās izaugsmes un saspringtā darba tirgus apstākļos izteikts darba algu pieaugums bija novērojams privātajā sektorā un pēc tam arī valsts sektorā, un tas šobrīd ir galvenais izaicinājums Igaunijas ekonomikai. Igaunija plānoja pasākumus darba tirgus elastīgumam VRP periodā un nesen apņēmās ieviest papildu pasākumus produktivitātes uzlabošanai visās ekonomikas nozarēs.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmai ir daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmai ir daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā jāsecina, ka programmas mērķis ir uzturēt stabilu budžeta pozīciju visā perioda laikā, saglabājot, lai arī vietumis samazinot, pārpalikumus virs VTM. Budžeta mērķi šķiet ticami. Tiek prognozēts, ka makroekonomiskās novirzes, kas ieviesušās ekonomikā tās straujās izaugsmes gados, īpaši darba algu pieauguma pārsniegums pār produktivitātes pieaugumu, cenu spiediens un augsts neto aizņēmumu līmenis salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm, izlīdzināsies tikai pakāpeniski un ekonomiskās attīstības palēnināšanās saistās ar to devalvējošu risku. Budžeta stratēģijas noteikšana, kas vērsta uz VTM pārsniegšanu, ir solis šo makroekonomisko grūtību risināšanas virzienā. Tomēr 2007. gadā fiskālā politika šķiet bija cikliskumu veicinoša, un ir risks, ka tāda tā paliks arī 2008. gadā, ja Igaunijas ekonomika saglabās tik strauju izaugsmes tempu. 2008. gadā būtu vēlams saglabāt lielākoties neitrālu fiskālo pieeju, jo tas sekmēs izlīdzināšanos dotajā cikla posmā, kad vēl saglabājušās ļoti straujās izaugsmes laikā ieviesušās novirzes. Ar ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējību saistītais risks tiek novērtēts kā zems.

Ievērojot iepriekš minēto novērtējumu un arī nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un sekmīgu dalību VKM II, Igaunija tiek aicināta veicināt makroekonomiskās stabilitātes risku samazināšanu:

| i) | 2008. gadā cenšoties saglabāt neitrālu fiskālo pieeju un papildus tam veicināt pienācīgu korekciju, lai sasniegtu līdzsvarotu konverģenci, |
| --- | --- |

i)

2008. gadā cenšoties saglabāt neitrālu fiskālo pieeju un papildus tam veicināt pienācīgu korekciju, lai sasniegtu līdzsvarotu konverģenci,

| ii) | papildinot ieteikto fiskālo pozīciju ar piemērotas algu politikas nodrošinājumu valsts sektorā un tālākām darba tirgus reformām, kā arī veicinot strauju ražīguma pieaugumu, lai kompensētu inflācijas radīto spiedienu. |
| --- | --- |

ii)

papildinot ieteikto fiskālo pozīciju ar piemērotas algu politikas nodrošinājumu valsts sektorā un tālākām darba tirgus reformām, kā arī veicinot strauju ražīguma pieaugumu, lai kompensētu inflācijas radīto spiedienu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| COM 2007. g. nov. | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. nov. | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| COM 2007. g. nov. | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. nov. | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| COM 2007 (6). g. nov. | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| COM 2007. g. nov. | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| COM 2007. g. nov. | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | n.d. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov.

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

COM 2007. g. nov.

11,2

7,8

6,4

6,2

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. nov.

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

COM 2007. g. nov.

4,4

6,3

7,3

4,8

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. nov.

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

COM 2007 (6). g. nov.

2,9

2,1

0,1

– 1,7

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

n.d.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

COM 2007. g. nov.

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

COM 2007. g. nov.

3,6

3,0

1,9

1,0

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

COM 2007. g. nov.

3,7

3,1

2,1

1,1

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

COM 2007. g. nov.

2,7

2,4

1,9

1,5

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

n.d.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

COM 2007. g. nov.

2,2

1,8

1,4

1,5

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

COM 2007. g. nov.

4,0

2,8

2,3

2,0

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 07.7.2005., 1. lpp.) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Jāatzīmē, ka novērtējumā īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 72, 29.3.2007., 5. lpp.

(4)  Jo īpaši, trūkst pieņēmumu par nominālo spēkā esošo valūtas maiņas kursu. Bez tam ir izmantoti pieņēmumi par eiro zonas procentu likmēm, lai gan to pamato pietiekami reprezentatīvu datu trūkums par EEK procentu likmes rādītājiem Igaunijā.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 8,8 %, 8,7 %, 8,4 % un 8,1 % aplēsto potenciālo pieaugumu no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,7 % no IKP 2006. gadā, 0,6 % 2007. un 0,5 % 2008. gadā; Komisijas dienesti atzina, ka 0,2 % no IKP 2006. gadā nebija vienreizējs pasākums.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/18

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 73/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Latvijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Latvijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (2) | Pēc ilgstoša straujas izaugsmes perioda kopš deviņdesmito gadu vidus Latvijas reālā IKP pieaugums no 2005. gada līdz 2007. gadam bija izsakāms divciparu skaitļos. Izaugsmi galvenokārt veicināja ievērojams kreditēšanas uzplaukums, kas palielināja privāto patēriņu un investīciju apjomu nekustamajā īpašumā, kopš 2006. gada neto ārējam aizņēmumam pārsniedzot 20 % no IKP.
  Monetārie nosacījumi ir bijuši atbalstoši, ņemot vērā lielo euro ietekmi saistībā ar VKM II šauri fiksēto valūtas kursu. Papildus pārkaršanai, ko rada pieprasījuma puse, darbaspēka trūkums ir sekmējis algu un cenu spirāles parādīšanos, ļoti straujam darba samaksas pieaugumam būtiski pārsniedzot ražīguma palielinājumu un tādējādi izraisot lielāko inflāciju ES un strauji graujot izmaksu konkurētspēju. Ir manīts neliels samazinājums mājokļu tirgus un iekšējā patēriņa pieaugumā, ko veicināja iestāžu 2007. gada pavasarī pieņemtie pasākumi, tomēr vajadzīgi turpmāki soļi šajā virzienā, lai varētu vienmērīgi virzīties pretī ilgtspējīgai izaugsmei. Šajā sakarā fiskālā politika nav bijusi pietiekami stingra, lai novērstu jaunās nestabilitātes. Iekšējo un ārējo nelīdzsvarotību risināšanai būtiska būs stingrāka fiskāla politika; attiecīgas vidējā termiņa budžeta shēmas ievērošana; valsts izdevumu prioritāšu noteikšana un nodokļu instrumentu pārskatīšana, lai novērstu pieprasījuma stimulu nozarēs, kas būtiski nestiprina ekonomikas piedāvājuma potenciālu vidējā termiņā un ilgtermiņā; kā arī atbildīgāka darba algu paaugstināšana valsts sektorā. Lai veicinātu izlīdzināšanas procesu, ir vajadzīgas strukturālas reformas un “vājo vietu” likvidēšana, lai stiprinātu ekonomikas piedāvājuma pusi. |
| --- | --- |

(2)

Pēc ilgstoša straujas izaugsmes perioda kopš deviņdesmito gadu vidus Latvijas reālā IKP pieaugums no 2005. gada līdz 2007. gadam bija izsakāms divciparu skaitļos. Izaugsmi galvenokārt veicināja ievērojams kreditēšanas uzplaukums, kas palielināja privāto patēriņu un investīciju apjomu nekustamajā īpašumā, kopš 2006. gada neto ārējam aizņēmumam pārsniedzot 20 % no IKP.

Monetārie nosacījumi ir bijuši atbalstoši, ņemot vērā lielo euro ietekmi saistībā ar VKM II šauri fiksēto valūtas kursu. Papildus pārkaršanai, ko rada pieprasījuma puse, darbaspēka trūkums ir sekmējis algu un cenu spirāles parādīšanos, ļoti straujam darba samaksas pieaugumam būtiski pārsniedzot ražīguma palielinājumu un tādējādi izraisot lielāko inflāciju ES un strauji graujot izmaksu konkurētspēju. Ir manīts neliels samazinājums mājokļu tirgus un iekšējā patēriņa pieaugumā, ko veicināja iestāžu 2007. gada pavasarī pieņemtie pasākumi, tomēr vajadzīgi turpmāki soļi šajā virzienā, lai varētu vienmērīgi virzīties pretī ilgtspējīgai izaugsmei. Šajā sakarā fiskālā politika nav bijusi pietiekami stingra, lai novērstu jaunās nestabilitātes. Iekšējo un ārējo nelīdzsvarotību risināšanai būtiska būs stingrāka fiskāla politika; attiecīgas vidējā termiņa budžeta shēmas ievērošana; valsts izdevumu prioritāšu noteikšana un nodokļu instrumentu pārskatīšana, lai novērstu pieprasījuma stimulu nozarēs, kas būtiski nestiprina ekonomikas piedāvājuma potenciālu vidējā termiņā un ilgtermiņā; kā arī atbildīgāka darba algu paaugstināšana valsts sektorā. Lai veicinātu izlīdzināšanas procesu, ir vajadzīgas strukturālas reformas un “vājo vietu” likvidēšana, lai stiprinātu ekonomikas piedāvājuma pusi.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā programmas pamatā ir paredzēta t.s. “vieglā piezemēšanās” (soft landing), reālajam IKP pieaugumam pakāpeniski samazinoties no 10,5 % 2007. gadā līdz 6,8 % laikā līdz 2010. gadam. Atbilstīgi programmai iekšzemes pieprasījums joprojām būs galvenais izaugsmes stimuls, lai gan paredzēts, ka no 2007. gada līdz 2008. gadam tas ievērojami samazināsies. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2), šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem izaugsmes pieņēmumiem. Tomēr paredzētā iekšzemes pieprasījuma samazināšanās nebūt nav garantēta, un programmas ekonomiskais scenārijs saistās ar ļoti augstu risku, kas apdraud makroekonomisko stabilitāti, tostarp nepārtrauktu pārkaršanu un būtisku risku, ka vēlākā posmā pēkšņi notiks palēninājums. Turklāt, ja kopējā pieprasījuma un piedāvājuma korekcija nebūs lielāka par programmā paredzēto, valsts ārējās bilances stāvoklis ilgtermiņā nebūs ilgtspējīgs.
  Programmas inflācijas prognoze, kas šķiet reālistiska, liecina, ka Latvija vismaz līdz 2008. gadam vēl vairāk attālināsies no nominālās konverģences. Turklāt saglabājas liela nenoteiktība saistībā ar — inter alia — pastāvīgām enerģētikas un citu patēriņa preču cenu svārstībām, kā arī ar pašreizējās algu un cenu spirāles turpmāko attīstību. Atalgojuma ierobežošana valsts sektorā ir būtiski svarīga, lai panāktu darba samaksas pieauguma samazināšanos visā ekonomikā, kas būtu vajadzīga, lai pārtrauktu pašreizējo izmaksu un cenu dinamiku un apturētu izmaksu konkurētspējas straujo pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā programmas pamatā ir paredzēta t.s. “vieglā piezemēšanās” (soft landing), reālajam IKP pieaugumam pakāpeniski samazinoties no 10,5 % 2007. gadā līdz 6,8 % laikā līdz 2010. gadam. Atbilstīgi programmai iekšzemes pieprasījums joprojām būs galvenais izaugsmes stimuls, lai gan paredzēts, ka no 2007. gada līdz 2008. gadam tas ievērojami samazināsies. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2), šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem izaugsmes pieņēmumiem. Tomēr paredzētā iekšzemes pieprasījuma samazināšanās nebūt nav garantēta, un programmas ekonomiskais scenārijs saistās ar ļoti augstu risku, kas apdraud makroekonomisko stabilitāti, tostarp nepārtrauktu pārkaršanu un būtisku risku, ka vēlākā posmā pēkšņi notiks palēninājums. Turklāt, ja kopējā pieprasījuma un piedāvājuma korekcija nebūs lielāka par programmā paredzēto, valsts ārējās bilances stāvoklis ilgtermiņā nebūs ilgtspējīgs.

Programmas inflācijas prognoze, kas šķiet reālistiska, liecina, ka Latvija vismaz līdz 2008. gadam vēl vairāk attālināsies no nominālās konverģences. Turklāt saglabājas liela nenoteiktība saistībā ar — inter alia — pastāvīgām enerģētikas un citu patēriņa preču cenu svārstībām, kā arī ar pašreizējās algu un cenu spirāles turpmāko attīstību. Atalgojuma ierobežošana valsts sektorā ir būtiski svarīga, lai panāktu darba samaksas pieauguma samazināšanos visā ekonomikā, kas būtu vajadzīga, lai pārtrauktu pašreizējo izmaksu un cenu dinamiku un apturētu izmaksu konkurētspējas straujo pasliktināšanos.

| (4) | Attiecībā uz 2007. gadu iepriekšējā programmā sākotnēji bija paredzēts budžeta deficīts 1,3 % apmēra no IKP, taču atjauninātajā programmā tiek lēsts budžeta pārpalikums 0,3 % apmēra no IKP. Rudens prognozē paredzēja 2007. gada budžeta pārpalikumu 0,9 % apmērā no IKP, kas ir ļoti tuvu provizoriskajam rezultātam — fiskālajam pārpalikumam 0,8 % no IKP. Tiek lēsts, ka strukturālās bilances deficīts, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, ir samazinājies no 1 % no IKP 2006. gadā līdz 0,5 % 2007. gadā. Starpība starp rudens prognozes kopsavilkuma skaitli un iepriekšējā programmā noteikto mērķi atspoguļo lielākus ieņēmumus, ko tomēr daļēji kompensēja lielāks izdevumu pieaugums par budžetā paredzēto. Pat balstoties uz pārpalikumu gandrīz 0,8 % apmērā no IKP, budžeta politika 2007. gadā tikai daļēji atbilda aicinājumam Padomes 2007. gada 27. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmu (3), jo pieprasījuma pastāvīgā palielināšanās un stabilitātes apdraudējumi liecina par to, ka fiskālās politikas pasākumi bijuši nepietiekami. Tomēr ir gūtas sekmes gada beigās ierastā valsts iestāžu izdevumu pieauguma samazināšanā, ievērojot norādījumus, ko šim nolūkam valdība pieņēma 2007. gada novembrī. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007. gadu iepriekšējā programmā sākotnēji bija paredzēts budžeta deficīts 1,3 % apmēra no IKP, taču atjauninātajā programmā tiek lēsts budžeta pārpalikums 0,3 % apmēra no IKP. Rudens prognozē paredzēja 2007. gada budžeta pārpalikumu 0,9 % apmērā no IKP, kas ir ļoti tuvu provizoriskajam rezultātam — fiskālajam pārpalikumam 0,8 % no IKP. Tiek lēsts, ka strukturālās bilances deficīts, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, ir samazinājies no 1 % no IKP 2006. gadā līdz 0,5 % 2007. gadā. Starpība starp rudens prognozes kopsavilkuma skaitli un iepriekšējā programmā noteikto mērķi atspoguļo lielākus ieņēmumus, ko tomēr daļēji kompensēja lielāks izdevumu pieaugums par budžetā paredzēto. Pat balstoties uz pārpalikumu gandrīz 0,8 % apmērā no IKP, budžeta politika 2007. gadā tikai daļēji atbilda aicinājumam Padomes 2007. gada 27. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmu (3), jo pieprasījuma pastāvīgā palielināšanās un stabilitātes apdraudējumi liecina par to, ka fiskālās politikas pasākumi bijuši nepietiekami. Tomēr ir gūtas sekmes gada beigās ierastā valsts iestāžu izdevumu pieauguma samazināšanā, ievērojot norādījumus, ko šim nolūkam valdība pieņēma 2007. gada novembrī.

| (5) | Galvenais budžeta stratēģijas mērķis ir veicināt makroekonomisko stabilitāti, programmas darbības laikā ar pieaugošu apjomu turpinot ievērot vidēja termiņa mērķi (VTM) — strukturālās bilances deficītu 1 % apmērā no IKP —, kas panākts kopš 2006. gada. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, kurā VTM bija plānots sasniegt tikai no 2008. gada, pēdējais atjauninājums kopumā apstiprina paredzēto virzību uz konsolidāciju, taču no daudz labāka budžeta sākumstāvokļa, lai gan makroekonomiskais scenārijs kopumā nav mainījies. Saskaņā ar Komisijas dienestu veiktajiem aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmā ietvertajiem datiem, ir paredzēta strukturālās bilances uzlabošanās no deficīta 0,5 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,5 % apmērā no IKP 2008. gadā un par 0,5 procentpunktiem gadā 2009. un 2010. gadā. Divas trešdaļas no kopējā pārpalikuma pieauguma par gandrīz 1 procentpunktu no IKP saistāmas ar ieņēmumu attiecības pret IKP palielināšanos un atlikusī trešdaļa — ar izdevumu attiecības pret IKP samazināšanos. Ieņēmumos paredzētais netiešo nodokļu un “citu ieņēmumu” pieauguma īpatsvars IKP ir lielāks nekā paredzētā sociālo iemaksu samazināšanās notiekošās pensiju reformas dēļ. Ir pieņemts, ka, ierobežojot izdevumus valsts patēriņam un darbinieku atalgojumam attiecībā pret IKP (ko nenodrošina programmā paredzētie pasākumi), radīsies iespējas no budžeta līdzekļiem segt sociālās izmaksas, tostarp pensiju un bērna kopšanas pabalstu jomā, un paredzēto valsts investīciju palielinājumu. |
| --- | --- |

(5)

Galvenais budžeta stratēģijas mērķis ir veicināt makroekonomisko stabilitāti, programmas darbības laikā ar pieaugošu apjomu turpinot ievērot vidēja termiņa mērķi (VTM) — strukturālās bilances deficītu 1 % apmērā no IKP —, kas panākts kopš 2006. gada. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, kurā VTM bija plānots sasniegt tikai no 2008. gada, pēdējais atjauninājums kopumā apstiprina paredzēto virzību uz konsolidāciju, taču no daudz labāka budžeta sākumstāvokļa, lai gan makroekonomiskais scenārijs kopumā nav mainījies. Saskaņā ar Komisijas dienestu veiktajiem aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmā ietvertajiem datiem, ir paredzēta strukturālās bilances uzlabošanās no deficīta 0,5 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,5 % apmērā no IKP 2008. gadā un par 0,5 procentpunktiem gadā 2009. un 2010. gadā. Divas trešdaļas no kopējā pārpalikuma pieauguma par gandrīz 1 procentpunktu no IKP saistāmas ar ieņēmumu attiecības pret IKP palielināšanos un atlikusī trešdaļa — ar izdevumu attiecības pret IKP samazināšanos. Ieņēmumos paredzētais netiešo nodokļu un “citu ieņēmumu” pieauguma īpatsvars IKP ir lielāks nekā paredzētā sociālo iemaksu samazināšanās notiekošās pensiju reformas dēļ. Ir pieņemts, ka, ierobežojot izdevumus valsts patēriņam un darbinieku atalgojumam attiecībā pret IKP (ko nenodrošina programmā paredzētie pasākumi), radīsies iespējas no budžeta līdzekļiem segt sociālās izmaksas, tostarp pensiju un bērna kopšanas pabalstu jomā, un paredzēto valsts investīciju palielinājumu.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt daudz sliktāks par programmā prognozēto. Pastāv būtisks vispārējās makroekonomiskās stabilitātes risks, kas izriet no plaša spektra ārējās nestabilitātes un pašreizējo pārkarsušās ekonomikas situācijas. Ja no kredītlīdzekļiem finansētā, iekšzemes faktoru virzītā izaugsme strauji apstātos, budžets varētu būt pakļauts ievērojamam spiedienam, jo programmas ieņēmumu prognoze balstās uz pieņēmumiem par augsta patēriņa saglabāšanos un labvēlīgu situāciju darba tirgū.
  Izdevumu attiecības paredzēto samazinājumu, šķiet, būs grūti panākt, neveicot atbilstīgus pasākumus. Tā kā ministrijās un valsts iestādēs vidēja termiņa izdevumu maksimālas robežvērtības bija ieviestas tikai 2007. gadā, vēl nav iespējams spriest par to efektivitāti. Pēdējo gadu pieredze drīzāk norāda uz pārtēriņu, jo liela nominālā izaugsme radīja iespēju katru gadu saistībā ar papildu budžetu tērēt papildu ieņēmumus. Visbeidzot, programmā rēķinās ar būtiskiem ieņēmumiem no privatizācijas (saskaņā ar programmu tie varētu sasniegt 0,5 % no IKP), ar ko joprojām saistās neskaidrības. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt daudz sliktāks par programmā prognozēto. Pastāv būtisks vispārējās makroekonomiskās stabilitātes risks, kas izriet no plaša spektra ārējās nestabilitātes un pašreizējo pārkarsušās ekonomikas situācijas. Ja no kredītlīdzekļiem finansētā, iekšzemes faktoru virzītā izaugsme strauji apstātos, budžets varētu būt pakļauts ievērojamam spiedienam, jo programmas ieņēmumu prognoze balstās uz pieņēmumiem par augsta patēriņa saglabāšanos un labvēlīgu situāciju darba tirgū.

Izdevumu attiecības paredzēto samazinājumu, šķiet, būs grūti panākt, neveicot atbilstīgus pasākumus. Tā kā ministrijās un valsts iestādēs vidēja termiņa izdevumu maksimālas robežvērtības bija ieviestas tikai 2007. gadā, vēl nav iespējams spriest par to efektivitāti. Pēdējo gadu pieredze drīzāk norāda uz pārtēriņu, jo liela nominālā izaugsme radīja iespēju katru gadu saistībā ar papildu budžetu tērēt papildu ieņēmumus. Visbeidzot, programmā rēķinās ar būtiskiem ieņēmumiem no privatizācijas (saskaņā ar programmu tie varētu sasniegt 0,5 % no IKP), ar ko joprojām saistās neskaidrības.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas laikā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Programmā ietvertā fiskālās politikas nostādne atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, taču tā būtu jāpastiprina, ņemot vērā ekonomikas nestabilitātes apjomu un lielāku fiskālās politikas atbildību monetārās politikas ierobežotas darbības jomas dēļ saskaņā ar VKM II nosacīti fiksēto valūtas maiņas kursu. 2007. gada budžeta izpildes rezultāti, kas, iespējams, būs labāki par plānotajiem, būtu jānovirza lielāka budžeta pārpalikuma nodrošināšanai 2008. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas laikā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Programmā ietvertā fiskālās politikas nostādne atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, taču tā būtu jāpastiprina, ņemot vērā ekonomikas nestabilitātes apjomu un lielāku fiskālās politikas atbildību monetārās politikas ierobežotas darbības jomas dēļ saskaņā ar VKM II nosacīti fiksēto valūtas maiņas kursu. 2007. gada budžeta izpildes rezultāti, kas, iespējams, būs labāki par plānotajiem, būtu jānovirza lielāka budžeta pārpalikuma nodrošināšanai 2008. gadā.

| (8) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Latvijai ir zems risks. Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka par ES vidējiem rādītājiem, un ir paredzēts, ka ar novecošanos saistīto izdevumu īpatsvars no IKP turpmākajās desmitgadēs samazināsies, jo pensiju sistēmas reforma ļaus samazināt izdevumus. Valsts kopējā parāda līmenis šobrīd ir ļoti zems, un budžeta pozīcijas uzlabošana atbilstīgi atjauninātajā konverģences programmā plānotajam sekmētu riska samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Latvijai ir zems risks. Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka par ES vidējiem rādītājiem, un ir paredzēts, ka ar novecošanos saistīto izdevumu īpatsvars no IKP turpmākajās desmitgadēs samazināsies, jo pensiju sistēmas reforma ļaus samazināt izdevumus. Valsts kopējā parāda līmenis šobrīd ir ļoti zems, un budžeta pozīcijas uzlabošana atbilstīgi atjauninātajā konverģences programmā plānotajam sekmētu riska samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā.

| (9) | Konverģences programma, šķiet, atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Konkrēti, īstenošanas ziņojumā kā galvenais uzdevums minēta makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšana, kas ietekmēs valsts finanses, un šajā sakarā nozīmīga ir fiskālās disciplīnas stiprināšana un budžeta plānošanas procedūras. Lai gan programmā ietverts kopējās valsts reformu programmas kvalitatīvais ietekmes novērtējums atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai, tajā nav sniegta sīka informācija par tiešajiem budžeta izdevumiem vai ietaupījumiem, kas saistīti ar galvenajām valsts reformu programmā paredzētajam reformām. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma, šķiet, atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Konkrēti, īstenošanas ziņojumā kā galvenais uzdevums minēta makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšana, kas ietekmēs valsts finanses, un šajā sakarā nozīmīga ir fiskālās disciplīnas stiprināšana un budžeta plānošanas procedūras. Lai gan programmā ietverts kopējās valsts reformu programmas kvalitatīvais ietekmes novērtējums atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai, tajā nav sniegta sīka informācija par tiešajiem budžeta izdevumiem vai ietaupījumiem, kas saistīti ar galvenajām valsts reformu programmā paredzētajam reformām.

| (10) | Programmā izklāstītā budžeta stratēģija daļēji atbilst konkrētām valsts vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Tomēr paredzētā fiskālā politika nav pietiekama, lai novērstu pārkaršanu un veicinātu ekonomisko ilgtspēju. |
| --- | --- |

(10)

Programmā izklāstītā budžeta stratēģija daļēji atbilst konkrētām valsts vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Tomēr paredzētā fiskālā politika nav pietiekama, lai novērstu pārkaršanu un veicinātu ekonomisko ilgtspēju.

| (11) | Attiecībā uz panākumiem, īstenojot VKM II saistības, iestādes ir veikušas zināmus pasākumus, bet ir vajadzīgi vēl vairāki, lai stiprinātu fiskālo politiku un samazinātu iekšējo pieprasījumu. Ir īstenoti daži pasākumi, lai samazinātu kreditēšanas pieaugumu, bet tie nav bijuši pārāk iedarbīgi. 2007. gada marta pretinflācijas plāns bija solis pareizā virzienā, lai gan tam nebija lielas tūlītējas ietekmes, un tajā neparedzēja pietiekami stingrus pasākumus ekonomikas stabilizācijai un ilgtspējīgam inflācijas samazinājumam. Ir vajadzīgas turpmākas strukturālas reformas, lai risinātu vājo ekonomikas piedāvājumu un konkurētspējas kritumu. Ekonomikas stabilizācijas plānā, ko pašreiz izskata Latvijas iestādes, šķiet, paredzēs papildu fiskālos un nodokļu pasākumus, kā arī pasākumus uzņēmējdarbības vides un konkurētspējas uzlabošanai. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz panākumiem, īstenojot VKM II saistības, iestādes ir veikušas zināmus pasākumus, bet ir vajadzīgi vēl vairāki, lai stiprinātu fiskālo politiku un samazinātu iekšējo pieprasījumu. Ir īstenoti daži pasākumi, lai samazinātu kreditēšanas pieaugumu, bet tie nav bijuši pārāk iedarbīgi. 2007. gada marta pretinflācijas plāns bija solis pareizā virzienā, lai gan tam nebija lielas tūlītējas ietekmes, un tajā neparedzēja pietiekami stingrus pasākumus ekonomikas stabilizācijai un ilgtspējīgam inflācijas samazinājumam. Ir vajadzīgas turpmākas strukturālas reformas, lai risinātu vājo ekonomikas piedāvājumu un konkurētspējas kritumu. Ekonomikas stabilizācijas plānā, ko pašreiz izskata Latvijas iestādes, šķiet, paredzēs papildu fiskālos un nodokļu pasākumus, kā arī pasākumus uzņēmējdarbības vides un konkurētspējas uzlabošanai.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir sniegti gandrīz visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir sniegti gandrīz visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Kopumā jāsecina, ka programmā paredzēts samazināt ekonomisko nestabilitāti un pārmērīgā pieprasījuma izraisīto spiedienu, laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam nosakot nedaudz lielāku, taču kopumā pieticīgu budžeta pārpalikuma mērķi, kas pārsniedz VTM. Tomēr pastāv liels risks, vai budžeta mērķi tiks sasniegti, un tas galvenokārt izriet no ievērojamās makroekonomiskās nenoteiktības un līdzšinējās pieredzes ar izdevumu plānu novirzēm. Turklāt ir steidzami jāievieš ievērojami stingrāka fiskālās politikas nostādne, lai sasniegtu programmā paredzētos mērķus apstākļos, kad ekonomisko stabilitāti apdraud risks, ko rada inflācijas spiediens, izmaksu konkurētspējas pasliktināšanās un strauji augošās neto saistības pret ārvalstīm. Lai arī vidēja termiņa izdevumu maksimālās robežvērtības ir noteiktas, tie vēl jāpārbauda. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā ir novērtēts, ka Latvija nav nopietni apdraudēta.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un sekmīgu dalību VKM II, Latvija ir aicināta censties samazināt pārkaršanas spiedienu un makroekonomiskās stabilitātes risku:

| i) | izvirzīt daudz vērienīgākus budžeta mērķus 2008. gadam un pēc tam, nekā paredzēts programmā, jo īpaši uzkrājot visus ienākumus no ieņēmumiem, kas pārsniedz prognozētos, un ievērojot izdevumu maksimālās robežlielumus; |
| --- | --- |

i)

izvirzīt daudz vērienīgākus budžeta mērķus 2008. gadam un pēc tam, nekā paredzēts programmā, jo īpaši uzkrājot visus ienākumus no ieņēmumiem, kas pārsniedz prognozētos, un ievērojot izdevumu maksimālās robežlielumus;

| ii) | rūpīgi izvēlēties valsts izdevumu prioritātes, ievērojot vispārējos valsts sektora izdevumu robežlielumus, kas noteikti vidēja termiņa budžeta plānošanā, un pārskatīt nodokļu politikas instrumentus, lai neveicinātu pieprasījumu nozarēs, kas būtiski nestiprina ekonomikas vidēja un ilgtermiņa piedāvājuma potenciālu; |
| --- | --- |

ii)

rūpīgi izvēlēties valsts izdevumu prioritātes, ievērojot vispārējos valsts sektora izdevumu robežlielumus, kas noteikti vidēja termiņa budžeta plānošanā, un pārskatīt nodokļu politikas instrumentus, lai neveicinātu pieprasījumu nozarēs, kas būtiski nestiprina ekonomikas vidēja un ilgtermiņa piedāvājuma potenciālu;

| iii) | izstrādāt turpmāku politiku inflācijas spiediena ierobežošanai, tostarp atbildīgi nosakot algas valsts sektorā, tādējādi veicinot algu pieauguma strauju samazināšanos tautsaimniecībā kopumā, kas ir vajadzīga, lai pārtrauktu pašreizējo izmaksu un cenu dinamiku un apturētu Latvijas konkurētspējas straujo pasliktināšanos. |
| --- | --- |

iii)

izstrādāt turpmāku politiku inflācijas spiediena ierobežošanai, tostarp atbildīgi nosakot algas valsts sektorā, tādējādi veicinot algu pieauguma strauju samazināšanos tautsaimniecībā kopumā, kas ir vajadzīga, lai pārtrauktu pašreizējo izmaksu un cenu dinamiku un apturētu Latvijas konkurētspējas straujo pasliktināšanos.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| COM 2007. g. nov. | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. nov. | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| COM 2007. g. nov. | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. nov. | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| COM 2007 (6). g. nov. | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| COM 2007. g. nov. | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | n.d. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| COM 2007. g. nov. | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | n.d. |
| KP 2007. g. janv. | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov.

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

COM 2007. g. nov.

11,9

10,5

7,2

6,2

n.d.

KP 2007. g. janv.

11,5

9,0

7,5

7,5

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. nov.

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

COM 2007. g. nov.

6,6

9,6

9,8

6,0

n.d.

KP 2007. g. janv.

6,6

6,4

5,2

4,2

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. nov.

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

COM 2007 (6). g. nov.

2,1

2,7

0,8

– 1,7

n.d.

KP 2007. g. janv.

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

n.d.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

COM 2007. g. nov.

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

n.d.

KP 2007. g. janv.

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

COM 2007. g. nov.

– 0,3

0,9

0,8

0,5

n.d.

KP 2007. g. janv.

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

COM 2007. g. nov.

0,2

1,3

1,2

0,9

n.d.

KP 2007. g. janv.

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

COM 2007. g. nov.

– 0,8

0,2

0,5

1,0

n.d.

KP 2007. g. janv.

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

n.d.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

COM 2007. g. nov.

– 0,8

0,2

0,5

1,0

n.d.

KP 2007. g. janv.

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

COM 2007. g. nov.

10,6

10,2

7,8

6,4

n.d.

KP 2007. g. janv.

10,7

10,5

10,6

9,4

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā ir ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas novērtējums saistībā ar 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 89, 24.4.2007., 15. lpp.

(4)  Konkrēti trūkst datu par kapitāla nodokļiem (obligātie dati), krājumu plūsmas korekcijas apakškomponentēm, kā arī dažu elementu tabulā par valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjoma starpības un cikliski koriģētās bilances pārrēķins, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 9,8 %, 9,8 %, 9,3 % un 8,9 % aplēsto potenciālo pieaugumu 2006.–2009. gadā.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu un rudens prognozi nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 17. marts),

ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli

(2008/C 73/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH ) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

| (2) | Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus.

| (3) | Rumānijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Rumānijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2011. gada 31. maijam, |
| --- | --- |

(3)

Rumānijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Rumānijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2011. gada 31. maijam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Teodor OGNEAN kungs, Rumānijas valstspiederīgais, dzimis 1947. gada 21. februārī, tiek iecelts par Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli uz laikposmu no 2008. gada 20. martā līdz 2011. gada 31. maijam, aizstājot Rodica MOROHOI kundzi.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 17. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

1

(2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.

2

---

Komisija

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/24

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 18. marts

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5771 |
| JPY | Japānas jēna | 154,42 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4595 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7817 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,455 |
| CHF | Šveices franks | 1,561 |
| ISK | Islandes krona | 121,79 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0675 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,25 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 257,51 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6971 |
| PLN | Polijas zlots | 3,5297 |
| RON | Rumānijas leja | 3,7285 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,408 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9505 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6974 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5674 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,2535 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9509 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1708 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 600,91 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,6424 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 11,1675 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,255 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 509,32 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9951 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,134 |
| RUB | Krievijas rublis | 37,079 |
| THB | Taizemes bats | 49,218 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6861 |
| MXN | Meksikas peso | 16,9262 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5771

JPY

Japānas jēna

154,42

DKK

Dānijas krona

7,4595

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7817

SEK

Zviedrijas krona

9,455

CHF

Šveices franks

1,561

ISK

Islandes krona

121,79

NOK

Norvēģijas krona

8,0675

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,25

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

257,51

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6971

PLN

Polijas zlots

3,5297

RON

Rumānijas leja

3,7285

SKK

Slovākijas krona

32,408

TRY

Turcijas lira

1,9505

AUD

Austrālijas dolārs

1,6974

CAD

Kanādas dolārs

1,5674

HKD

Hongkongas dolārs

12,2535

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9509

SGD

Singapūras dolārs

2,1708

KRW

Dienvidkorejas vons

1 600,91

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,6424

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

11,1675

HRK

Horvātijas kuna

7,255

IDR

Indonēzijas rūpija

14 509,32

MYR

Malaizijas ringits

4,9951

PHP

Filipīnu peso

65,134

RUB

Krievijas rublis

37,079

THB

Taizemes bats

49,218

BRL

Brazīlijas reāls

2,6861

MXN

Meksikas peso

16,9262

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5125 — Marel/SFS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 73/08)

| 1. | Komisija 2008. gada 12. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Marel Food Systems hf. (“Marel”, Islande) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Stork Food Systems (“SFS”, Nīderlande), iegādājoties aktīvus un akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 12. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Marel Food Systems hf. (“Marel”, Islande) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Stork Food Systems (“SFS”, Nīderlande), iegādājoties aktīvus un akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Marel: zivju un putnu gaļas pirmapstrādes mašīnu un sistēmu projektēšana, ražošana, pārdošana un apkalpošana, kā arī zivju, sarkanās gaļas un putnu gaļas tālāka apstrāde; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Marel: zivju un putnu gaļas pirmapstrādes mašīnu un sistēmu projektēšana, ražošana, pārdošana un apkalpošana, kā arī zivju, sarkanās gaļas un putnu gaļas tālāka apstrāde;

| — | SFS: zivju un putnu gaļas pirmapstrādes iekārtu un sistēmu projektēšana, ražošana, pārdošana un apkalpošana, kā arī zivju, sarkanās gaļas un putnu gaļas tālāka apstrāde. |
| --- | --- |

—

SFS: zivju un putnu gaļas pirmapstrādes iekārtu un sistēmu projektēšana, ražošana, pārdošana un apkalpošana, kā arī zivju, sarkanās gaļas un putnu gaļas tālāka apstrāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5125 — Marel/SFS uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5125 — Marel/SFS uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/26

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2008/C 73/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam (1). Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“BŒUF DE BAZAS”

EK Nr.: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adrese: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nosaukums:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Adrese:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tālr.:

(33) 153 89 80 00

Fakss:

(33) 142 25 57 97

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Adrese: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Nosaukums:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Adrese:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Tālr.:

(33) 556 25 03 32

Fakss:

(33) 556 25 23 80

E-pasts:

bazas.elevage@expalliance.fr

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Bœuf de Bazas”

4.2.   Apraksts: Bazadaise, Blonde d'Aquitaine šķirnes dzīvnieks vai abu šķirņu krustojums.

Svaiga gaļa: liemenis, pusliemenis, liemeņa ceturtdaļa, izcirtnis.

Dzīvnieku kaušanas vecums:

teles, ne jaunākas par 30 mēnešiem un ne vecākas par 48 mēnešiem;

govis, ne jaunākas par 36 mēnešiem un ne vecākas par 108 mēnešiem;

vērši, ne jaunāki par 36 mēnešiem un ne vecāki par 60 mēnešiem.

Liemeņu īpašības:

minimālais svars:

| — | telēm un govīm 300 kg, |
| --- | --- |

—

telēm un govīm 300 kg,

| — | vēršiem 380 kg; |
| --- | --- |

—

vēršiem 380 kg;

uzbūve: E, U, R;

tauku slānis: 3 un 4;

liemeņiem ar 3. pakāpes tauku slāni zemādas taukus neatdala, liemeņiem ar 4. pakāpes tauku slāni tos atdala daļēji;

gaļas krāsa: dabīgi sarkana.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Dzīvniekiem jābūt dzimušiem, audzētiem, nobarotiem un nokautiem Bazas audzēšanas apgabalā, kas ietver:

Gironde departamentu;

šādas Landes deprtamenta teritorijas: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas;

Gironde un Landes departamentu robežteritorijas Lot et Garonne un Gers departamentos, proti:

Lot et Garonne departamenta Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin un Seyches teritorijas, kas robežojas ar Gironde un Landes departamentiem,

Gers departamenta Cazaubon, Nogaro, Riscle, Eauze teritorijas, kas robežojas ar Landes departamentu.

Lai ierobežotu transportēšanas ietekmi uz gaļas kvalitāti (sargātu dzīvnieka labsajūtu, mazinātu stresu) un nodrošinātu liemeņu un īpašās zemādas tauku atdalīšanas metodes labāku pārraudzību, “Bœuf de Bazas” liellopus nokauj audzēšanas teritorijā apstiprinātās kautuvēs. Tas palīdz saglabāt liemeņu organoleptiskās īpašības.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Dzīvnieku identificē ar apstiprinātu krotāliju, iestiprinot to katrā ausī ne vēlāk kā 7 dienu vecumā. Abas krotālijas ir iezīmētas ar unikālu dzīvnieka valsts identifikācijas numuru.

Identifikācijas dokuments (“pase”) paliek kopā ar dzīvnieku līdz kautuvei. Tajā ir norādīti dzīvnieka dati (dzimšanas datums, šķirnes kods, dzīvnieka valsts identifikācijas numurs u.tml.).

Šī pase parāda arī audzēšanas vietas, kurās dzīvnieks ir uzturējies — dzīvnieka turētājs pievieno zīmi par pārvietošanu un katra audzēšanas vieta ir identificēta ar unikālu identifikācijas numuru (pirmie 5 cipari norāda audzēšanas departamenta un komūnas INSEE koda numuru). Tādejādi ir zināma dzīvnieku ģeogrāfiskā izcelsme.

Kautuvē liemeni identificē ar kaušanas numuru, ko var sasaistīt ar valsts identifikācijas numuru. Turpat to identificē ar logotipu “Bœuf de Bazas”, izmantojot pārtikas tinti. Katram liemenim, pusliemenim vai liemeņa ceturtdaļai, ko pārdod miesniekam, piešķir numurētu garantijas sertifikātu, kurā ierakstīts dzīvnieka valsts identifikācijas un kaušanas numurs. Miesnieki tos pārdod atsevišķos stendos vai kopā ar citiem produktiem. Minētos noteikumus papildina krājumu uzskaites pārbaudes.

4.5.   Ražošanas metode: Teles audzē vismaz 30 mēnešus, govis un vēršus — vismaz 36 mēnešus.

Teļus audzē, ievērojot zīdītājgovju ganāmpulka dzīvesveidu (māte tos baro ar pienu).

Dzīvnieki pavada ganībās vismaz 7 mēnešus gadā, izņemot ārkārtējus laika apstākļus.

Barība — galvenokārt zāle vai pašu saimniecībā iegūta lopbarība un “Bœuf de Bazas” Aizsardzības asociācijas noteikta papildbarība.

Barība nobarošanas periodā — šajā vismaz 4 mēnešus ilgajā periodā ir jāpabeidz dzīvnieku nobarošana un jāsasniedz gaļas un liemeņu optimālās kvalitātes īpašības.

Nobarošanas perioda laikā vai vismaz tā pēdējos 2 mēnešos dzīvnieki ir obligāti jāēdina no siles vai grupās.

Nobarošanu veic ar graudaugiem vai atsijām (kukurūza, kvieši, mieži, tritikāle, auzas, rudzi utt., ko papildina ar rupjo lopbarību (ganību zāle, siens) un/vai saknēm un bumbuļiem.

Audzētājam un nobarotājam barības deva jāpielāgo dzīvnieka bioloģiskajām vajadzībām un apetītei. Šajā nolūkā papildus graudaugiem, kam jāveido barības devas enerģētiskās vērtības bāze, ir atļauta kukurūzas un/vai zāles skābbarības izdale, ja tā nepārsniedz 50 % no sausās barības devas.

Papildus graudaugiem ir atļauts izēdināt raušus (galvenokārt sojas un linu).

Tradicionāli vairāk nekā 70 % no barības ir ražota saimniecībā, tas ir, vairāk nekā 90 % no barības, ko liellops saņem dzīves laikā.

Gaļas nogatavināšana: vismaz 10 dienas.

4.6.   Saikne:

Īpašas iezīmes

Apgabala okeāna piekrastes klimats (maigas ziemas, regulāri lietus nokrišņi visu gadu, ievērojams saulaino dienu skaits) ļauj izmantot pastāvīgās vai pagaidu pļavas dzīvnieku ganīšanai vairāk kā sešus mēnešus gadā.

“Bœuf de Bazas” gaļas ražošanai izraudzīti vietējo Bazadaise un la Blonde d'Aquitaine šķirņu liellopi, ko tradicionāli audzē šajā apgabalā.

Reputācija

Nosaukuma “Bœuf de Bazas” pirmsākumi meklējami jau 13. gadsimtā, kad tā dēvēja labākās vietējās gaļas šķirnes, ko ražoja Bazas pilsētas reģionā.

Kopš 13. gadsimta “Bœuf de Bazas” labā slava saistās ar Trekno vēršu svētkiem — tradicionālu “Bœuf de Bazas” liellopu gājienu karnevāla ceturtdienā. Šie svētki svinēti vienmēr, pat laikā, kad vecais režīms centās tos izskaust. Vēršus, kurus izmantoja darbam, vēlāk nobaroja un pārdeva galvenokārt Bazas pilsētas tirgū.

“Bœuf de Bazas” reputācija ir saglabājusies joprojām.

Reģionālā mērogā

| — | Katru gadu karnevāla laikā Bazas pilsētas Trekno vēršu svētki piesaista neskaitāmus interesentus, un tad “Bœuf de Bazas” pārdošanas apjoms gaļas veikalos palielinās par 30 %. Šie svētki notiek, pateicoties produkta neatkārtojamām īpašībām un atpazīstamībai, un tajā pašā laikā palīdz saglabāt “Bœuf de Bazas” reputāciju; |
| --- | --- |

—

Katru gadu karnevāla laikā Bazas pilsētas Trekno vēršu svētki piesaista neskaitāmus interesentus, un tad “Bœuf de Bazas” pārdošanas apjoms gaļas veikalos palielinās par 30 %. Šie svētki notiek, pateicoties produkta neatkārtojamām īpašībām un atpazīstamībai, un tajā pašā laikā palīdz saglabāt “Bœuf de Bazas” reputāciju;

| — | arī citas AĢIN apgabala komūnas organizē līdzīgus svētkus. |
| --- | --- |

—

arī citas AĢIN apgabala komūnas organizē līdzīgus svētkus.

Valsts mērogā

Šīs šķirnes liellopu gaļa pazīstama visā valstī. Daži neseni piemēri:

| — | raksts “Treknais vērsis svin karnevālu”, kas publicēts laikraksta Le Figaro2003. gada 16. februāra numurā; |
| --- | --- |

—

raksts “Treknais vērsis svin karnevālu”, kas publicēts laikraksta Le Figaro2003. gada 16. februāra numurā;

| — | recepte “Bœuf de Bazas astes kraukšķīgā galete ar ceptu Landes pīles aknu pastēti”, kas demonstrēta France 5 raidījumā “Les escapades de Petitrenaud”. |
| --- | --- |

—

recepte “Bœuf de Bazas astes kraukšķīgā galete ar ceptu Landes pīles aknu pastēti”, kas demonstrēta France 5 raidījumā “Les escapades de Petitrenaud”.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Qualisud |
| --- | --- |
| Adrese: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Nosaukums:

Qualisud

Adrese:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Tālr.:

(33) 558 06 15 21

Fakss:

(33) 558 75 13 36

E-pasts:

qualisud@wanadoo.fr

Šī pārbaudes iestāde ir atzīta un akreditēta atbilstīgi standartam EN 45011.

4.8.   Marķējums: Pārdošanas nosaukums — “Bœuf de Bazas”.

Marķējumā jāiekļauj informācija, kas sniedz patērētājam ziņas par produkta īpašībām:

dzīvnieka veids (sieviešu kārtas dzīvnieks vai vērsis);

dzīvnieka identifikācijas numurs;

attiecīgā gadījumā — liemeņa identifikācijas numurs (kautuves numurs);

dzimšanas datums;

šķirne;

audzētāja nosaukums un adrese;

kaušanas datums;

liemeņa svars;

klasifikācija;

saņēmēja vārds.

Šis sertifikāts paliek pie liemeņa, pusliemeņa vai liemeņa ceturtdaļas, līdz to pārdod patērētājam.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---