# Euroopa Liidu C 48/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 48 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide21. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 48

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide21. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 048/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 048/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 048/02 | Euro vahetuskurss | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 048/02

Euro vahetuskurss

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 048/03 | Konkursikutse — Euroopa Liidu ettevõtluse ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogramm | 6 |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 048/05 | Riigiabi — Taani — Riigiabi C 58/07 (ex N 240/07) — Tonnaažimahutavuse alusel maksustamise olemasoleva korra muudatused — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 048/03

Konkursikutse — Euroopa Liidu ettevõtluse ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogramm

6

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2008/C 048/04

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/125/08

15

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 048/05

Riigiabi — Taani — Riigiabi C 58/07 (ex N 240/07) — Tonnaažimahutavuse alusel maksustamise olemasoleva korra muudatused — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 21.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2008/C 48/01)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 98/02 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Õiguslik alus | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Meetme liik | Teadusuuringuid, nõustamist ja tutvustamist käsitleva abikava kohandamine: uus ajavahemik, eelarve ja meetmed |
| Eesmärk | Parandada energiakasutuse tõhusust kasvuhooneaianduses ja vähendada üldist energiakasutust |
| Abi vorm | Toetus põllumajandusnõustamise, -hariduse ja -teaduse sektori asutustele |
| Eelarve | 70 miljonit kümne aasta jooksul, 7 miljonit aastas |
| Abi osatähtsus | Teadusuuringud: 100 %, nõustamine: 100 %, tulemuste tutvustamine: 50 % |
| Kestus | 2000-2010 |
| Majandusharud | Kasvuhooneaiandus, põllumajandusalased uuringud ja nõustamine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.10.2007

Abi nr

NN 98/02

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Õiguslik alus

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Meetme liik

Teadusuuringuid, nõustamist ja tutvustamist käsitleva abikava kohandamine: uus ajavahemik, eelarve ja meetmed

Eesmärk

Parandada energiakasutuse tõhusust kasvuhooneaianduses ja vähendada üldist energiakasutust

Abi vorm

Toetus põllumajandusnõustamise, -hariduse ja -teaduse sektori asutustele

Eelarve

70 miljonit kümne aasta jooksul, 7 miljonit aastas

Abi osatähtsus

Teadusuuringud: 100 %, nõustamine: 100 %, tulemuste tutvustamine: 50 %

Kestus

2000-2010

Majandusharud

Kasvuhooneaiandus, põllumajandusalased uuringud ja nõustamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

ning

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Flanders |
| Nimetus | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Õiguslik alus | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.10.2007

Abi nr

NN 65/05 (ex N 486/03)

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Flanders

Nimetus

„Fonds voor landbouw en visserij”

Õiguslik alus

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Asutada Flandrias põllumajandus- ja kalandusfond

Abi vorm

Toetus

Eelarve

5 052 924 EUR ajavahemikuks 2003–2006

Alates 2007. aastast ligikaudu 900 000 EUR aastas

Abi suurim osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus (ajavahemik)

Määratlemata

Majandusharud

Põllumajandus- ja kalandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 272/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Andalucía |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | — |
| Abi liik | Rahaline toetus |
| Eelarve | 7 800 000 EUR |
| Osatähtsus | 75 %–50 % |
| Kestus | 2007–2011 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Lisateave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.10.2007

Abi nr

N 272/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Andalucía

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Õiguslik alus

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

—

Abi liik

Rahaline toetus

Eelarve

7 800 000 EUR

Osatähtsus

75 %–50 %

Kestus

2007–2011

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 316/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | — |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 30 000 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Maksimaalselt 80 % |
| Kestus | Sihtotstarbeline |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Lisateave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.10.2007

Abi nr

N 316/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Comunidad Autónoma de Canarias

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Õiguslik alus

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

—

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

30 000 EUR

Abi suurim osatähtsus

Maksimaalselt 80 %

Kestus

Sihtotstarbeline

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 477/07 |
| Liikmesriik | Saksamaa Liitvabariik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Weinfonds |
| Õiguslik alus | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Abi liik | Abikava |
| Eesmärk | 1. | Parandada veini kvaliteeti ning edendada veini ja muude veinisektori toodete müüki turu avamise ja tarbijate harimise kaudu. |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.12.2007

Abi number

N 477/07

Liikmesriik

Saksamaa Liitvabariik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Weinfonds

Õiguslik alus

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Abi liik

Abikava

Eesmärk

1.

Parandada veini kvaliteeti ning edendada veini ja muude veinisektori toodete müüki turu avamise ja tarbijate harimise kaudu.

| 2. | Kaitsta õigusaktides sätestatud kohalike veinide nimetusi Saksamaal ja mujal |
| --- | --- |

2.

Kaitsta õigusaktides sätestatud kohalike veinide nimetusi Saksamaal ja mujal

Abi vorm

Toetus

Eelarve

12 000 000 EUR

Abi suurim osatähtsus

100 %

Kestus

31.12.2013

Majandussektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 21.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/5

---

Euro vahetuskurss (1)

20. veebruar 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4656 |
| JPY | Jaapani jeen | 158,32 |
| DKK | Taani kroon | 7,4536 |
| GBP | Inglise nael | 0,7544 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3196 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6116 |
| ISK | Islandi kroon | 98,81 |
| NOK | Norra kroon | 7,877 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,29 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 265,87 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6964 |
| PLN | Poola zlott | 3,5835 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6556 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,177 |
| TRY | Türgi liir | 1,778 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6031 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4899 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,434 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8449 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0709 |
| KRW | Korea won | 1 386,9 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,541 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,4697 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,284 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 468,86 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7258 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,723 |
| RUB | Vene rubla | 36,052 |
| THB | Tai baht | 46,313 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5523 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8063 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4656

JPY

Jaapani jeen

158,32

DKK

Taani kroon

7,4536

GBP

Inglise nael

0,7544

SEK

Rootsi kroon

9,3196

CHF

Šveitsi frank

1,6116

ISK

Islandi kroon

98,81

NOK

Norra kroon

7,877

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,29

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

265,87

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6964

PLN

Poola zlott

3,5835

RON

Rumeenia leu

3,6556

SKK

Slovakkia kroon

33,177

TRY

Türgi liir

1,778

AUD

Austraalia dollar

1,6031

CAD

Kanada dollar

1,4899

HKD

Hong Kongi dollar

11,434

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8449

SGD

Singapuri dollar

2,0709

KRW

Korea won

1 386,9

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,541

CNY

Hiina jüaan

10,4697

HRK

Horvaatia kuna

7,284

IDR

Indoneesia ruupia

13 468,86

MYR

Malaisia ringit

4,7258

PHP

Filipiini peeso

59,723

RUB

Vene rubla

36,052

THB

Tai baht

46,313

BRL

Brasiilia reaal

2,5523

MXN

Mehhiko peeso

15,8063

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 21.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/6

---

Konkursikutse — Euroopa Liidu ettevõtluse ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogramm

(2008/C 48/03)

1.   TAUST

Euroopa Liit esitab konkursikutse (viide ECFIN/2008/A3-003), et korraldada tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogrammi (komisjoni poolt heaks kiidetud 12. juulil 2006 KOM(2006)379) raames uuringuid järgmistes ELi liikmesriikides: Austria, Iirimaa ja Malta. Kõnealune koostöö toimub komisjoni ja pädevate asutuste vahelise partnerluse raamlepingu alusel kolme aasta jooksul.

Programmi eesmärk on koguda teavet ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide majandusliku olukorra kohta, et majandus- ja rahaliidu (EMU) töö korraldamise eesmärgil saaks nende majandustsükleid võrrelda. Kõnealusest programmist on saanud asendamatu vahend EMU majandusjärelevalve protsessis ning majanduspoliitika üldiste eesmärkide saavutamisel.

2.   MEETME EESMÄRK JA KIRJELDUS

2.1.   Eesmärgid

ELi kooskõlastatud ühisprogrammi on kaasatud pädevad asutused/uurimisasutused, kes viivad ühisrahastamise alusel läbi arvamusuuringuid. Komisjon soovib sõlmida lepinguid asutuste ja uurimisasutustega, kes on kvalifitseeritud läbi viima tarbijauuringuid järgmise kolme aasta jooksul.

Lisaks igakuistele uuringutele korraldatakse aeg-ajalt sihtuuringud aktuaalsetel majandusteemadel sama valimi alusel, et koguda teavet teatavate majanduspoliitiliste küsimuste kohta. Kõnealuseid uuringuid korraldatakse aeg-ajalt.

2.2.   Tehniline kirjeldus

2.2.1.   Uuringute läbiviimise aeg ja tulemuste esitamine

Järgmises tabelis on ülevaade käesoleva konkursikutse raames tellitavatest uuringutest:

| Uuringu nimetus | Tegevuste arv/suurusjärgud | Agregaatide arv | Küsimuste arv, mida esitatakse kord kuus | Küsimuste arv, mis esitatakse kord kvartalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbijad | 24 jaotist | 1 | 14 (kaasa arvatud 2 vabatahtlikku küsimust) | 3 |

Uuringu nimetus

Tegevuste arv/suurusjärgud

Agregaatide arv

Küsimuste arv, mida esitatakse kord kuus

Küsimuste arv, mis esitatakse kord kvartalis

Tarbijad

24 jaotist

1

14 (kaasa arvatud 2 vabatahtlikku küsimust)

3

| — | Igakuiseid uuringuid tuleb läbi viia iga kuu esimese kahe nädala jooksul ning tulemused tuleb komisjonile edastada elektronposti teel vähemalt 5–6 tööpäeva enne kuu lõppu kooskõlas konkreetsele toetuslepingule lisatud graafikuga. |
| --- | --- |

—

Igakuiseid uuringuid tuleb läbi viia iga kuu esimese kahe nädala jooksul ning tulemused tuleb komisjonile edastada elektronposti teel vähemalt 5–6 tööpäeva enne kuu lõppu kooskõlas konkreetsele toetuslepingule lisatud graafikuga.

| — | Kvartaliuuringud tuleb läbi viia iga kvartali esimese kuu (jaanuari, aprilli, juuli ja oktoobri) esimese kahe nädala jooksul ning tulemused tuleb komisjonile edastada elektronposti teel vähemalt 5–6 tööpäeva enne vastava kuu, st jaanuari, aprilli, juuli ja oktoobri, lõppu kooskõlas konkreetsele toetuslepingule lisatud graafikuga. |
| --- | --- |

—

Kvartaliuuringud tuleb läbi viia iga kvartali esimese kuu (jaanuari, aprilli, juuli ja oktoobri) esimese kahe nädala jooksul ning tulemused tuleb komisjonile edastada elektronposti teel vähemalt 5–6 tööpäeva enne vastava kuu, st jaanuari, aprilli, juuli ja oktoobri, lõppu kooskõlas konkreetsele toetuslepingule lisatud graafikuga.

| — | Sihtuuringute puhul on toetusesaaja kohustatud järgima spetsiaalselt talle koostatud graafikut. |
| --- | --- |

—

Sihtuuringute puhul on toetusesaaja kohustatud järgima spetsiaalselt talle koostatud graafikut.

Kõneluse meetme üksikasjaliku kirjelduse (konkreetse toetuslepingu I lisa) saab alla laadida aadressilt:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Meetodid ja küsimustikud

Üksikasjad ettevõtlus- ja tarbijauuringute korraldamist käsitlevate meetodite, küsimustike ja rahvusvaheliste suuniste kohta on esitatud ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogrammi juhendis:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   KORRALDUSLIKUD SÄTTED JA KESTUS

3.1.   Korralduslikud sätted

Uuringuid läbi viiv asutus või uurimisasutus valitakse maksimaalselt kolmeks aastaks. Komisjon soovib edukate taotlejatega alustada pikaajalist koostööd. Selleks sõlmitakse osaliste vahel kolmeaastane partnerluse raamleping. Ühiseid eesmärke ja kavandatavate meetmete iseloomu täpsustava partnerluse raamlepingu alusel võivad osalised sõlmida kolm konkreetset toetuslepingut. Esimene kõnealune konkreetne toetusleping hõlmab perioodi 2008. aasta maist kuni 2009. aasta aprillini.

3.2.   Kestus

Tarbijauuringuid korraldatakse 1. maist kuni 30. aprillini. Kõnealune meede ei kesta kauem kui 12 kuud.

4.   FINANTSRAAMISTIK

4.1.   Ühenduse rahastamisallikad

Väljavalitud meetmeid rahastatakse eelarve rubriigist 01.02.02 — Majandus- ja rahaliidu koordineerimine ja järelevalve.

4.2.   Ühenduse hinnanguline kogueelarve käesoleva konkursikutse jaoks

| — | Ajavahemikul mai 2008 — aprill 2009 on tarbijauuringute aastane kogueelarve Austrias, Iirimaal ja Maltal 160 000 EUR (sada kuuskümmend tuhat eurot). |
| --- | --- |

—

Ajavahemikul mai 2008 — aprill 2009 on tarbijauuringute aastane kogueelarve Austrias, Iirimaal ja Maltal 160 000 EUR (sada kuuskümmend tuhat eurot).

| — | Tulenevalt eelarvevahenditest võib kõnealuseid summasid järgmiseks kaheks aastaks suurendada ligikaudu 3 % võrra. |
| --- | --- |

—

Tulenevalt eelarvevahenditest võib kõnealuseid summasid järgmiseks kaheks aastaks suurendada ligikaudu 3 % võrra.

4.3.   Ühenduse kaasrahastamise osakaal

Ühegi uuringu puhul ei ületa komisjoni osakaal ühisrahastamises 50 % toetusesaaja abikõlblikest kuludest. Komisjon otsustab kaasrahastamise osakaalu iga juhtumi puhul eraldi.

4.4.   Toetusesaaja osalus meetme rahastamisel ja abikõlblikud kulud

Toetusesaaja peab esitama esimese aasta kohta üksikasjaliku eelarve, mis sisaldab hinnangulisi kulusid ja meetme rahastamise üksikasju eurodes. Partnerluse raamlepingu kohane üksikasjalik eelarve vastavalt teiseks ja kolmandaks aastaks esitatakse komisjoni palvel.

Komisjonilt küsitav toetussumma esitatakse eelarves ümmardatuna lähima kümnendkohani. Komisjon võib neid andmeid hiljem kasutada auditeerimise otstarbel.

Kulud on abikõlblikud üksnes siis, kui kõik osalised on konkreetsele toetuslepingule alla kirjutanud, välja arvatud erijuhtudel, kuid mitte mingil tingimusel enne toetustaotluse esitamist. Mitterahalisi sissemakseid ei peeta abikõlblikeks kuludeks.

4.5.   Maksekord

Septembris võib toetusesaaja esitada taotluse toetussumma eelfinantseerimiseks kuni 40 % ulatuses maksimaalsest toetussummast. Lõppmakse taotlus koos raamatupidamise lõpparuande ning kulude üksikasjaliku loeteluga esitatakse kahe kuu jooksul pärast meetme tähtpäeva (üksikasjad on sätestatud konkreetse toetuslepingu artiklites 5 ja 6).

Eelfinantseerimise ja lõppmakse taotluse eeltingimuseks on tarbijauuringute andmete esitamine õigeks ajaks.

Abikõlblikeks kuludeks on üksnes sellised kulud, mida on võimalik jälgiida ja kindlaks määrata toetusesaaja kuluarvestussüsteemis.

4.6.   Alltöövõtt

| — | Kui alltöövõtja osutatavad teenused moodustavad 50 % või rohkem taotluses märgitud ülesannetest, siis alltöövõtja peab esitama kõik vajalikud dokumendid, et taotleja taotlust saaks hinnata tervikuna lähtuvalt taotluse tagasilükkamise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidest (vt punktid 5, 6 ja 7 allpool). Alltöövõtja peab tõestama, et ta täidab ülesannete täitmiseks vajalikud asjaomased taotluse tagasilükkamise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

Kui alltöövõtja osutatavad teenused moodustavad 50 % või rohkem taotluses märgitud ülesannetest, siis alltöövõtja peab esitama kõik vajalikud dokumendid, et taotleja taotlust saaks hinnata tervikuna lähtuvalt taotluse tagasilükkamise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidest (vt punktid 5, 6 ja 7 allpool). Alltöövõtja peab tõestama, et ta täidab ülesannete täitmiseks vajalikud asjaomased taotluse tagasilükkamise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid.

| — | Toetuse taotleja sõlmib lepingu parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkujatega ning väldib huvide konflikte. Kui alltöövõtu maksumus ületab 60 000,00 EUR, siis peab väljavalitud taotleja dokumenteerima, et alltöövõtja valiti parima hinna ja kvaliteedi suhte alusel. |
| --- | --- |

—

Toetuse taotleja sõlmib lepingu parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkujatega ning väldib huvide konflikte. Kui alltöövõtu maksumus ületab 60 000,00 EUR, siis peab väljavalitud taotleja dokumenteerima, et alltöövõtja valiti parima hinna ja kvaliteedi suhte alusel.

4.7.   Ühistaotlused

Ühistaotluste puhul tuleb selgelt märkida taotluse kõikide osaliste ülesanded ja rahaline sissemakse. Kõik osalised peavad esitama kõik taotluse terviklikuks hindamiseks vajalikud dokumendid lähtuvalt nende ülesannetega seotud tagasilükkamise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumitest (vt punktid 5, 6 ja 7 allpool).

Üks kaasatud osaline hakkab koordinaatoriks ning:

| — | võtab koguvastutuse komisjoniga sõlmitud partnerluse eest; |
| --- | --- |

—

võtab koguvastutuse komisjoniga sõlmitud partnerluse eest;

| — | jälgib teis(t)e kaasatud osalis(t)e tegevust; |
| --- | --- |

—

jälgib teis(t)e kaasatud osalis(t)e tegevust;

| — | tagab uuringutulemuste üldise sidususe ja õigeaegse esitamise; |
| --- | --- |

—

tagab uuringutulemuste üldise sidususe ja õigeaegse esitamise;

| — | koordineerib lepingu allkirjastamist ning saadab komisjonile kõigi osaliste nõuetekohaselt allkirjastatud lepingu (volitamine on võimalik); |
| --- | --- |

—

koordineerib lepingu allkirjastamist ning saadab komisjonile kõigi osaliste nõuetekohaselt allkirjastatud lepingu (volitamine on võimalik);

| — | koordineerib komisjoni rahalist sissemakset ning väljamakset osalistele; |
| --- | --- |

—

koordineerib komisjoni rahalist sissemakset ning väljamakset osalistele;

| — | kogub tõendavaid dokumente iga osalise kulutuste kohta ning esitab need ühe dokumendina. |
| --- | --- |

—

kogub tõendavaid dokumente iga osalise kulutuste kohta ning esitab need ühe dokumendina.

5.   ABIKÕLBLIKKUSKRITEERIUMID

5.1.   Taotleja õiguslik seisund

Taotlusi palutakse esitada asutustel ja uurimisasutustel (õigussubjektidel), kellel on õiguslik seisund ühes EL 27 liikmesriigis. Taotlejad peavad tõendama, et nad on õigussubjektid ning esitama nõutavad dokumendid õigussubjekti tüüpvormi kujul.

5.2.   Taotluse tagasilükkamise põhjused

Toetustaotlust ei vaadata läbi, kui taotlejad on ühes alljärgnevas olukorras: (1)

| a) | nad on pankrotis või likvideerimisel, kohus on neile määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse kõnealuste küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb riigisiseste õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest; |
| --- | --- |

a)

nad on pankrotis või likvideerimisel, kohus on neile määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse kõnealuste küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb riigisiseste õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;

| b) | nad on res judicata kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialase käitumisega seotud süüteos; |
| --- | --- |

b)

nad on res judicata kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialase käitumisega seotud süüteos;

| c) | nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija suudab seda mis tahes viisil tõendada; |
| --- | --- |

c)

nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija suudab seda mis tahes viisil tõendada;

| d) | nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või tellija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

d)

nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või tellija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

| e) | nad on res judicata kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikku ühendusse kuulumises või muus ebaseaduslikus tegevuses osalemises, mis kahjustab ühenduse finantshuve; |
| --- | --- |

e)

nad on res judicata kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikku ühendusse kuulumises või muus ebaseaduslikus tegevuses osalemises, mis kahjustab ühenduse finantshuve;

| f) | pärast mõnd teist hankemenetlust või ühenduse eelarvest rahastatud toetuse andmise menetlust on leitud, et nad on lepingut raskelt rikkunud, kuna on jätnud oma lepingulised kohustused täitmata; |
| --- | --- |

f)

pärast mõnd teist hankemenetlust või ühenduse eelarvest rahastatud toetuse andmise menetlust on leitud, et nad on lepingut raskelt rikkunud, kuna on jätnud oma lepingulised kohustused täitmata;

| g) | toetuse taotlemisel tekib huvide konflikt; |
| --- | --- |

g)

toetuse taotlemisel tekib huvide konflikt;

| h) | nad on süüdi nõutava teabe tahtlikus moonutamises või nad on jätnud selle teabe esitamata. |
| --- | --- |

h)

nad on süüdi nõutava teabe tahtlikus moonutamises või nad on jätnud selle teabe esitamata.

Taotlejad peavad abikõlblikkuse tüüpvormis tõendama, et nad ei ole üheski punktis 5.2 loetletud olukorras.

5.3.   Halduskaristused ja rahatrahvid

| 1. | Ilma et see piiraks lepinguga ettenähtud sanktsioonide kohaldamist, jäetakse sellised kandidaadid, pakkujad ja töövõtjad, kes on süüdi valeandmete esitamises või on varasemas hankemenetluses jätnud oma lepingulised kohustused olulisel määral täitmata, välja kõikidest ühenduse eelarvest rahastatavatest lepingutest ja toetustest kuni kaheks aastaks alates rikkumise tuvastamisest, kui see on kinnitatud pärast töövõtja ärakuulamist. Seda tähtaega võib pikendada kolme aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimesest rikkumisest.
  Valeandmete esitamises süüdi olevatele pakkujatele või kandidaatidele määratakse rahatrahv, mis on 2–10 % sõlmitud lepingu koguväärtusest.
  Töövõtjatele, kes on oma lepingulised kohustused jätnud olulisel määral täitmata, määratakse rahatrahv, mis on 2–10 % kõnealuse lepingu koguväärtusest. Seda määra võib suurendada 4–20 %-ni, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimesest rikkumisest. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks lepinguga ettenähtud sanktsioonide kohaldamist, jäetakse sellised kandidaadid, pakkujad ja töövõtjad, kes on süüdi valeandmete esitamises või on varasemas hankemenetluses jätnud oma lepingulised kohustused olulisel määral täitmata, välja kõikidest ühenduse eelarvest rahastatavatest lepingutest ja toetustest kuni kaheks aastaks alates rikkumise tuvastamisest, kui see on kinnitatud pärast töövõtja ärakuulamist. Seda tähtaega võib pikendada kolme aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimesest rikkumisest.

Valeandmete esitamises süüdi olevatele pakkujatele või kandidaatidele määratakse rahatrahv, mis on 2–10 % sõlmitud lepingu koguväärtusest.

Töövõtjatele, kes on oma lepingulised kohustused jätnud olulisel määral täitmata, määratakse rahatrahv, mis on 2–10 % kõnealuse lepingu koguväärtusest. Seda määra võib suurendada 4–20 %-ni, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimesest rikkumisest.

| 2. | Punkti 5.2 alapunktides a, c ja d osutatud juhtudel jäetakse kandidaadid või pakkujad välja kõikidest lepingutest ja toetustest kuni kaheks aastaks alates rikkumise tuvastamisest, kui see on kinnitatud pärast töövõtja ärakuulamist.
  Punkti 5.2 alapunktides b ja e osutatud juhtudel jäetakse kandidaadid või pakkujad kõikidest lepingutest ja toetustest välja vähemalt üheks aastaks ja kuni neljaks aastaks alates kohtuotsuse teatavakstegemisest.
  Seda tähtaega võib pikendada viie aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimesest rikkumisest või esimesest kohtuotsusest. |
| --- | --- |

2.

Punkti 5.2 alapunktides a, c ja d osutatud juhtudel jäetakse kandidaadid või pakkujad välja kõikidest lepingutest ja toetustest kuni kaheks aastaks alates rikkumise tuvastamisest, kui see on kinnitatud pärast töövõtja ärakuulamist.

Punkti 5.2 alapunktides b ja e osutatud juhtudel jäetakse kandidaadid või pakkujad kõikidest lepingutest ja toetustest välja vähemalt üheks aastaks ja kuni neljaks aastaks alates kohtuotsuse teatavakstegemisest.

Seda tähtaega võib pikendada viie aastani, kui rikkumine kordub viie aasta jooksul alates esimesest rikkumisest või esimesest kohtuotsusest.

| 3. | Punkti 5.2 alapunktis e osutatud juhud on järgmised:






  a) | nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 osutatud pettusejuhud; |
| --- | --- | --- |

3.

Punkti 5.2 alapunktis e osutatud juhud on järgmised:

a)

nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 osutatud pettusejuhud;

| b) | nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3 osutatud korruptsioonijuhud; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3 osutatud korruptsioonijuhud;

| c) | nõukogu ühismeetme 98/733/JSK artikli 2 lõikes 1 määratletud kuritegelikus ühenduses osalemise juhud; |
| --- | --- |

c)

nõukogu ühismeetme 98/733/JSK artikli 2 lõikes 1 määratletud kuritegelikus ühenduses osalemise juhud;

| d) | nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ artiklis 1 määratletud rahapesujuhud. |
| --- | --- |

d)

nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ artiklis 1 määratletud rahapesujuhud.

6.   VALIKUKRITEERIUMID

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, mis võimaldavad tegevust jätkata kogu meetme elluviimise ajal. Nad peavad olema ametialaselt pädevad ning omama kavandatud meetme või tööprogrammi elluviimiseks vajalikku kvalifikatsiooni.

6.1.   Taotlejate finantssuutlikkus

Taotlejad peavad olema suutelised kavandatud meetme lõpuni rahastama ja nad peavad esitama bilansi- ning kasumi- ja kahjumiaruanded kahe viimase lõppenud majandusaasta kohta. Need sätted ei kehti avalik-õiguslike asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide puhul.

6.2.   Taotleja tegevussuutlikkus

Taotleja peab olema võimeline kavandatud meetme lõpetama ja ta peab esitama asjakohased tõendavad dokumendid.

Taotleja suutlikkust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel.

| — | Vähemalt kolmeaastane ettevõtlus- ja tarbijauuringute korraldamise tõendatud kogemus. |
| --- | --- |

—

Vähemalt kolmeaastane ettevõtlus- ja tarbijauuringute korraldamise tõendatud kogemus.

| — | Uuringutulemuste hindamise ning metodoloogiliste küsimuste (valimid, küsimustikud ning ajakava) lahendamise tõendatud kogemus. |
| --- | --- |

—

Uuringutulemuste hindamise ning metodoloogiliste küsimuste (valimid, küsimustikud ning ajakava) lahendamise tõendatud kogemus.

| — | Suutlikkus rakendada ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogrammi meetodeid, täita Euroopa Komisjoni ja OECD ühiselt väljatöötatud ettevõtlus- ja tarbijauuringute korraldamise rahvusvahelisi suuniseid ja komisjoni juhiseid: pidada kinni igakuistest aruandetähtaegadest, täiustada ja viia uuringuprogrammi sisse muudatusi vastavalt komisjoni talituste nõuetele ja kooskõlas kokkulepetega, milleni on jõutud osalevate asutuste/uurimisasutuste esindajate kooskõlastuskoosolekutel. |
| --- | --- |

—

Suutlikkus rakendada ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogrammi meetodeid, täita Euroopa Komisjoni ja OECD ühiselt väljatöötatud ettevõtlus- ja tarbijauuringute korraldamise rahvusvahelisi suuniseid ja komisjoni juhiseid: pidada kinni igakuistest aruandetähtaegadest, täiustada ja viia uuringuprogrammi sisse muudatusi vastavalt komisjoni talituste nõuetele ja kooskõlas kokkulepetega, milleni on jõutud osalevate asutuste/uurimisasutuste esindajate kooskõlastuskoosolekutel.

7.   LEPINGU SÕLMIMISE KRITEERIUMID

Eduka kandidaadiga lepingu sõlmimisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:

| — | Kandidaadi pädevus ja kogemused punktis 6.2 osutatud valdkondades. |
| --- | --- |

—

Kandidaadi pädevus ja kogemused punktis 6.2 osutatud valdkondades.

| — | Kandidaadi pädevus ja kogemused uuringutulemustel põhinevate näitajate koostamisel ning uuringutulemuste kasutamine tsüklilistes ja majandusanalüüsides ning teadustöös, sealhulgas sektoruuringutes. |
| --- | --- |

—

Kandidaadi pädevus ja kogemused uuringutulemustel põhinevate näitajate koostamisel ning uuringutulemuste kasutamine tsüklilistes ja majandusanalüüsides ning teadustöös, sealhulgas sektoruuringutes.

| — | Kavandatud uuringumeetodi tõhusus, sealhulgas valikukava, valimi suurus, katvuse määr, ja vastamise määr. |
| --- | --- |

—

Kavandatud uuringumeetodi tõhusus, sealhulgas valikukava, valimi suurus, katvuse määr, ja vastamise määr.

| — | Kandidaadi pädevus ja teadmised uuringute korraldamisega seotud eripäradest sektoris ja riigis, kus uuring(uid) kavatsetakse läbi viia. |
| --- | --- |

—

Kandidaadi pädevus ja teadmised uuringute korraldamisega seotud eripäradest sektoris ja riigis, kus uuring(uid) kavatsetakse läbi viia.

| — | Kandidaadi töökorralduse tõhusus, mida hinnatakse paindlikkuse, infrastruktuuri, kvalifitseeritud töötajate ja töövahendite, tulemuste esitamise, kooskõlastatud ühisprogrammi raames tehtavate uuringute ettevalmistamises osalemise ja komisjoniga suhtlemise põhjal. |
| --- | --- |

—

Kandidaadi töökorralduse tõhusus, mida hinnatakse paindlikkuse, infrastruktuuri, kvalifitseeritud töötajate ja töövahendite, tulemuste esitamise, kooskõlastatud ühisprogrammi raames tehtavate uuringute ettevalmistamises osalemise ja komisjoniga suhtlemise põhjal.

8.   MENETLUS

8.1.   Taotluse koostamine ja esitamine

Taotlus peab sisaldama täidetud ja allkirjastatud toetustaotluse tüüpvormi ja kõiki taotlusvormis osutatud tõendavaid dokumente. Taotlejad võivad esitada taotlusi ühe või mitme riigi kohta. Samas tuleks iga riigi kohta esitada eraldi taotlus.

Taotlus koosneb kolmest osast:

| — | korralduslik pakkumine |
| --- | --- |

—

korralduslik pakkumine

| — | tehniline pakkumine |
| --- | --- |

—

tehniline pakkumine

| — | rahaline pakkumine |
| --- | --- |

—

rahaline pakkumine

Komisjon väljastab järgmisi tüüpvorme:

| — | toetuse taotlemise tüüpvorm |
| --- | --- |

—

toetuse taotlemise tüüpvorm

| — | standardne eelarve kavand, kus esitatakse uuringu hinnangulised kulud ja rahastamiskava |
| --- | --- |

—

standardne eelarve kavand, kus esitatakse uuringu hinnangulised kulud ja rahastamiskava

| — | pangaandmete tüüpvorm |
| --- | --- |

—

pangaandmete tüüpvorm

| — | õigussubjekti tüüpvorm |
| --- | --- |

—

õigussubjekti tüüpvorm

| — | abikõlblikkuse tüüpvorm |
| --- | --- |

—

abikõlblikkuse tüüpvorm

| — | partnerluse raamlepingu ja konkreetse toetuslepingu sõlmimise valmidust kinnitav tüüpdeklaratsioon |
| --- | --- |

—

partnerluse raamlepingu ja konkreetse toetuslepingu sõlmimise valmidust kinnitav tüüpdeklaratsioon

| — | alltöövõttu käsitlev tüüpvorm |
| --- | --- |

—

alltöövõttu käsitlev tüüpvorm

| — | uuringu meetodeid kirjeldav tüüpvorm |
| --- | --- |

—

uuringu meetodeid kirjeldav tüüpvorm

ning toetuse rahalisi aspekte käsitlevaid dokumente:

| — | finantskalkulatsioonide ja -aruannete koostamise meelespea |
| --- | --- |

—

finantskalkulatsioonide ja -aruannete koostamise meelespea

| — | partnerluse raamlepingu näidis |
| --- | --- |

—

partnerluse raamlepingu näidis

| — | konkreetse iga-aastase toetuslepingu näidis |
| --- | --- |

—

konkreetse iga-aastase toetuslepingu näidis

| a) | neid saab alla laadida järgmiselt Interneti-aadressilt:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

neid saab alla laadida järgmiselt Interneti-aadressilt:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | kui allalaadimine ei ole võimalik, võib kirjutada komisjonile postiaadressil:





  Euroopa Komisjon |
| --- | --- |
| Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat |
| Üksus ECFIN-A-3 (ettevõtlusuuringud) |
| Konkursikutse — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: (32-2) 296 36 50 |
| E-post ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

kui allalaadimine ei ole võimalik, võib kirjutada komisjonile postiaadressil:

Euroopa Komisjon

Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

Üksus ECFIN-A-3 (ettevõtlusuuringud)

Konkursikutse — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brüssel

Faks: (32-2) 296 36 50

E-post ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Märgusõna „Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003”

Komisjon jätab endale õiguse kõnealuseid tüüpdokumente parandada vastavalt kooskõlastatud ELi ühisprogrammi vajadustele ja/või eelarve haldamise piirangutele.

Taotlused tuleb esitada ühes Euroopa Ühenduse ametlikus keeles, vajaduse korral koos tõlkega inglise, prantsuse või saksa keelde.

Taotleja peab esitama ühe allkirjastatud originaaltaotluse ja kolm klammerdamata koopiat. See lihtsustab valikukomisjonile esitatavate vajalike koopiate/dokumentidega kaasnevat korralduslikku tööd.

Taotlused tuleb saata kinnises ümbrikus, mis on asetatud teise kinnisesse ümbrikusse.

Välimisele ümbrikule tuleb kirjutada punktis 8.3 esitatud aadress.

Sisemisele ümbrikule peab olema märgitud „Call for Proposals — ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department”.

Komisjon teavitab kandidaate taotluse kättesaamisest, tagastades koos taotlusega esitatud vastuvõtuteatise.

8.2.   Taotluste sisu

8.2.1.   Korralduslik pakkumine

Korralduslik pakkumine peab sisaldama järgmist:

| — | nõuetekohaselt allkirjastatud toetuse taotlemise tüüpvorm; |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt allkirjastatud toetuse taotlemise tüüpvorm;

| — | nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud õigussubjekti tüüpvorm ja organisatsiooni või asutuse õiguslikku seisundit tõendavad nõutud dokumendid; |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud õigussubjekti tüüpvorm ja organisatsiooni või asutuse õiguslikku seisundit tõendavad nõutud dokumendid;

| — | nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud pangaandmete tüüpvorm; |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud pangaandmete tüüpvorm;

| — | nõuetekohaselt allkirjastatud abikõlblikkuse tüüpvorm; |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt allkirjastatud abikõlblikkuse tüüpvorm;

| — | nõuetekohaselt allkirjastatud partnerluse raamlepingu ja konkreetse toetuslepingu sõlmimise valmidust kinnitav tüüpdeklaratsioon, kui taotleja osutub valituks. |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt allkirjastatud partnerluse raamlepingu ja konkreetse toetuslepingu sõlmimise valmidust kinnitav tüüpdeklaratsioon, kui taotleja osutub valituks.

| — | asutuse või uurimisasutuse organisatsiooni struktuuri skeem uuringute korraldamise eest vastutavate juhtkonna liikmete ja töötajate nimede ning ametikohtadega; |
| --- | --- |

—

asutuse või uurimisasutuse organisatsiooni struktuuri skeem uuringute korraldamise eest vastutavate juhtkonna liikmete ja töötajate nimede ning ametikohtadega;

| — | usaldusväärse finantsolukorra tõendus: tuleb lisada bilansiaruanded ning kasumi- ja kahjumiaruanded kahe varasema rahandusaasta suletud eelarveaasta kohta. |
| --- | --- |

—

usaldusväärse finantsolukorra tõendus: tuleb lisada bilansiaruanded ning kasumi- ja kahjumiaruanded kahe varasema rahandusaasta suletud eelarveaasta kohta.

8.2.2.   Tehniline pakkumine

Tehnilise pakkumise peab sisaldama järgmist:

| — | Asutuse või uurimisasutuse tegevuse kirjeldus, mis võimaldab hinnata töötajate kvalifikatsiooni ning seda, kui suured ja pikaajalised on nende kogemused punktis 6.2 nõutud valdkondades. See tähendab kõikvõimalikke uurimusi, teenuslepinguid, konsultatsioonide andmist, uuringuid, publikatsioone või muid varem lõpetatud tegevusi. Tuleb märkida kliendi nimi ning see, millised osutatud töödest, kui üldse, olid tehtud Euroopa Komisjonile. Lisada tuleks kõige olulisemad uuringud ja/või tulemused. |
| --- | --- |

—

Asutuse või uurimisasutuse tegevuse kirjeldus, mis võimaldab hinnata töötajate kvalifikatsiooni ning seda, kui suured ja pikaajalised on nende kogemused punktis 6.2 nõutud valdkondades. See tähendab kõikvõimalikke uurimusi, teenuslepinguid, konsultatsioonide andmist, uuringuid, publikatsioone või muid varem lõpetatud tegevusi. Tuleb märkida kliendi nimi ning see, millised osutatud töödest, kui üldse, olid tehtud Euroopa Komisjonile. Lisada tuleks kõige olulisemad uuringud ja/või tulemused.

| — | Uuringute korralduse üksikasjalik kirjeldus. Tuleks lisada asjakohased dokumendid taotleja käsutuses oleva infrastruktuuri, töövahendite, ressursside ja kvalifitseeritud personali (uuringu(te) korraldamisega kõige tihedamalt seotud töötajate kokkuvõtlikud CV-d ) kohta. |
| --- | --- |

—

Uuringute korralduse üksikasjalik kirjeldus. Tuleks lisada asjakohased dokumendid taotleja käsutuses oleva infrastruktuuri, töövahendite, ressursside ja kvalifitseeritud personali (uuringu(te) korraldamisega kõige tihedamalt seotud töötajate kokkuvõtlikud CV-d ) kohta.

| — | Nõuetekohaselt täidetud tüüpvorm uuringumeetodite üksikasjaliku kirjelduse kohta; valimi moodustamise meetod, valimivead, sihtrühma suurus, katvuse määr, ja sihtrühma vastamise määr. |
| --- | --- |

—

Nõuetekohaselt täidetud tüüpvorm uuringumeetodite üksikasjaliku kirjelduse kohta; valimi moodustamise meetod, valimivead, sihtrühma suurus, katvuse määr, ja sihtrühma vastamise määr.

| — | Nõuetekohaselt täidetud tüüpvorm projekti kaasatud alltöövõtjate kohta, sealhulgas alltöövõtuna tehtavate tööde üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

—

Nõuetekohaselt täidetud tüüpvorm projekti kaasatud alltöövõtjate kohta, sealhulgas alltöövõtuna tehtavate tööde üksikasjalik kirjeldus.

8.2.3.   Rahaline pakkumine

Rahaline pakkumine peab sisaldama järgmist:

| — | täpselt täidetud ja üksikasjalik, 12-kuulist perioodi hõlmav eelarve tüüpprojekt (eurodes), mis sisaldab rahastamiskava iga tegevuse kohta ning üksikasjalikku tarbijauuringu läbiviimise kogukulude ja üksuste abikõlblike kulude, kaasa arvatud allhankekulude, jaotust; |
| --- | --- |

—

täpselt täidetud ja üksikasjalik, 12-kuulist perioodi hõlmav eelarve tüüpprojekt (eurodes), mis sisaldab rahastamiskava iga tegevuse kohta ning üksikasjalikku tarbijauuringu läbiviimise kogukulude ja üksuste abikõlblike kulude, kaasa arvatud allhankekulude, jaotust;

| — | vajaduse korral tõend selle kohta, et taotleja ei ole käibemaksukohustuslane; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral tõend selle kohta, et taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;

| — | vajaduse korral muude organisatsioonide rahalisi sissemakseid (kaasrahastamist) tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral muude organisatsioonide rahalisi sissemakseid (kaasrahastamist) tõendavad dokumendid.

8.3.   Taotluste esitamise aadress ja lõpptähtpäev

Toetust saada soovivatel taotlejatel palutakse esitada taotlus Euroopa Komisjonile.

Taotluse võib esitada:

| a) | hiljemalt 17. märtsi 2008. aasta postitemplit kandva tähtkirjaga või kullerteenusega. Saatmiskuupäeva tõendiks on postitempel või vastuvõtukviitungil märgitud kuupäev järgmisele aadressile saadetud saadetisel:
  Tähtkirjaga:





  Euroopa Komisjon |
| --- | --- |
| Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat |
| Hr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Üksus R2, kabinet BU1 — 3/13 |
| B-1049 Brüssel |

a)

hiljemalt 17. märtsi 2008. aasta postitemplit kandva tähtkirjaga või kullerteenusega. Saatmiskuupäeva tõendiks on postitempel või vastuvõtukviitungil märgitud kuupäev järgmisele aadressile saadetud saadetisel:

Tähtkirjaga:

Euroopa Komisjon

Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

Hr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Üksus R2, kabinet BU1 — 3/13

B-1049 Brüssel

Kullerteenusega:

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat |
| Hr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Üksus R2, kabinet BU1 — 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brüssel (Evere) |

Euroopa Komisjon

Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

Hr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Üksus R2, kabinet BU1 — 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brüssel (Evere)

| b) | või tuues taotluse Euroopa Komisjoni keskpostiteenistusse (isiklikult või taotleja volitatud isiku vahendusel, seahulgas kullerteenuse kaudu) järgmisel aadressil:





  Euroopa Komisjon |
| --- | --- |
| Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat |
| Hr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Üksus R2, kabinet BU1 — 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brüssel (Evere) |

b)

või tuues taotluse Euroopa Komisjoni keskpostiteenistusse (isiklikult või taotleja volitatud isiku vahendusel, seahulgas kullerteenuse kaudu) järgmisel aadressil:

Euroopa Komisjon

Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

Hr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Üksus R2, kabinet BU1 — 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brüssel (Evere)

hiljemalt 17. märtsiks 2008 kell 16.00 (Brüsseli aeg). Sellisel juhul annab osutatud osakonna vastuvõttev ametnik taotluse kättesaamise kinnitusena kuupäevaga varustatud ja allkirjastatud kviitungi.

9.   MIDA TEHAKSE LAEKUNUD TAOTLUSTEGA?

Iga taotluse puhul hinnatakse selle vastavust ametlikele abikõlblikkuskriteeriumidele.

Abikõlblikke taotlusi hinnatakse vastavalt eespool kirjeldatud lepingu sõlmimise kriteeriumitele.

Taotlused valitakse välja 2008. aasta märtsi lõpus/aprilli alguses. Selleks otstarbeks luuakse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektori alluvusse valikukomisjon. Komisjoni kuulub vähemalt kolm isikut, kes esindavad vähemalt kahte spetsialiseerunud üksust, millest kumbki ei tohi olla teise alluvuses ning komisjonil on oma sekretariaat, mis tegeleb edukate kandidaatide teavitamisega pärast valimismenetlust. Mittevalituks osutunud kandidaate teavitatakse isiklikult.

10.   TÄHTIS

Käesoleva konkursikutsega ei võta komisjon endale lepingulisi kohustusi ühegi taotluse esitanud asutuse/uurimisasutuse ees. Konkursikutsega seonduv suhtlus toimub kirjalikult.

Taotlejad peaksid tutvuma lepingu sätetega, mis pärast lepingu sõlmimist muutuvad siduvaks.

Ühenduste rahaliste huvide kaitseks võidakse taotlejate isikuandmeid edastada siseauditi talitustele, Euroopa Kontrollikojale, finantsrikkumiste uurimise toimkonnale ja/või Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF).

Finantsmääruse artiklites 93, 94, artikli 96 lõike 1 punktis b ning artikli 96 lõike 2 punktis a osutatud olukorras olevad majandusettevõtjad võidakse sisestada keskandmebaasi ning seda teavet võidakse edastada komisjoni, muude institutsioonide, agentuuride, asutuste ja organite vastutavatele isikutele, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 95 lõigetes 1 ja 2. Samuti kehtib see isikute kohta, kellel on volitus esindada, teha otsuseid või kontrollida eespool osutatud majandusettevõtjaid. Igal andmebaasi kantud osalisel on õigus saada teavet teda käsitlevate andmete kohta, esitades selleks taotluse komisjoni peaarvepidajale.

---

(1)  Kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklitega 93 ja 94.

---

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 21.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/15

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab avaliku konkursi EPSO/AD/125/08 arstide töölevõtmiseks.

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 21. veebruari 2008. aasta väljaandes C 48 A ainult saksa, inglise ja prantsuse keeles.

Täielikud andmed on esitatud EPSO veebilehel http://europa.eu/epso.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 21.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/16

---

RIIGIABI — TAANI

Riigiabi C 58/07 (ex N 240/07) — Tonnaažimahutavuse alusel maksustamise olemasoleva korra muudatused

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 48/05)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 11. detsembri 2007 kirjas teatas komisjon Taani Kuningriigile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool osutatud abiga.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A — Unit 4 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A — Unit 4

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 41 04

Kõnealused märkused edastatakse Taani Kuningriigile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

1.   Meetme kirjeldus

1.1.   Nimetus

| 1. | Tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korra muudatused Taanis |
| --- | --- |

1.

Tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korra muudatused Taanis

1.2.   Korra raames tehtavate teatatud muudatuste kirjeldus

| 2. | Taani teeb ettepaneku:






  — | maksustada tonnaažimahutavuse alusel maksustatud laevade müügist saadud kasum tonnaažimahutavuse maksustamise korra alusel, |
| --- | --- | --- |

2.

Taani teeb ettepaneku:

—

maksustada tonnaažimahutavuse alusel maksustatud laevade müügist saadud kasum tonnaažimahutavuse maksustamise korra alusel,

| — | maksustada ühisvaru haldamisest saadud tulu lähtuvalt tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korrast; |
| --- | --- |

—

maksustada ühisvaru haldamisest saadud tulu lähtuvalt tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korrast;

| — | omatava ja üüritava tonnaaži suhet tuleb muuta nii, et üüritud laevade brutotonnaaž tonnaažimahutavuse maksustamise korra raames võib olla kümme korda suurem kui laevaettevõtja omatav brutotonnaaž; ning |
| --- | --- |

—

omatava ja üüritava tonnaaži suhet tuleb muuta nii, et üüritud laevade brutotonnaaž tonnaažimahutavuse maksustamise korra raames võib olla kümme korda suurem kui laevaettevõtja omatav brutotonnaaž; ning

| — | tonnaažimahutavuse maksudest on võimalik vaid maha arvata sellised intressid, mis ei ületa varade maksustavat ülempiiri 6,5 %-kordselt (sihtotstarbelise kasutamise meede); ning |
| --- | --- |

—

tonnaažimahutavuse maksudest on võimalik vaid maha arvata sellised intressid, mis ei ületa varade maksustavat ülempiiri 6,5 %-kordselt (sihtotstarbelise kasutamise meede); ning

| — | äriühingud, mis ei ole tonnaažimahutavuse alusel maksustatud, võivad alates 2001. aastast tagasiulatuvalt kohaldada tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korda. |
| --- | --- |

—

äriühingud, mis ei ole tonnaažimahutavuse alusel maksustatud, võivad alates 2001. aastast tagasiulatuvalt kohaldada tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korda.

1.3.   Teatatud muudatuste mõju eelarvele

| 3. | 2007. majandusaastaks hinnatakse maksutulude kaotuseks 7,5 miljonit DKK (ligikaudu 1 miljon EUR). Seejärel suureneb puudujääk järk-järgult iga aastaga, jõudes 2016. aastal 30 miljoni DKK (ligikaudu 4 miljonit EUR). |
| --- | --- |

3.

2007. majandusaastaks hinnatakse maksutulude kaotuseks 7,5 miljonit DKK (ligikaudu 1 miljon EUR). Seejärel suureneb puudujääk järk-järgult iga aastaga, jõudes 2016. aastal 30 miljoni DKK (ligikaudu 4 miljonit EUR).

2.   Kahtlused, mis hõlmavad meetme kokkusobivust ühisturuga

| 4. | Teatatud meetmete kokkusobivust ühisturuga peab uurima vastavalt meretranspordile antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (1) (edaspidi „suunised”). Kõnealuste suuniste alusel saavad äriühingud liikmesriikidelt subsiidiumi, tingimusel et nad osutavad enamjaolt meretransporditeenuseid. |
| --- | --- |

4.

Teatatud meetmete kokkusobivust ühisturuga peab uurima vastavalt meretranspordile antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (1) (edaspidi „suunised”). Kõnealuste suuniste alusel saavad äriühingud liikmesriikidelt subsiidiumi, tingimusel et nad osutavad enamjaolt meretransporditeenuseid.

| 5. | Komisjon kahtleb, kas järgmised muudatused on ühisturuga vastavuses:






  — | maksustada ühisvaru haldamisest saadavat tulu lähtuvalt tonnaažimahutavuse alusel maksustamise kavast; |
| --- | --- | --- |

5.

Komisjon kahtleb, kas järgmised muudatused on ühisturuga vastavuses:

—

maksustada ühisvaru haldamisest saadavat tulu lähtuvalt tonnaažimahutavuse alusel maksustamise kavast;

| — | omatava ja üüritava tonnaaži suhet tuleb muuta nii, et üüritud laevade brutotonnaaž tonnaažimahutavuse maksustamise korra raames võib olla kümme korda suurem kui laevaettevõtja omatav brutotonnaaž; ning |
| --- | --- |

—

omatava ja üüritava tonnaaži suhet tuleb muuta nii, et üüritud laevade brutotonnaaž tonnaažimahutavuse maksustamise korra raames võib olla kümme korda suurem kui laevaettevõtja omatav brutotonnaaž; ning

| — | äriühingud, mis ei ole tonnaažimahutavuse alusel maksustatud, võivad alates 2001. aastast tagasiulatuvalt rakendada tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korda. |
| --- | --- |

—

äriühingud, mis ei ole tonnaažimahutavuse alusel maksustatud, võivad alates 2001. aastast tagasiulatuvalt rakendada tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korda.

| 6. | Muul juhul on komisjon arvamusel, et tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korra raamesse kuuluvate laevade müük, millega seoses nad maksustatakse tonnaažimahutavuse alusel, ja eespool kirjeldatud uue sihtotstarbelise kasutamise meetme kehtestamine, ei muuda Taani tonnaažimahutavuse maksustamise kava kokkusobivust ühisturuga. |
| --- | --- |

6.

Muul juhul on komisjon arvamusel, et tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korra raamesse kuuluvate laevade müük, millega seoses nad maksustatakse tonnaažimahutavuse alusel, ja eespool kirjeldatud uue sihtotstarbelise kasutamise meetme kehtestamine, ei muuda Taani tonnaažimahutavuse maksustamise kava kokkusobivust ühisturuga.

KIRJA TEKST

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  ELT C 13, 17.1.2004, lk 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 48/06)

| 1. | 12. veebruaril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Bahn AG (edaspidi „DB”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (edaspidi „Transfesa”, Hispaania) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. veebruaril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Bahn AG (edaspidi „DB”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (edaspidi „Transfesa”, Hispaania) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | DB: reisijate vedu (raudteel), kaubavedu (raudteel ja maanteel), ekspedeerimisteenused, logistika ja abiteenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

DB: reisijate vedu (raudteel), kaubavedu (raudteel ja maanteel), ekspedeerimisteenused, logistika ja abiteenused;

| — | Transfesa: ekspedeerimis- ja logistiliste teenuste osutamine eelkõige autotööstusele. |
| --- | --- |

—

Transfesa: ekspedeerimis- ja logistiliste teenuste osutamine eelkõige autotööstusele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümme päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümme päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---