# Az Európai Unió C 48/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 48 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. február 21. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 48

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. február 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 048/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 048/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 048/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 5 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 048/02

Euro-átváltási árfolyamok

5

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 048/03 | Pályázati felhívás – Az Európai Unió vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó közös harmonizált programja | 6 |
| | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Nyílt versenyvizsga-felhívás EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 048/05 | Állami támogatás – Dánia – Állami támogatás C 58/07 (ex N 240/07) – A meglévő, tonna szerinti adózási rendszer módosítása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 048/03

Pályázati felhívás – Az Európai Unió vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó közös harmonizált programja

6

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

2008/C 048/04

Nyílt versenyvizsga-felhívás EPSO/AD/125/08

15

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 048/05

Állami támogatás – Dánia – Állami támogatás C 58/07 (ex N 240/07) – A meglévő, tonna szerinti adózási rendszer módosítása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 48/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.11. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 98/02 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Jogalap | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Az intézkedés típusa | A támogatási rendszer kutatást, tanácsadást és demonstrációs tevékenységeket érintő módosítása: új időszak, új költségvetés, új intézkedések |
| Célkitűzés | Az energiafelhasználás hatékonyságának javítása és a teljes felhasznált energiamennyiség csökkentése az üvegházi kertészetekben |
| A támogatás formája | Támogatás a mezőgazdasági tanácsadás, oktatás és kutatás terén tevékenykedő intézeteknek |
| Költségvetés | Tíz év alatt hetvenmillió, évente hétmillió |
| A támogatás intenzitása | Kutatás: 100 %, tanácsadás: 100 %, demonstrációs tevékenység: 50 % |
| Időtartam | 2000–2010 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Üvegházi kertészetek és mezőgazdasági kutatást, tanácsadást végző szervezetek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.11.

A támogatás száma

NN 98/02

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Jogalap

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Az intézkedés típusa

A támogatási rendszer kutatást, tanácsadást és demonstrációs tevékenységeket érintő módosítása: új időszak, új költségvetés, új intézkedések

Célkitűzés

Az energiafelhasználás hatékonyságának javítása és a teljes felhasznált energiamennyiség csökkentése az üvegházi kertészetekben

A támogatás formája

Támogatás a mezőgazdasági tanácsadás, oktatás és kutatás terén tevékenykedő intézeteknek

Költségvetés

Tíz év alatt hetvenmillió, évente hétmillió

A támogatás intenzitása

Kutatás: 100 %, tanácsadás: 100 %, demonstrációs tevékenység: 50 %

Időtartam

2000–2010

Érintett gazdasági ágazatok

Üvegházi kertészetek és mezőgazdasági kutatást, tanácsadást végző szervezetek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

és

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.11. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | Flanders |
| A támogatás megnevezése | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Jogalap | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.11.

A támogatás száma

NN 65/05 (ex N 486/03)

Tagállam

Belgium

Régió

Flanders

A támogatás megnevezése

„Fonds voor landbouw en visserij”

Jogalap

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Az intézkedés típusa

Támogatási rendszer

Célkitűzés

Létrehozni egy alapot a flandriai mezőgazdaság és halászat támogatására

A támogatás formája

Támogatás

Költségvetés

A 2003-tól 2006-ig terjedő időszakra 5 052 924 EUR

2007-től kezdődően körülbelül 900 000 EUR évente

A támogatás intenzitása

100 %-ig

Időtartam

Meghatározatlan

Érintett gazdasági ágazatok

A mezőgazdasági és halászati ágazatok

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.1. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 272/07 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Andalucía |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Jogalap | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Az intézkedés típusa | Eljárás |
| Célkitűzés | — |
| A támogatás formája | Előirányzatok |
| Költségvetés | 7 800 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | 75 %–50 % |
| A támogatás időtartama | 2007–2011 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.1.

A támogatás száma

N 272/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Andalucía

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Jogalap

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Az intézkedés típusa

Eljárás

Célkitűzés

—

A támogatás formája

Előirányzatok

Költségvetés

7 800 000 EUR

Támogatás intenzitása

75 %–50 %

A támogatás időtartama

2007–2011

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.1. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 316/07 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Jogalap | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Az intézkedés típusa | Eljárás |
| Célkitűzés | — |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 30 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | Legfeljebb 80 % |
| A támogatás időtartama | Eseti |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.1.

A támogatás száma

N 316/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Comunidad Autónoma de Canarias

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Jogalap

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Az intézkedés típusa

Eljárás

Célkitűzés

—

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

30 000 EUR

Támogatás intenzitása

Legfeljebb 80 %

A támogatás időtartama

Eseti

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 477/07 |
| Tagállam | Németországi Szövetségi Köztársaság |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Weinfonds |
| Jogalap | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | 1. | A borminõség javítása és – a piac bõvítése és gondozása révén – a bor és egyéb szõlõmûvelési termékek értékesítésének elõsegítése. |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.19.

A támogatás száma

N 477/07

Tagállam

Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Weinfonds

Jogalap

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

1.

A borminõség javítása és – a piac bõvítése és gondozása révén – a bor és egyéb szõlõmûvelési termékek értékesítésének elõsegítése.

| 2. | A jogszabályokban a hazai borra vonatkozóan rögzített jelölések belföldön és külföldön történõ védelmének elõsegítése |
| --- | --- |

2.

A jogszabályokban a hazai borra vonatkozóan rögzített jelölések belföldön és külföldön történõ védelmének elõsegítése

A támogatás formája

Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás

Költségvetés

12 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása

100 %

Időtartam

2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/5

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. február 20.

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4656 |
| JPY | Japán yen | 158,32 |
| DKK | Dán korona | 7,4536 |
| GBP | Angol font | 0,7544 |
| SEK | Svéd korona | 9,3196 |
| CHF | Svájci frank | 1,6116 |
| ISK | Izlandi korona | 98,81 |
| NOK | Norvég korona | 7,877 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,29 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 265,87 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6964 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,5835 |
| RON | Román lej | 3,6556 |
| SKK | Szlovák korona | 33,177 |
| TRY | Török líra | 1,778 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6031 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4899 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,434 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8449 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0709 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 386,9 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,541 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,4697 |
| HRK | Horvát kuna | 7,284 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 468,86 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7258 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,723 |
| RUB | Orosz rubel | 36,052 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,313 |
| BRL | Brazil real | 2,5523 |
| MXN | Mexikói peso | 15,8063 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4656

JPY

Japán yen

158,32

DKK

Dán korona

7,4536

GBP

Angol font

0,7544

SEK

Svéd korona

9,3196

CHF

Svájci frank

1,6116

ISK

Izlandi korona

98,81

NOK

Norvég korona

7,877

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,29

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

265,87

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6964

PLN

Lengyel zloty

3,5835

RON

Román lej

3,6556

SKK

Szlovák korona

33,177

TRY

Török líra

1,778

AUD

Ausztrál dollár

1,6031

CAD

Kanadai dollár

1,4899

HKD

Hongkongi dollár

11,434

NZD

Új-zélandi dollár

1,8449

SGD

Szingapúri dollár

2,0709

KRW

Dél-Koreai won

1 386,9

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,541

CNY

Kínai renminbi

10,4697

HRK

Horvát kuna

7,284

IDR

Indonéz rúpia

13 468,86

MYR

Maláj ringgit

4,7258

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,723

RUB

Orosz rubel

36,052

THB

Thaiföldi baht

46,313

BRL

Brazil real

2,5523

MXN

Mexikói peso

15,8063

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/6

---

Pályázati felhívás – Az Európai Unió vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó közös harmonizált programja

(2008/C 48/03)

1.   HÁTTÉR

Az Európai Bizottság pályázati felhívást tesz közzé (hiv. ECFIN/2008/A3-003) a vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó (a Bizottság által 2006. július 12-én jóváhagyott, COM(2006) 379) közös EU-s harmonizált program keretében fogyasztói felmérések elvégzésére a következő uniós tagállamokban: Ausztria, Írország és Málta. Ez az együttműködés a Bizottság és a szakosodott szervek közötti, három éves időszakra szóló partnerségi keretmegállapodás formájában valósul meg.

A program célja információgyűjtés az EU-tagállamok és a tagjelölt országok gazdasági helyzetéről gazdasági ciklusaiknak a Gazdasági és Monetáris Unió (EMU) igazgatási céljaiból történő összehasonlíthatósága érdekében. Mindez az EMU gazdasági felügyeleti eljárásai során és általános gazdaságpolitikai célokból létfontosságú eszközzé vált.

2.   A FELLÉPÉS CÉLJA ÉS LEÍRÁSA

2.1.   Célkitűzések

A közös harmonizált EU-program keretében a szakosodott szervek/intézetek közös finanszírozás alapján közvélemény-kutatásokat végeznek. A Bizottságnak az a célja, hogy megállapodásokat kössön fogyasztói felmérések elvégzésére megfelelő képesítésekkel rendelkező szervekkel és intézetekkel hároméves időszakra.

Ezenkívül a havi felmérések mellett eseti felmérésekre kerül sor aktuális gazdasági kérdésekről, a havi felmérések során használt bevett minták alkalmazásával, az egyes gazdaságpolitikai kérdésekre vonatkozó információk megszerzése érdekében. Ezek a felmérések nevében is benne van, hogy alkalomszerűek.

2.2.   Technikai részletek

2.2.1.   A felmérések időzítése és az eredményekről való beszámolás

Az e pályázati felhívás keretében elvégzendő felmérések áttekintése az alábbi táblázatban található:

| A felmérés elnevezése | Tevékenységek száma/nagyságrendek | Aggregátumok száma | A havonta feltett kérdések száma | A negyedévente feltett kérdések száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogyasztók | 24 bontás | 1 | 14 (beleértve 2 opcionális kérdést) | 3 |

A felmérés elnevezése

Tevékenységek száma/nagyságrendek

Aggregátumok száma

A havonta feltett kérdések száma

A negyedévente feltett kérdések száma

Fogyasztók

24 bontás

1

14 (beleértve 2 opcionális kérdést)

3

| — | A havi felméréseket minden egyes hónap első két hetében kell elvégezni, az eredményeket pedig e-mailen kell megküldeni a Bizottságnak legalább 5–6 munkanappal a hónap vége előtt, az egyedi támogatási megállapodásban szereplő naptárral összhangban. |
| --- | --- |

—

A havi felméréseket minden egyes hónap első két hetében kell elvégezni, az eredményeket pedig e-mailen kell megküldeni a Bizottságnak legalább 5–6 munkanappal a hónap vége előtt, az egyedi támogatási megállapodásban szereplő naptárral összhangban.

| — | A negyedévi felméréseket minden egyes negyedév első hónapjának (január, április, július és október) első két hetében kell elvégezni, az eredményeket pedig e-mailen kell megküldeni a Bizottságnak legalább 5–6 munkanappal január, április, július és október végéig, az egyedi támogatási megállapodásban szereplő naptárral összhangban. |
| --- | --- |

—

A negyedévi felméréseket minden egyes negyedév első hónapjának (január, április, július és október) első két hetében kell elvégezni, az eredményeket pedig e-mailen kell megküldeni a Bizottságnak legalább 5–6 munkanappal január, április, július és október végéig, az egyedi támogatási megállapodásban szereplő naptárral összhangban.

| — | Az eseti felmérések esetében a kedvezményezetteknek a számukra megállapított egyedi ütemezéshez kell igazodniuk. |
| --- | --- |

—

Az eseti felmérések esetében a kedvezményezetteknek a számukra megállapított egyedi ütemezéshez kell igazodniuk.

A fellépés részletes leírása (az egyedi támogatási megállapodás I. melléklete) a következő internetcímről tölthető le:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Módszerek és kérdőívek

A módszerek részletes ismertetése, a kérdőívek és a vállalati és fogyasztói felmérések elvégzésére vonatkozó nemzetközi iránymutatások az Európai Unió vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó közös harmonizált programjáról szóló használati útmutatóban találhatók, amely a következő címen érhető el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   IGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK ÉS IDŐTARTAM

3.1.   Igazgatási rendelkezések

A szervet vagy intézetet legfeljebb 3 éves időszakra választják ki. A Bizottság hosszú távú együttműködést kíván létesíteni a sikeres pályázókkal. E célból a felek 3 éves partnerségi keretmegállapodást fognak kötni. A felek a tervezett fellépések közös célkitűzéseit és jellegét meghatározó partnerségi keretmegállapodás keretében három egyedi éves támogatási megállapodást köthetnek. Ezen egyedi támogatási megállapodások közül az első a 2008. májusától 2009. áprilisáig tartó időszakra fog szólni.

3.2.   Időtartam

A fogyasztói felmérésekre május 1-jétől április 30-ig kerül sor. A fellépés időtartama nem haladhatja meg a 12 hónapot.

4.   PÉNZÜGYI KERET

4.1.   A közösségi finanszírozás forrásai

A kiválasztott műveleteket a 01.02.02. – A gazdasági és monetáris unió koordinálása és felügyelete költségvetési tételből finanszírozzák.

4.2.   Az e felhívás tekintetében becsült teljes közösségi költségvetés

| — | A 2008. május és 2009. április közötti időszakra a Ausztriában, Írországban és Máltán végzendő fogyasztói felmérések tekintetében rendelkezésre álló teljes éves költségvetés 160 000,00 EUR (százhatvanezer euró). |
| --- | --- |

—

A 2008. május és 2009. április közötti időszakra a Ausztriában, Írországban és Máltán végzendő fogyasztói felmérések tekintetében rendelkezésre álló teljes éves költségvetés 160 000,00 EUR (százhatvanezer euró).

| — | A következő két évre szóló összegeket a rendelkezésre álló költségvetési forrásoktól függően mintegy 3 %-kal növelhetik. |
| --- | --- |

—

A következő két évre szóló összegeket a rendelkezésre álló költségvetési forrásoktól függően mintegy 3 %-kal növelhetik.

4.3.   A közösségi társfinanszírozás aránya

A Bizottság részesedése a közös finanszírozásban nem haladhatja meg a kedvezményezettnél az egyes felmérések során felmerülő támogatható költségek 50 %-át. A társfinanszírozás arányát a Bizottság egyedileg határozza meg.

4.4.   A fellépés finanszírozása a kedvezményezett részéről és a felmerülő támogatható költségek

A kedvezményezettnek részletes költségvetést kell benyújtania az 1. év vonatkozásában, amely euróban kifejezve tartalmazza a költségekre és a fellépés finanszírozására vonatkozó becslést. A partnerségi keretmegállapodás 2. és 3. évére szóló részletes költségvetést a Bizottság felkérésére kell benyújtani.

A Bizottságtól kért, a költségvetésbe állított támogatás összegét tízesekre kell kerekíteni. A költségvetést mellékletként csatolják az egyedi támogatási megállapodáshoz. A Bizottság ezt követően ellenőrzési célokra használhatja e számadatokat.

A támogatható költségek kivételes esetektől eltekintve csak az egyedi támogatási megállapodás valamennyi fél által történő aláírását követően merülhetnek fel, de a támogatási pályázat benyújtását megelőzően semmilyen esetben sem. A természetbeni hozzájárulások nem minősülnek támogatható költségeknek.

4.5.   A kifizetés szabályai

A kedvezményezett szeptemberben kérelmet nyújthat be a maximális támogatási összeg 40 %-ának az előfinanszírozására. Az egyenleg kifizetésére irányuló kérelmet a végső pénzügyi kimutatással és a költségek részletes listájával együtt a fellépés zárási időpontja után két hónapon belül kell benyújtani (a teljes részleteket lásd az egyedi támogatási megállapodás 5. és 6. cikkében).

Az előfinanszírozás iránti kérelem és az egyenleg kifizetésére irányuló kérelem benyújtása előtt kellő időben be kell nyújtani a fogyasztói felmérésekből származó adatokat.

Csak a kedvezményezett költségelszámolási rendszerében nyomon követhető és azonosítható költségek minősülnek támogatható költségnek.

4.6.   Alvállalkozás

| — | Amennyiben egy pályázatban az alvállalkozó által végrehajtott szolgáltatások mennyisége eléri a feladatok 50 %-át, az alvállalkozónak minden szükséges dokumentumot biztosítania kell a pályázó pályázatának a kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok tekintetében egyben történő értékeléséhez (lásd az 5., 6. és 7. pontot). Ez azt jelenti, hogy az alvállalkozónak bizonyítania kell, hogy megfelel a kizárási kritériumoknak, valamint a feladatok általa elvégzendő része tekintetében a kiválasztási és odaítélési kritériumoknak. |
| --- | --- |

—

Amennyiben egy pályázatban az alvállalkozó által végrehajtott szolgáltatások mennyisége eléri a feladatok 50 %-át, az alvállalkozónak minden szükséges dokumentumot biztosítania kell a pályázó pályázatának a kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok tekintetében egyben történő értékeléséhez (lásd az 5., 6. és 7. pontot). Ez azt jelenti, hogy az alvállalkozónak bizonyítania kell, hogy megfelel a kizárási kritériumoknak, valamint a feladatok általa elvégzendő része tekintetében a kiválasztási és odaítélési kritériumoknak.

| — | A támogatásra pályázó a legjobb ár-minőség arányt felkínáló ajánlattevőknek ítéli oda a szerződést, ügyelve az összeférhetetlenségek elkerülésére. Amennyiben az alvállalkozásba kiadott munka értéke meghaladja a 60 000,00 EUR-t, a pályázónak – miután kiválasztották – dokumentálnia kell, hogy az alvállalkozót a legjobb ár-minőség arány alapján választotta ki. |
| --- | --- |

—

A támogatásra pályázó a legjobb ár-minőség arányt felkínáló ajánlattevőknek ítéli oda a szerződést, ügyelve az összeférhetetlenségek elkerülésére. Amennyiben az alvállalkozásba kiadott munka értéke meghaladja a 60 000,00 EUR-t, a pályázónak – miután kiválasztották – dokumentálnia kell, hogy az alvállalkozót a legjobb ár-minőség arány alapján választotta ki.

4.7.   Közös pályázatok

Közös pályázatok esetében mindig pontosan meg kell határozni a pályázatban részt vevő valamennyi tag feladatait és pénzügyi hozzájárulását. Valamennyi tagnak biztosítania kell a saját feladatai vonatkozásában valamennyi szükséges dokumentumot a pályázat kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok tekintetében (lásd az 5., 6. és 7. pontot) egyben történő értékeléséhez.

A részt vevő tagok egyike vállalja a koordinátor szerepét, és:

| — | a Bizottsággal szemben általános felelősséget vállal a partnerségért, |
| --- | --- |

—

a Bizottsággal szemben általános felelősséget vállal a partnerségért,

| — | figyelemmel kíséri a másik részt vevő tag (több részt vevő tagok) tevékenységeit, |
| --- | --- |

—

figyelemmel kíséri a másik részt vevő tag (több részt vevő tagok) tevékenységeit,

| — | biztosítja a felmérési eredmények általános következetességét és kellő időben történő benyújtását, |
| --- | --- |

—

biztosítja a felmérési eredmények általános következetességét és kellő időben történő benyújtását,

| — | központosítva intézi a szerződés aláírását, és átadja a valamennyi résztvevő által hivatalosan aláírt szerződést a Bizottságnak (meghatalmazás lehetséges), |
| --- | --- |

—

központosítva intézi a szerződés aláírását, és átadja a valamennyi résztvevő által hivatalosan aláírt szerződést a Bizottságnak (meghatalmazás lehetséges),

| — | központosítva kezeli a Bizottság pénzügyi hozzájárulását, és kiosztja a kifizetéseket a résztvevőknek, |
| --- | --- |

—

központosítva kezeli a Bizottság pénzügyi hozzájárulását, és kiosztja a kifizetéseket a résztvevőknek,

| — | összegyűjti az egyes résztvevőknél felmerült kiadások bizonylatait, és ezeket egyetlen beadványban benyújtja. |
| --- | --- |

—

összegyűjti az egyes résztvevőknél felmerült kiadások bizonylatait, és ezeket egyetlen beadványban benyújtja.

5.   A TÁMOGATHATÓSÁG FELTÉTELEI

5.1.   A pályázók jogállása

A pályázati felhívásra a 27 uniós tagállam valamelyikében jogállással rendelkező szervek és intézetek (jogi személyek) jelentkezhetnek. A pályázóknak igazolniuk kell, hogy jogalanyok, és a jogi személyiségre vonatkozó szabványos űrlap segítségével rendelkezésre kell bocsátaniuk az előírt dokumentumokat.

5.2.   A kizárás okai

A pályázatokra nem nyújtható támogatás, ha a pályázókra az alábbi körülmények valamelyike vonatkozik (1):

| a) | ellenük csődeljárás vagy felszámolás indult, ügyeiket bíróság intézi, hitelezőikkel megállapodást kötöttek, felfüggesztették üzleti tevékenységeiket, ilyen ügyekre vonatkozó eljárás folyik ellenük, vagy a nemzeti törvényekben vagy rendeletekben előírt hasonló eljárásból adódó ilyen helyzetben vannak; |
| --- | --- |

a)

ellenük csődeljárás vagy felszámolás indult, ügyeiket bíróság intézi, hitelezőikkel megállapodást kötöttek, felfüggesztették üzleti tevékenységeiket, ilyen ügyekre vonatkozó eljárás folyik ellenük, vagy a nemzeti törvényekben vagy rendeletekben előírt hasonló eljárásból adódó ilyen helyzetben vannak;

| b) | őket szakmai magatartásukra vonatkozó bűncselekmény miatt jogerős ítéletben elítélték; |
| --- | --- |

b)

őket szakmai magatartásukra vonatkozó bűncselekmény miatt jogerős ítéletben elítélték;

| c) | az ajánlatkérő által megfelelőnek tartott bármely bizonyíték alapján súlyos szakmai kötelességszegést követtek el; |
| --- | --- |

c)

az ajánlatkérő által megfelelőnek tartott bármely bizonyíték alapján súlyos szakmai kötelességszegést követtek el;

| d) | nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulás vagy az adók megfizetésére a székhelyük szerinti vagy az ajánlatkérő vagy a szerződés teljesítési helye szerinti ország jogszabályai alapján vonatkozó kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

d)

nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulás vagy az adók megfizetésére a székhelyük szerinti vagy az ajánlatkérő vagy a szerződés teljesítési helye szerinti ország jogszabályai alapján vonatkozó kötelezettségeiket;

| e) | csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy a Közösség pénzügyi érdekeit sértő bármely egyéb jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerős ítéletben elítélték; |
| --- | --- |

e)

csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy a Közösség pénzügyi érdekeit sértő bármely egyéb jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerős ítéletben elítélték;

| f) | a közösségi költségvetésből finanszírozott másik közbeszerzési eljárást vagy támogatás odaítélésére vonatkozó eljárást követően a szerződéses kötelezettségeik teljesítésének elmulasztása miatt rájuk vonatkozóan súlyos szerződésszegést állapítottak meg; |
| --- | --- |

f)

a közösségi költségvetésből finanszírozott másik közbeszerzési eljárást vagy támogatás odaítélésére vonatkozó eljárást követően a szerződéses kötelezettségeik teljesítésének elmulasztása miatt rájuk vonatkozóan súlyos szerződésszegést állapítottak meg;

| g) | velük kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel; |
| --- | --- |

g)

velük kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel;

| h) | a kért információk benyújtása során nem helytálló tájékoztatást adtak, vagy elmulasztották az információk benyújtását. |
| --- | --- |

h)

a kért információk benyújtása során nem helytálló tájékoztatást adtak, vagy elmulasztották az információk benyújtását.

A pályázóknak a szabványos támogathatósági nyilatkozat űrlapjával igazolniuk kell, hogy az 5.2. pontban említett helyzetek rájuk nem vonatkoznak.

5.3.   Igazgatási és pénzügyi szankciók

| 1. | A szerződésben megállapított szankciók alkalmazásának sérelme nélkül azon pályázókat, ajánlattevőket vagy szerződő feleket, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem helytálló nyilatkozatot tettek, vagy súlyos mértékben elmulasztottak szerződéses kötelezettségeiknek egy korábbi közbeszerzési eljárás során eleget tenni, a jogsértés megállapítását követő legfeljebb két évre kizárják a közösségi költségvetésből finanszírozott valamennyi szerződés és támogatás tekintetében, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárást követő megerősítés alapján. Az említett időszak három évre meghosszabbítható, ha az első jogsértést követő öt éven belül a jogsértés megismétlődik.
  Ezenkívül azon ajánlattevőkre vagy pályázókra, akikről megállapítást nyert, hogy nem helytálló nyilatkozatot tettek, az odaítélendő szerződés összértékének 2–10 %-át kitevő pénzbírságot rónak ki.
  Azon szerződő feleket, amelyekről megállapítást nyert, hogy súlyos mértékben elmulasztottak szerződéses kötelezettségeiknek eleget tenni, a kérdéses szerződés összértékének 2–10 %-át kitevő pénzbírsággal sújtják. Az említett mérték 4–20 %-ra emelhető, ha az első jogsértést követő öt éven belül a jogsértés megismétlődik. |
| --- | --- |

1.

A szerződésben megállapított szankciók alkalmazásának sérelme nélkül azon pályázókat, ajánlattevőket vagy szerződő feleket, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem helytálló nyilatkozatot tettek, vagy súlyos mértékben elmulasztottak szerződéses kötelezettségeiknek egy korábbi közbeszerzési eljárás során eleget tenni, a jogsértés megállapítását követő legfeljebb két évre kizárják a közösségi költségvetésből finanszírozott valamennyi szerződés és támogatás tekintetében, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárást követő megerősítés alapján. Az említett időszak három évre meghosszabbítható, ha az első jogsértést követő öt éven belül a jogsértés megismétlődik.

Ezenkívül azon ajánlattevőkre vagy pályázókra, akikről megállapítást nyert, hogy nem helytálló nyilatkozatot tettek, az odaítélendő szerződés összértékének 2–10 %-át kitevő pénzbírságot rónak ki.

Azon szerződő feleket, amelyekről megállapítást nyert, hogy súlyos mértékben elmulasztottak szerződéses kötelezettségeiknek eleget tenni, a kérdéses szerződés összértékének 2–10 %-át kitevő pénzbírsággal sújtják. Az említett mérték 4–20 %-ra emelhető, ha az első jogsértést követő öt éven belül a jogsértés megismétlődik.

| 2. | Az 5.2. pont a), c) és d) alpontjában említett esetekben a pályázókat vagy ajánlattevőket a jogsértés megállapítását követő legfeljebb két évre kizárják a közösségi költségvetésből finanszírozott valamennyi szerződés és támogatás tekintetében, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárást követő megerősítés alapján.
  Az 5.2. pont b) és e) alpontjában említett esetekben a pályázókat vagy ajánlattevőket az ítéletről történő értesítés napjától számított legalább egy és legfeljebb négy évre valamennyi szerződés és támogatás tekintetében kizárják.
  Az említett időszakok öt évre meghosszabbíthatók, ha az első jogsértést követő öt éven belül a jogsértés megismétlődik. |
| --- | --- |

2.

Az 5.2. pont a), c) és d) alpontjában említett esetekben a pályázókat vagy ajánlattevőket a jogsértés megállapítását követő legfeljebb két évre kizárják a közösségi költségvetésből finanszírozott valamennyi szerződés és támogatás tekintetében, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárást követő megerősítés alapján.

Az 5.2. pont b) és e) alpontjában említett esetekben a pályázókat vagy ajánlattevőket az ítéletről történő értesítés napjától számított legalább egy és legfeljebb négy évre valamennyi szerződés és támogatás tekintetében kizárják.

Az említett időszakok öt évre meghosszabbíthatók, ha az első jogsértést követő öt éven belül a jogsértés megismétlődik.

| 3. | Az 5.2. pont e) alpontjában említett esetek az alábbiak:






  a) | a csalásnak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, a Tanács 1995. július 26-i jogi aktusával megállapított egyezmény 1. cikke szerinti esetei; |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5.2. pont e) alpontjában említett esetek az alábbiak:

a)

a csalásnak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, a Tanács 1995. július 26-i jogi aktusával megállapított egyezmény 1. cikke szerinti esetei;

| b) | a korrupciónak az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló, a Tanács 1997. május 26-i jogi aktusával megállapított egyezmény 3. cikke szerinti esetei; |
| --- | --- |

b)

a korrupciónak az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló, a Tanács 1997. május 26-i jogi aktusával megállapított egyezmény 3. cikke szerinti esetei;

| c) | a bűnszervezetben való részvételnek a Tanács 98/733/JHA együttes fellépése 2. cikkének (1) bekezdése szerinti esetei; |
| --- | --- |

c)

a bűnszervezetben való részvételnek a Tanács 98/733/JHA együttes fellépése 2. cikkének (1) bekezdése szerinti esetei;

| d) | a pénzmosásnak a 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkében meghatározott esetei. |
| --- | --- |

d)

a pénzmosásnak a 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkében meghatározott esetei.

6.   KIVÁLASZTÁSI KRITÉRIUMOK

A pályázóknak stabil és elegendő finanszírozási forrással kell rendelkezniük ahhoz, hogy tevékenységüket a fellépés teljes időtartama alatt folytathassák. Rendelkezniük kell a javasolt fellépés vagy munkaprogram elvégzéséhez szükséges szakmai kompetenciákkal és képesítésekkel.

6.1.   A pályázók pénzügyi kapacitása

A pályázóknak rendelkezniük kell a javasolt fellépés elvégzéséhez szükséges pénzügyi kapacitással, és rendelkezésre kell bocsátaniuk a két legutolsó olyan pénzügyi év mérlegeit és eredménykimutatásait, amelyek elszámolásait már lezárták. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az állami szervekre és nemzetközi szervezetekre.

6.2.   A pályázók működési kapacitása

A pályázóknak a javasolt fellépés elvégzéséhez szükséges működési kapacitással kell rendelkezniük, és megfelelő igazoló dokumentumokat kell rendelkezésre bocsátaniuk.

A pályázó alkalmasságának értékeléséhez az alábbi kritériumokat alkalmazzák:

| — | Legalább három év bizonyított tapasztalat felmérések előkészítése és lebonyolítása terén. |
| --- | --- |

—

Legalább három év bizonyított tapasztalat felmérések előkészítése és lebonyolítása terén.

| — | Bizonyított tapasztalat a felmérések eredményeinek kiértékelése és a módszertani kérdések kezelése terén (minták, kérdőívek és időbeosztás). |
| --- | --- |

—

Bizonyított tapasztalat a felmérések eredményeinek kiértékelése és a módszertani kérdések kezelése terén (minták, kérdőívek és időbeosztás).

| — | A vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó közös harmonizált EU-s program módszereinek alkalmazására és a vállalati és fogyasztói felmérések lefolytatása tekintetében az Európai Bizottság és az OECD által közösen kidolgozott nemzetközi iránymutatásoknak (lásd a 2.2.2. pontot) és a bizottsági utasításoknak történő megfelelésre való képesség: a havi jelentéstételi határidők betartása, a felmérési programokban a bizottsági szolgálatok által kért javítások és változtatások megtétele, az együttműködő szervek/intézetek képviselőivel folytatott koordinációs üléseken létrejött megállapodásokkal összhangban. |
| --- | --- |

—

A vállalati és fogyasztói felmérésekre vonatkozó közös harmonizált EU-s program módszereinek alkalmazására és a vállalati és fogyasztói felmérések lefolytatása tekintetében az Európai Bizottság és az OECD által közösen kidolgozott nemzetközi iránymutatásoknak (lásd a 2.2.2. pontot) és a bizottsági utasításoknak történő megfelelésre való képesség: a havi jelentéstételi határidők betartása, a felmérési programokban a bizottsági szolgálatok által kért javítások és változtatások megtétele, az együttműködő szervek/intézetek képviselőivel folytatott koordinációs üléseken létrejött megállapodásokkal összhangban.

7.   AZ ODAÍTÉLÉS KRITÉRIUMAI

A megállapodást az alábbi kritériumok alapján ítélik oda a sikeres pályázóknak:

| — | A pályázó szakértelmének és a 6.2. pontban említett területeken szerzett tapasztalatainak szintje. |
| --- | --- |

—

A pályázó szakértelmének és a 6.2. pontban említett területeken szerzett tapasztalatainak szintje.

| — | A pályázó szakértelmének és tapasztalatainak szintje a mutatók felmérési eredmények alapján történő összeállítása és a felmérési eredmények ciklikus és gazdasági elemzésre és kutatásra való felhasználása terén, beleértve az ágazatonkénti elemzést. |
| --- | --- |

—

A pályázó szakértelmének és tapasztalatainak szintje a mutatók felmérési eredmények alapján történő összeállítása és a felmérési eredmények ciklikus és gazdasági elemzésre és kutatásra való felhasználása terén, beleértve az ágazatonkénti elemzést.

| — | A javasolt felmérési módszerek eredményessége, ideértve a minták kialakítását és méretét, a lefedettség mértékét, a válaszadási arányt stb. |
| --- | --- |

—

A javasolt felmérési módszerek eredményessége, ideértve a minták kialakítását és méretét, a lefedettség mértékét, a válaszadási arányt stb.

| — | A pályázó kompetenciájának mértéke és a felmérés(ek) tervezett elvégzése szerinti ágazat és ország sajátos felmérési jellegzetességeinek ismerete. |
| --- | --- |

—

A pályázó kompetenciájának mértéke és a felmérés(ek) tervezett elvégzése szerinti ágazat és ország sajátos felmérési jellegzetességeinek ismerete.

| — | A pályázó munkaszervezésének hatékonysága a rugalmasság, infrastruktúra, képesített személyzet és a munka elvégzéséhez szükséges eszközök, a jelentéstétel, a közös harmonizált program szerinti felmérések előkészítésében való részvétel és a Bizottsággal való kapcsolattartás tekintetében. |
| --- | --- |

—

A pályázó munkaszervezésének hatékonysága a rugalmasság, infrastruktúra, képesített személyzet és a munka elvégzéséhez szükséges eszközök, a jelentéstétel, a közös harmonizált program szerinti felmérések előkészítésében való részvétel és a Bizottsággal való kapcsolattartás tekintetében.

8.   GYAKORLATI ELJÁRÁSOK

8.1.   A pályázatok elkészítése és benyújtása

A pályázatoknak tartalmazniuk kell a kitöltött és aláírt szabványos támogatási pályázati űrlapot és valamennyi abban említett igazoló dokumentumot. A pályázók akár egy, akár több országra vonatkozóan nyújthatnak be pályázatot. Minden egyes ország tekintetében külön pályázatot kell azonban benyújtani.

A pályázatokat három részre bontva kell benyújtani:

| — | igazgatási pályázat, |
| --- | --- |

—

igazgatási pályázat,

| — | technikai pályázat, |
| --- | --- |

—

technikai pályázat,

| — | pénzügyi pályázat. |
| --- | --- |

—

pénzügyi pályázat.

A következő szabványos űrlapok szerezhetők be a Bizottságtól:

| — | szabványos támogatási pályázati űrlap, |
| --- | --- |

—

szabványos támogatási pályázati űrlap,

| — | szabványos költségvetési nyilatkozat a felmérés költségeire vonatkozó becslés és a finanszírozás terve tekintetében, |
| --- | --- |

—

szabványos költségvetési nyilatkozat a felmérés költségeire vonatkozó becslés és a finanszírozás terve tekintetében,

| — | szabványos pénzügyi azonosító űrlap, |
| --- | --- |

—

szabványos pénzügyi azonosító űrlap,

| — | szabványos, jogi személyiséget igazoló űrlap, |
| --- | --- |

—

szabványos, jogi személyiséget igazoló űrlap,

| — | szabványos támogathatósági nyilatkozat, |
| --- | --- |

—

szabványos támogathatósági nyilatkozat,

| — | szabványos szándéknyilatkozati űrlap a partnerségi keretmegállapodás és az egyedi támogatási megállapodás aláírására vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

szabványos szándéknyilatkozati űrlap a partnerségi keretmegállapodás és az egyedi támogatási megállapodás aláírására vonatkozóan,

| — | szabványos alvállalkozási űrlap, |
| --- | --- |

—

szabványos alvállalkozási űrlap,

| — | szabványos űrlap a felmérési módszerek leírásához, |
| --- | --- |

—

szabványos űrlap a felmérési módszerek leírásához,

továbbá a támogatás pénzügyi szempontjaira vonatkozó dokumentáció:

| — | a pénzügyi becslések és pénzügyi kimutatások elkészítésére vonatkozó emlékeztető, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi becslések és pénzügyi kimutatások elkészítésére vonatkozó emlékeztető,

| — | a partnerségi keretmegállapodás mintája, |
| --- | --- |

—

a partnerségi keretmegállapodás mintája,

| — | az egyedi támogatási megállapodás mintája. |
| --- | --- |

—

az egyedi támogatási megállapodás mintája.

| a) | A fenti dokumentumok letölthetők a következő internetcímről:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

A fenti dokumentumok letölthetők a következő internetcímről:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | Amennyiben az előző lehetőség nem elérhető, a dokumentumok beszerezhetők Bizottságnak a következő címre küldött levéllel:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affaires |
| Unit ECFIN-A.3 (Business surveys) |
| Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 36 50 |
| E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

Amennyiben az előző lehetőség nem elérhető, a dokumentumok beszerezhetők Bizottságnak a következő címre küldött levéllel:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affaires

Unit ECFIN-A.3 (Business surveys)

Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 36 50

E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Kérjük, tüntesse fel a következőket: „Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003”

A Bizottság fenntartja a jogot e szabványos dokumentumoknak a közös harmonizált EU-s programmal és/vagy költségvetési szempontokkal összhangban történő módosítására.

A pályázatokat az Európai Közösség bármely hivatalos nyelvén, adott esetben angol, francia vagy német nyelvű fordítással együtt kell benyújtani.

A pályázóknak a pályázatot egy aláírt eredeti példányban és három, lehetőleg nem összefűzött másolatban kell benyújtaniuk. Ez megkönnyíti az adminisztratív munkát a szükséges másolatok/dokumentumok kiválasztó bizottság(ok) számára történő előkészítése során.

A pályázatokat egy másik lepecsételt borítékba helyezett lepecsételt borítékban kell beküldeni.

A külső borítékon a 8.3. pontban megadott címet kell feltüntetni.

A pályázatot tartalmazó lepecsételt belső borítékon a következő szöveget kell feltüntetni: „Call for Proposals – ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department”. (ECFIN/2008/A3-003 pályázati felhívás, a belső postaszolgálat nem bonthatja fel).

A Bizottság a pályázattal együtt benyújtott átvételi elismervény visszaküldésével értesíti a pályázókat pályázatuk beérkezéséről.

8.2.   A pályázatok tartalma

8.2.1.   Igazgatási pályázat

Az igazgatási pályázat a következőket tartalmazza:

| — | Megfelelően aláírt szabványos támogatási pályázati űrlap. |
| --- | --- |

—

Megfelelően aláírt szabványos támogatási pályázati űrlap.

| — | Megfelelően kitöltött és aláírt szabványos, jogi személyiséget igazoló űrlap és a szerv vagy intézet jogállását igazoló előírt dokumentáció. |
| --- | --- |

—

Megfelelően kitöltött és aláírt szabványos, jogi személyiséget igazoló űrlap és a szerv vagy intézet jogállását igazoló előírt dokumentáció.

| — | Megfelelően kitöltött és aláírt szabványos pénzügyi azonosító űrlap. |
| --- | --- |

—

Megfelelően kitöltött és aláírt szabványos pénzügyi azonosító űrlap.

| — | Megfelelően aláírt szabványos támogathatósági nyilatkozat a pályázóra vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

Megfelelően aláírt szabványos támogathatósági nyilatkozat a pályázóra vonatkozóan.

| — | Megfelelően aláírt szabványos szándéknyilatkozati űrlap a partnerségi keretmegállapodás és az egyedi támogatási megállapodás aláírására vonatkozóan, kiválasztás esetére. |
| --- | --- |

—

Megfelelően aláírt szabványos szándéknyilatkozati űrlap a partnerségi keretmegállapodás és az egyedi támogatási megállapodás aláírására vonatkozóan, kiválasztás esetére.

| — | A szerv vagy intézet szervezeti felépítése, a vezetők és a felmérés lebonyolításáért felelős egység nevének és beosztásának feltüntetésével. |
| --- | --- |

—

A szerv vagy intézet szervezeti felépítése, a vezetők és a felmérés lebonyolításáért felelős egység nevének és beosztásának feltüntetésével.

| — | A szilárd pénzügyi helyzet igazolása: csatolni kell a két legutolsó olyan pénzügyi év mérlegeit és eredménykimutatásait, amelyek elszámolásait már lezárták. |
| --- | --- |

—

A szilárd pénzügyi helyzet igazolása: csatolni kell a két legutolsó olyan pénzügyi év mérlegeit és eredménykimutatásait, amelyek elszámolásait már lezárták.

8.2.2.   Technikai pályázat

A technikai pályázat a következőket tartalmazza:

| — | A szerv vagy intézet tevékenységeinek leírása, amely lehetővé teszi a képesítések, továbbá a 6.2. pont szerint kért területeken való tapasztalat mértékének és időtartamának értékelését. Ebbe beleértendők a korábbi vizsgálatok, szolgáltatási szerződések, tanácsadás, felmérés, kiadványok és egyéb munkák, az ügyfél nevének feltüntetésével és annak közlésével, hogy melyek készültek az Európai Bizottság részére, ha volt ilyen. A legrelevánsabb vizsgálatokat és/vagy eredményeket csatolni kell. |
| --- | --- |

—

A szerv vagy intézet tevékenységeinek leírása, amely lehetővé teszi a képesítések, továbbá a 6.2. pont szerint kért területeken való tapasztalat mértékének és időtartamának értékelését. Ebbe beleértendők a korábbi vizsgálatok, szolgáltatási szerződések, tanácsadás, felmérés, kiadványok és egyéb munkák, az ügyfél nevének feltüntetésével és annak közlésével, hogy melyek készültek az Európai Bizottság részére, ha volt ilyen. A legrelevánsabb vizsgálatokat és/vagy eredményeket csatolni kell.

| — | A felmérések végrehajtásának megszervezésére vonatkozó részletes leírás. A pályázó rendelkezésére álló infrastruktúra, eszközök, források és képesített személyzet (a felmérések elvégzésében leginkább részt vevő személyzet tömör önéletrajzai) tekintetében a releváns dokumentációt csatolni kell. |
| --- | --- |

—

A felmérések végrehajtásának megszervezésére vonatkozó részletes leírás. A pályázó rendelkezésére álló infrastruktúra, eszközök, források és képesített személyzet (a felmérések elvégzésében leginkább részt vevő személyzet tömör önéletrajzai) tekintetében a releváns dokumentációt csatolni kell.

| — | A felmérés módszereinek részletes leírását tartalmazó, megfelelően kitöltött szabványos űrlapok: mintavételi módszer, mintavételi hibák, a minták megcélzott mérete, a lefedettség mértéke, megcélzott válaszadási arány stb. |
| --- | --- |

—

A felmérés módszereinek részletes leírását tartalmazó, megfelelően kitöltött szabványos űrlapok: mintavételi módszer, mintavételi hibák, a minták megcélzott mérete, a lefedettség mértéke, megcélzott válaszadási arány stb.

| — | Megfelelően kitöltött szabványos űrlap a fellépésben érintett alvállalkozókról, ideértve az alvállalkozásba adandó feladatok részletes leírását. |
| --- | --- |

—

Megfelelően kitöltött szabványos űrlap a fellépésben érintett alvállalkozókról, ideértve az alvállalkozásba adandó feladatok részletes leírását.

8.2.3.   Pénzügyi pályázat

A pénzügyi pályázatnak a következőket kell tartalmaznia:

| — | Egy megfelelően kitöltött és részletes, 12 hónapos időszakra vonatkozó szabványos költségvetési kimutatás (euróban), amely a fellépés finanszírozási tervét, továbbá a fogyasztói felmérés végrehajtására vonatkozó valamennyi támogatható költség és támogatható egységköltség részletes lebontását tartalmazza, az alvállalkozási költségekkel együtt. |
| --- | --- |

—

Egy megfelelően kitöltött és részletes, 12 hónapos időszakra vonatkozó szabványos költségvetési kimutatás (euróban), amely a fellépés finanszírozási tervét, továbbá a fogyasztói felmérés végrehajtására vonatkozó valamennyi támogatható költség és támogatható egységköltség részletes lebontását tartalmazza, az alvállalkozási költségekkel együtt.

| — | Adott esetben a HÉA-mentesség igazolása. |
| --- | --- |

—

Adott esetben a HÉA-mentesség igazolása.

| — | Adott esetben az egyéb szervezetektől kapott pénzügyi hozzájárulást (társfinanszírozás) igazoló dokumentum. |
| --- | --- |

—

Adott esetben az egyéb szervezetektől kapott pénzügyi hozzájárulást (társfinanszírozás) igazoló dokumentum.

8.3.   A pályázatok benyújtására vonatkozó cím és határidő

Az e támogatások iránt érdeklődő pályázóknak az Európai Bizottságnál kell benyújtaniuk a pályázatukat.

A pályázatok megküldhetők:

| a) | ajánlott levélben vagy futárszolgálat útján, a postai bélyegző szerint legkésőbb 2008. március 17-ig. A feladás dátumát a postai bélyegző vagy a futárszolgálat átvételi bizonylatán szereplő dátum igazolja; a pályázatot a következő címre kell elküldeni:
  Ajánlott levélben:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU-1 3/13 |
| B-1049 Brussels |

a)

ajánlott levélben vagy futárszolgálat útján, a postai bélyegző szerint legkésőbb 2008. március 17-ig. A feladás dátumát a postai bélyegző vagy a futárszolgálat átvételi bizonylatán szereplő dátum igazolja; a pályázatot a következő címre kell elküldeni:

Ajánlott levélben:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU-1 3/13

B-1049 Brussels

Futárszolgálat útján:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU-1 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

| b) | vagy az Európai Bizottság központi postaszolgálatához történő kézbesítéssel (személyes kézbesítéssel vagy a pályázó meghatalmazott képviselője útján történő kézbesítéssel, ideértve a futárszolgálatokat is) a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

b)

vagy az Európai Bizottság központi postaszolgálatához történő kézbesítéssel (személyes kézbesítéssel vagy a pályázó meghatalmazott képviselője útján történő kézbesítéssel, ideértve a futárszolgálatokat is) a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU-1 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

legkésőbb 2008. március 17-én 16.00-ig (brüsszeli idő szerint). Ez esetben a benyújtás igazolására a fent említett osztály kézhez vevő tisztviselője által keltezett és aláírt átvételi elismervény szolgál.

9.   MI TÖRTÉNIK A BEÉRKEZŐ PÁLYÁZATOKKAL?

A Bizottság valamennyi pályázat esetében ellenőrzi, hogy megfelelnek-e a formális támogathatósági kritériumoknak.

A támogathatónak ítélet pályázatokat a fenti odaítélési kritériumok szerint értékelik.

A pályázatok kiválasztási eljárására 2008. március végén/április elején kerül sor. Az e célra szóló kiválasztási bizottságot a gazdasági és pénzügyi főigazgató hatásköre alatt hozzák létre. A bizottság legalább három személyből fog állni, akik legalább két különböző, egymással hierarchikus kapcsolatban nem álló és szakosodott egységet képviselnek, és a kiválasztási eljárást követően a sikeres pályázóval folytatott kommunikációt saját titkárság fogja lebonyolítani. A sikertelen pályázókat is egyenként értesítik.

10.   FONTOS INFORMÁCIÓK

Ez a pályázati felhívás nem jelent szerződéses kötelezettséget a Bizottság részéről az e felhívás alapján pályázatot benyújtó szervek/intézetek tekintetében. Az e pályázati felhívásra vonatkozó valamennyi információcsere írásban történik.

A pályázóknak tudomásul kell venniük az odaítélés esetén kötelező szerződéses rendelkezéseket.

Az Önök személyes adatai a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme céljából átadhatók a belső ellenőrzési szolgálatoknak, az Európai Számvevőszéknek, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testületnek és/vagy az Európai Csaláselleni Hivatalnak (OLAF).

A költségvetési rendelet 93. cikkében, 94. cikkében, 96. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 96. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett helyzetek valamelyikében lévő gazdasági szereplők adatait felvehetik egy központi adatbázisba, és továbbíthatják a Bizottság és a költségvetési rendelet 95. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett egyéb intézmények, ügynökségek, hatóságok és szervek kijelölt személyeinek. Ez vonatkozik a nevezett gazdasági szereplők felett képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési hatáskörrel rendelkező személyekre is. Az adatbázisba felvett feleknek jogukban áll, hogy a Bizottság számviteli tisztviselőjének benyújtott kérésre tájékoztatást kapjanak a rájuk vonatkozó adatokról.

---

(1)  Az Európai Közösségek költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 93. és 94. cikkével összhangban.

---

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/15

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) EPSO/AD/125/08 hivatkozási szám alatt nyílt versenyvizsgát szervez orvosok felvétele céljából.

A pályázati felhívást az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2008. február 21-i C 48. A számában csak angol, francia és német nyelven teszik közzé.

További információk az EPSO honlapján találhatók: http://europa.eu/epso

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/16

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – DÁNIA

Állami támogatás C 58/07 (ex N 240/07) – A meglévő, tonna szerinti adózási rendszer módosítása

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 48/05)

A Bizottság 2007. december 11-i levelében – amelynek hiteles nyelvű másolata ezen összefoglaló után található – értesítette a Dán Királyságot, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek észrevételeiket ezen összefoglaló és az azt követő levél közzététele után egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság |
| A igazgatóság, 4. csoport |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

Európai Bizottság

Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság

A igazgatóság, 4. csoport

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 296 41 04

E megjegyzéseket továbbítjuk a Dán Királyságnak. Az észrevételeket benyújtó érdekeltek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

1.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

1.1.   Cím

| 1. | A tonna szerinti dániai adózási rendszer módosítása |
| --- | --- |

1.

A tonna szerinti dániai adózási rendszer módosítása

1.2.   A rendszer bejelentett módosításainak leírása

| 2. | Dánia javaslatai:






  — | a tonna szerint adóztatott hajók eladásából származó nyereség után a tonna szerinti adózási rendszer alapján történjen az adózás, |
| --- | --- | --- |

2.

Dánia javaslatai:

—

a tonna szerint adóztatott hajók eladásából származó nyereség után a tonna szerinti adózási rendszer alapján történjen az adózás,

| — | a közös használatú állomány kezeléséből származó bevétel után a tonna szerinti adózási rendszer alapján történjen az adózás, |
| --- | --- |

—

a közös használatú állomány kezeléséből származó bevétel után a tonna szerinti adózási rendszer alapján történjen az adózás,

| — | a saját űrtartalom és a bérelt űrtartalom közötti arány úgy módosuljon, hogy a bérelt hajók esetében a tonna szerinti adózási rendszerben megadóztatott bruttó űrtartalom tízszer nagyobb lehessen, mint a hajózási társaság saját tulajdonában lévő hajók esetében, |
| --- | --- |

—

a saját űrtartalom és a bérelt űrtartalom közötti arány úgy módosuljon, hogy a bérelt hajók esetében a tonna szerinti adózási rendszerben megadóztatott bruttó űrtartalom tízszer nagyobb lehessen, mint a hajózási társaság saját tulajdonában lévő hajók esetében,

| — | legyen lehetőség a tonna szerint meghatározott adóból levonni a kamatokat, maximum az eszközök adóköteles értékének 6,5 %-áig (elhatároló intézkedés), és |
| --- | --- |

—

legyen lehetőség a tonna szerint meghatározott adóból levonni a kamatokat, maximum az eszközök adóköteles értékének 6,5 %-áig (elhatároló intézkedés), és

| — | a nem tonna szerint adózó társaságoknak legyen lehetőségük visszamenőleg, 2001-től kezdve a tonna szerinti adózási rendszert választani. |
| --- | --- |

—

a nem tonna szerint adózó társaságoknak legyen lehetőségük visszamenőleg, 2001-től kezdve a tonna szerinti adózási rendszert választani.

1.3.   A bejelentett módosítások hatása a költségvetésre

| 3. | A 2007-es pénzügyi évre az adókiesés becsült nagysága 7,5 millió DKK (kb. 1 millió EUR). Ez a kiesés minden évben fokozatosan nő, 2016-ban eléri a 30 millió DKK-t (körülbelül 4 millió EUR). |
| --- | --- |

3.

A 2007-es pénzügyi évre az adókiesés becsült nagysága 7,5 millió DKK (kb. 1 millió EUR). Ez a kiesés minden évben fokozatosan nő, 2016-ban eléri a 30 millió DKK-t (körülbelül 4 millió EUR).

2.   AZ INTÉZKEDÉSNEK A KÖZÖS PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE TEKINTÉBEN FELMERÜLŐ KÉTSÉGEK

| 4. | Azt, hogy a bejelentett intézkedések összeegyeztethetők-e a közös piaccal, a tengeri fuvarozáshoz nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (1) (a továbbiakban iránymutatások) alapján kell vizsgálni. Az iránymutatások alapján a társaságok azzal a feltétellel kaphatnak a tagállamoktól támogatást, hogy fő tevékenységük a tengeri fuvarozás. |
| --- | --- |

4.

Azt, hogy a bejelentett intézkedések összeegyeztethetők-e a közös piaccal, a tengeri fuvarozáshoz nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (1) (a továbbiakban iránymutatások) alapján kell vizsgálni. Az iránymutatások alapján a társaságok azzal a feltétellel kaphatnak a tagállamoktól támogatást, hogy fő tevékenységük a tengeri fuvarozás.

| 5. | A Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy a következő módosítások összeegyeztethetők-e a közös piaccal:






  — | a közös használatú állomány kezeléséből származó bevétel után a tonna szerinti adózási rendszer alapján adózzanak, |
| --- | --- | --- |

5.

A Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy a következő módosítások összeegyeztethetők-e a közös piaccal:

—

a közös használatú állomány kezeléséből származó bevétel után a tonna szerinti adózási rendszer alapján adózzanak,

| — | a saját űrtartalom és a bérelt űrtartalom közötti arány úgy módosuljon, hogy a bérelt hajók esetében tízszer nagyobb lehessen a tonna szerinti adózási rendszerben megadóztatott bruttó űrtartalom, mint a hajózási társaságok saját tulajdonában lévő hajók esetében, valamint |
| --- | --- |

—

a saját űrtartalom és a bérelt űrtartalom közötti arány úgy módosuljon, hogy a bérelt hajók esetében tízszer nagyobb lehessen a tonna szerinti adózási rendszerben megadóztatott bruttó űrtartalom, mint a hajózási társaságok saját tulajdonában lévő hajók esetében, valamint

| — | a nem tonna szerint adózó társaságoknak legyen lehetőségük visszamenőleg, 2001-től kezdve a tonna szerinti adózási rendszert választani. |
| --- | --- |

—

a nem tonna szerint adózó társaságoknak legyen lehetőségük visszamenőleg, 2001-től kezdve a tonna szerinti adózási rendszert választani.

| 6. | Ezeken túl a Bizottság véleménye szerint a tonna szerinti adóztatott hajók eladásából származó nyereségnek a tonna szerinti adózási rendszerben történő adóztatása, valamint a fent leírt új elhatároló intézkedések nem befolyásolják a tonna szerinti dániai adózási rendszer közös piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

6.

Ezeken túl a Bizottság véleménye szerint a tonna szerinti adóztatott hajók eladásából származó nyereségnek a tonna szerinti adózási rendszerben történő adóztatása, valamint a fent leírt új elhatároló intézkedések nem befolyásolják a tonna szerinti dániai adózási rendszer közös piaccal való összeegyeztethetőségét.

A LEVÉL SZÖVEGE

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  HL C 13., 2004.1.17., 3. o.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 48/06)

| 1. | 2008. február 12-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Bahn AG („DB”, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa”, Spanyolország) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2008. február 12-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Bahn AG („DB”, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa”, Spanyolország) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a DB esetében: vasúti személyszállítás; vasúti és közúti áruszállítás; szállítmányozás; logisztikai és kapcsolódó szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a DB esetében: vasúti személyszállítás; vasúti és közúti áruszállítás; szállítmányozás; logisztikai és kapcsolódó szolgáltatások,

| — | a Transfesa esetében: logisztikai szolgáltatások és szállítmányozás, főleg az autóipar részére. |
| --- | --- |

—

a Transfesa esetében: logisztikai szolgáltatások és szállítmányozás, főleg az autóipar részére.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság,) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság,)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---