# Úradný vestník C 53/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 53 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5126. februára 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 53

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5126. februára 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | VÝBOR REGIÓNOV |
| | 72. plenárne zasadnutie v dňoch 28. a 29. novembra 2007 |
| 2008/C 053/01 | Stanovisko Výboru regiónov Zelená kniha o satelitných navigačných aplikáciách | 1 |
| 2008/C 053/02 | Stanovisko Výboru regiónov Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii | 6 |
| 2008/C 053/03 | Stanovisko Výboru regiónov Stratégia spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Stanovisko Výboru regiónov Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ | 21 |
| 2008/C 053/05 | Stanovisko Výboru regiónov Európska stratégia pre kultúru v globalizovanom svete | 25 |
| 2008/C 053/06 | Stanovisko Výboru regiónov Úloha vzdelávania a zvyšovania povedomia v rámci propagácie trvalo udržateľného rozvoja | 29 |
| 2008/C 053/07 | Stanovisko Výboru regiónov Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti | 40 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

72. plenárne zasadnutie v dňoch 28. a 29. novembra 2007

2008/C 053/01

Stanovisko Výboru regiónov Zelená kniha o satelitných navigačných aplikáciách

1

2008/C 053/02

Stanovisko Výboru regiónov Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii

6

2008/C 053/03

Stanovisko Výboru regiónov Stratégia spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012

16

2008/C 053/04

Stanovisko Výboru regiónov Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ

21

2008/C 053/05

Stanovisko Výboru regiónov Európska stratégia pre kultúru v globalizovanom svete

25

2008/C 053/06

Stanovisko Výboru regiónov Úloha vzdelávania a zvyšovania povedomia v rámci propagácie trvalo udržateľného rozvoja

29

2008/C 053/07

Stanovisko Výboru regiónov Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti

40

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

72. plenárne zasadnutie v dňoch 28. a 29. novembra 2007

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/1

---

Stanovisko Výboru regiónov „Zelená kniha o satelitných navigačných aplikáciách“

(2008/C 53/01)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | považuje vlastný európsky navigačný systém GALILEO za nevyhnutný vzhľadom na to, že ide o projekt, ktorý má z hľadiska hospodárskeho, spoločenského a bezpečnostného rozvoja strategický význam; |
| --- | --- |

—

považuje vlastný európsky navigačný systém GALILEO za nevyhnutný vzhľadom na to, že ide o projekt, ktorý má z hľadiska hospodárskeho, spoločenského a bezpečnostného rozvoja strategický význam;

| — | je presvedčený, že systém GALILEO významne prispeje k novej lisabonskej agende pre rast a zamestnanosť, a tým aj k zvýšeniu územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

—

je presvedčený, že systém GALILEO významne prispeje k novej lisabonskej agende pre rast a zamestnanosť, a tým aj k zvýšeniu územnej súdržnosti;

| — | verí, že GALILEO v mestách a regiónoch prispeje k lepšiemu riadeniu všetkých druhov dopravy. Bude možné presnejšie vypracovať povodňové a iné modely krízového riadenia, riadiť záchranné práce, sledovať zmeny životného prostredia. Spoločne s mapovými systémami sietí a podloží sa bude lepšie plánovať územný rozvoj a stavby, výrazne sa zvýši mobilita ľudí so zdravotným postihnutím atď. Európsky satelitný navigačný systém zadá podnety k trvalej inovácii; |
| --- | --- |

—

verí, že GALILEO v mestách a regiónoch prispeje k lepšiemu riadeniu všetkých druhov dopravy. Bude možné presnejšie vypracovať povodňové a iné modely krízového riadenia, riadiť záchranné práce, sledovať zmeny životného prostredia. Spoločne s mapovými systémami sietí a podloží sa bude lepšie plánovať územný rozvoj a stavby, výrazne sa zvýši mobilita ľudí so zdravotným postihnutím atď. Európsky satelitný navigačný systém zadá podnety k trvalej inovácii;

| — | zdôrazňuje, že GALILEO má potenciál stať sa skutočne praktickým inkubátorom pre realizáciu Lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že GALILEO má potenciál stať sa skutočne praktickým inkubátorom pre realizáciu Lisabonskej stratégie;

| — | sa domnieva, že by bolo nanajvýš vhodné zriadiť európsku agentúru na podporu tvorby aplikácií a propagáciu projektu GALILEO. Táto agentúra by mala mať k dispozícii finančný nástroj (venture capital) na podporu malých a stredných podnikov pri tvorbe aplikácií; |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že by bolo nanajvýš vhodné zriadiť európsku agentúru na podporu tvorby aplikácií a propagáciu projektu GALILEO. Táto agentúra by mala mať k dispozícii finančný nástroj (venture capital) na podporu malých a stredných podnikov pri tvorbe aplikácií;

| — | sa domnieva, že je potrebné vytvoriť celoeurópsky systém propagácie, stimulov a vzdelávania, pretože len koordinovaný prístup môže priniesť potrebný efekt; |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že je potrebné vytvoriť celoeurópsky systém propagácie, stimulov a vzdelávania, pretože len koordinovaný prístup môže priniesť potrebný efekt;

| — | je pripravený prevziať úlohu sprostredkovateľa a koordinátora medzi Európskou komisiou, príslušnými orgánmi systému GALILEO a miestnymi a regionálnymi samosprávami. |
| --- | --- |

—

je pripravený prevziať úlohu sprostredkovateľa a koordinátora medzi Európskou komisiou, príslušnými orgánmi systému GALILEO a miestnymi a regionálnymi samosprávami.

| Spravodajca | : | Pán Petr OSVALD (CZ/SES), člen zastupiteľstva mesta Plzeň |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Pán Petr OSVALD (CZ/SES), člen zastupiteľstva mesta Plzeň

Referenčný dokument

Zelená kniha o satelitných navigačných aplikáciách

KOM(2006) 769 v konečnom znení

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

Hlavné body

| 1. | od toho, ako presne sme schopní určiť polohu a čas, závisí kvalita všetkých našich rozhodnutí; |
| --- | --- |

1.

od toho, ako presne sme schopní určiť polohu a čas, závisí kvalita všetkých našich rozhodnutí;

| 2. | považuje vlastný európsky navigačný systém GALILEO za nevyhnutný vzhľadom na to, že ide o projekt, ktorý má z hľadiska hospodárskeho, spoločenského a bezpečnostného rozvoja strategický význam. Navigačné systémy sa v blízkej budúcnosti stanú neoddeliteľnou súčasťou nášho života podobne ako mobilné telefóny alebo internet. Hoci ich hlavné uplatnenie sa v súčasnosti týka najmä oblasti dopravy, v kombinácii s doplnkovými systémami (mapy atd.) výrazne ovplyvnia aj ďalšie naše činnosti od územného plánovania cez ochranu životného prostredia, krízové riadenie, stavebníctvo až po poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

2.

považuje vlastný európsky navigačný systém GALILEO za nevyhnutný vzhľadom na to, že ide o projekt, ktorý má z hľadiska hospodárskeho, spoločenského a bezpečnostného rozvoja strategický význam. Navigačné systémy sa v blízkej budúcnosti stanú neoddeliteľnou súčasťou nášho života podobne ako mobilné telefóny alebo internet. Hoci ich hlavné uplatnenie sa v súčasnosti týka najmä oblasti dopravy, v kombinácii s doplnkovými systémami (mapy atd.) výrazne ovplyvnia aj ďalšie naše činnosti od územného plánovania cez ochranu životného prostredia, krízové riadenie, stavebníctvo až po poľnohospodárstvo;

| 3. | považuje za strategicky, ale aj za politicky a hospodársky nevýhodné, aby boli európske regióny závislé na vojenskom systéme inej mocnosti. (GPS – USA, GLONAS – Rusko, Compass/Beidou – Čína); |
| --- | --- |

3.

považuje za strategicky, ale aj za politicky a hospodársky nevýhodné, aby boli európske regióny závislé na vojenskom systéme inej mocnosti. (GPS – USA, GLONAS – Rusko, Compass/Beidou – Čína);

| 4. | je presvedčený, že systém GALILEO významne prispeje k novej lisabonskej agende pre rast a zamestnanosť, a tým aj k zvýšeniu územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

4.

je presvedčený, že systém GALILEO významne prispeje k novej lisabonskej agende pre rast a zamestnanosť, a tým aj k zvýšeniu územnej súdržnosti;

| 5. | očakáva, že sa GALILEO stane novým nástrojom ďalšieho rozvoja a zvýšenia konkurencieschopnosti v európskych regiónoch. V mestách a regiónoch prispeje k lepšiemu riadeniu všetkých druhov dopravy. Bude možné presnejšie vypracovať povodňové a iné modely krízového riadenia, riadiť záchranné práce, sledovať zmeny životného prostredia. Spoločne s mapovými systémami sietí a podloží sa bude lepšie plánovať územný rozvoj a stavby, výrazne sa zvýši mobilita ľudí so zdravotným postihnutím atď. Európsky satelitný navigačný systém zadá podnety k trvalej inovácii; |
| --- | --- |

5.

očakáva, že sa GALILEO stane novým nástrojom ďalšieho rozvoja a zvýšenia konkurencieschopnosti v európskych regiónoch. V mestách a regiónoch prispeje k lepšiemu riadeniu všetkých druhov dopravy. Bude možné presnejšie vypracovať povodňové a iné modely krízového riadenia, riadiť záchranné práce, sledovať zmeny životného prostredia. Spoločne s mapovými systémami sietí a podloží sa bude lepšie plánovať územný rozvoj a stavby, výrazne sa zvýši mobilita ľudí so zdravotným postihnutím atď. Európsky satelitný navigačný systém zadá podnety k trvalej inovácii;

Význam pre Výbor regiónov

| 6. | si uvedomuje, že program GALILEO predstavuje významný krok na ceste rozvoja európskych regiónov. Ciele tejto iniciatívy sú v súlade s hlavnými prioritami VR. Prostredníctvom Galilea možno dosiahnuť napr. vyššiu bezpečnosť a plynulosť všetkých druhov dopravy, kvalitnejšie monitorovanie životného prostredia a jeho zmien, lepšie predchádzanie krízovým situáciám, účinnejšiu koordináciu krízového riadenia a presnejšie, rýchlejšie a účinnejšie zásahy. Globálny satelitný navigačný systém (GNSS) skvalitní priestorové plánovanie, prípravu, realizáciu a sledovanie stavieb, zvýši mobilitu ľudí so zdravotným postihnutím a zníži poruchovosť energetických sietí. Pokiaľ sa bude príprave a prevádzke Galilea venovať dostatočná pozornosť, úsilie a koordinácia, odštartuje tento projekt novú vlnu inovácií, výskumu, vývoja a uplatnenia nových technológií v priemysle i v každodennom živote. Stane sa tak silným nástrojom zvýšenia konkurencieschopnosti jednotlivých európskych regiónov a Európskej únie ako celku; |
| --- | --- |

6.

si uvedomuje, že program GALILEO predstavuje významný krok na ceste rozvoja európskych regiónov. Ciele tejto iniciatívy sú v súlade s hlavnými prioritami VR. Prostredníctvom Galilea možno dosiahnuť napr. vyššiu bezpečnosť a plynulosť všetkých druhov dopravy, kvalitnejšie monitorovanie životného prostredia a jeho zmien, lepšie predchádzanie krízovým situáciám, účinnejšiu koordináciu krízového riadenia a presnejšie, rýchlejšie a účinnejšie zásahy. Globálny satelitný navigačný systém (GNSS) skvalitní priestorové plánovanie, prípravu, realizáciu a sledovanie stavieb, zvýši mobilitu ľudí so zdravotným postihnutím a zníži poruchovosť energetických sietí. Pokiaľ sa bude príprave a prevádzke Galilea venovať dostatočná pozornosť, úsilie a koordinácia, odštartuje tento projekt novú vlnu inovácií, výskumu, vývoja a uplatnenia nových technológií v priemysle i v každodennom živote. Stane sa tak silným nástrojom zvýšenia konkurencieschopnosti jednotlivých európskych regiónov a Európskej únie ako celku;

| 7. | zdôrazňuje, že GALILEO má potenciál stať sa skutočne praktickým inkubátorom pre realizáciu Lisabonskej stratégie. Je však nevyhnutné, aby sa do tohto procesu aktívne zapojili nielen všetky členské štáty, ale aj všetky európske regióny. Od miery zapojenia a zainteresovanosti miestnych a regionálnych subjektov závisí úspešnosť tohto projektu. GALILEO v regiónoch vytvorí viaceré nové zaujímavé obchodné príležitosti pre mieste a regionálne zainteresované strany, akými sú malé a stredné podniky. Okrem iného prehĺbi v regiónoch partnerstvá medzi miestnou a regionálnou samosprávou, podnikateľskými subjektmi, vedeckými a výskumnými inštitúciami a občanmi. Ak sa bude projekt GALILEO vo všetkých aspektoch vyvážene realizovať nielen v starých, ale aj v nových členských štátoch EÚ, ktoré je pritom nutné oveľa výraznejšie zapojiť, stane sa jedným zo základných nástrojov posilnenia územnej súdržnosti Európskej únie; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že GALILEO má potenciál stať sa skutočne praktickým inkubátorom pre realizáciu Lisabonskej stratégie. Je však nevyhnutné, aby sa do tohto procesu aktívne zapojili nielen všetky členské štáty, ale aj všetky európske regióny. Od miery zapojenia a zainteresovanosti miestnych a regionálnych subjektov závisí úspešnosť tohto projektu. GALILEO v regiónoch vytvorí viaceré nové zaujímavé obchodné príležitosti pre mieste a regionálne zainteresované strany, akými sú malé a stredné podniky. Okrem iného prehĺbi v regiónoch partnerstvá medzi miestnou a regionálnou samosprávou, podnikateľskými subjektmi, vedeckými a výskumnými inštitúciami a občanmi. Ak sa bude projekt GALILEO vo všetkých aspektoch vyvážene realizovať nielen v starých, ale aj v nových členských štátoch EÚ, ktoré je pritom nutné oveľa výraznejšie zapojiť, stane sa jedným zo základných nástrojov posilnenia územnej súdržnosti Európskej únie;

| 8. | upozorňuje, že hoci GALILEO ponúkne svoje základné služby na hromadnom trhu zdarma, služby s vyššou zaručenou spoľahlivosťou a presnosťou budú spoplatnené. Pre posilnenie územnej súdržnosti je dôležité, aby menej rozvinuté európske regióny neboli v tomto smere znevýhodnené a boli v celom procese aktívne už od začiatku. Musí byť pre ne zaistená najmä dostupnosť systémov a aplikácií. |
| --- | --- |

8.

upozorňuje, že hoci GALILEO ponúkne svoje základné služby na hromadnom trhu zdarma, služby s vyššou zaručenou spoľahlivosťou a presnosťou budú spoplatnené. Pre posilnenie územnej súdržnosti je dôležité, aby menej rozvinuté európske regióny neboli v tomto smere znevýhodnené a boli v celom procese aktívne už od začiatku. Musí byť pre ne zaistená najmä dostupnosť systémov a aplikácií.

Odpovede na otázky uvedené v zelenej knihe

K otázke č. 1 – možnosti prijatia opatrení na urýchlenie vstupu aplikácií GNSS na trh, vhodnosť právneho rámca a potreba jeho ďalšieho rozvoja a úloha verejných orgánov

| 9. | V oblasti dopravy je potrebné viaceré technické predpisy Spoločenstva novelizovať tak, aby v nich obsiahnuté požiadavky boli založené na štandardoch systému GALILEO, t. j. aby neboli v rozpore s nimi. Len tak bude možné zabezpečiť nevyhnutnú úroveň interoperability medzi rôznymi systémami alebo aplikáciami. Dôležitým faktorom, ktorý by v tejto oblasti mohol urýchliť zavedenie bezpečnostných relevantných aplikácií navigačných systémov na trh, by mohla byť dôsledná certifikácia súladu so systémom GALILEO podľa novelizovaných technických predpisov Spoločenstva a prijatie technických požiadaviek na traťové a iné zabezpečovacie zariadenia využívajúce satelitnú navigáciu. Všeobecne bude treba vytvoriť dôkaz bezpečnosti, ktorý by bol súčasťou certifikačného procesu. Certifikačným orgánom pritom musí byť subjekt, ktorý bude mať príslušnou pôsobnosť a právomoc na výkon tejto činnosti (pritom je potrebné rozlíšiť národnú a európsku úroveň). Je tiež nutné rozhodnúť sa, vo vzťahu ku ktorým častiam systému GALILEO (vrátane systému EGNOS) bude potrebné certifikovať iné systémy alebo aplikácie. |
| --- | --- |

9.

V oblasti dopravy je potrebné viaceré technické predpisy Spoločenstva novelizovať tak, aby v nich obsiahnuté požiadavky boli založené na štandardoch systému GALILEO, t. j. aby neboli v rozpore s nimi. Len tak bude možné zabezpečiť nevyhnutnú úroveň interoperability medzi rôznymi systémami alebo aplikáciami. Dôležitým faktorom, ktorý by v tejto oblasti mohol urýchliť zavedenie bezpečnostných relevantných aplikácií navigačných systémov na trh, by mohla byť dôsledná certifikácia súladu so systémom GALILEO podľa novelizovaných technických predpisov Spoločenstva a prijatie technických požiadaviek na traťové a iné zabezpečovacie zariadenia využívajúce satelitnú navigáciu. Všeobecne bude treba vytvoriť dôkaz bezpečnosti, ktorý by bol súčasťou certifikačného procesu. Certifikačným orgánom pritom musí byť subjekt, ktorý bude mať príslušnou pôsobnosť a právomoc na výkon tejto činnosti (pritom je potrebné rozlíšiť národnú a európsku úroveň). Je tiež nutné rozhodnúť sa, vo vzťahu ku ktorým častiam systému GALILEO (vrátane systému EGNOS) bude potrebné certifikovať iné systémy alebo aplikácie.

| 10. | Nové technológie so sebou prinášajú aj nové riziká. Preto je potrebné ďalej riešiť napr. otázky prevencie a obrany proti úmyselným útokom a tiež podrobne upraviť otázky zodpovednosti (verejnoprávnej aj súkromnej). |
| --- | --- |

10.

Nové technológie so sebou prinášajú aj nové riziká. Preto je potrebné ďalej riešiť napr. otázky prevencie a obrany proti úmyselným útokom a tiež podrobne upraviť otázky zodpovednosti (verejnoprávnej aj súkromnej).

| 11. | V oblasti geodézie, energetiky, vodného hospodárstva, telekomunikácií a pod. je potrebné zabezpečiť certifikáciu a aktuálnosť mapových podkladov, a to zjednotením prístupu jednotlivých orgánov. Významný prínos pre prístup miestnych a regionálnych samospráv k údajom a ich harmonizácii predstavuje projekt Globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (GMES). Je však nutné doriešiť vzťah GMES – INSPIRE (smernica 2007/2/ES, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve) a spôsob a podmienky sprístupnenia údajov vo vlastníctve verejnej správy pre súkromné subjekty (napríklad duševné vlastníctvo, obmedzenia a podmienky využívania). Aj miestne a regionálne orgány by mali mať prospech z GMES, na čo je pri vypracúvaní iniciatívy a aplikáciách potrebné prihliadať. Predovšetkým sa pomocou vhodných finančných mechanizmov musí znížiť dodatočná finančná záťaž pre mestá, regióny a obce pri prípadnom prispôsobovaní existujúcich databáz, napríklad harmonizáciou existujúcich údajov, zmenou dátových rozhraní, aby sa zabránilo tomu, že miestne a regionálne orgány, ktoré týmito údajmi disponujú, budú ako jediné znášať náklady. Okrem toho sa musia patrične zohľadniť bezpečnostné aspekty a požiadavky na ochranu údajov – ide sčasti o veľmi podrobné údaje. |
| --- | --- |

11.

V oblasti geodézie, energetiky, vodného hospodárstva, telekomunikácií a pod. je potrebné zabezpečiť certifikáciu a aktuálnosť mapových podkladov, a to zjednotením prístupu jednotlivých orgánov. Významný prínos pre prístup miestnych a regionálnych samospráv k údajom a ich harmonizácii predstavuje projekt Globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (GMES). Je však nutné doriešiť vzťah GMES – INSPIRE (smernica 2007/2/ES, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve) a spôsob a podmienky sprístupnenia údajov vo vlastníctve verejnej správy pre súkromné subjekty (napríklad duševné vlastníctvo, obmedzenia a podmienky využívania). Aj miestne a regionálne orgány by mali mať prospech z GMES, na čo je pri vypracúvaní iniciatívy a aplikáciách potrebné prihliadať. Predovšetkým sa pomocou vhodných finančných mechanizmov musí znížiť dodatočná finančná záťaž pre mestá, regióny a obce pri prípadnom prispôsobovaní existujúcich databáz, napríklad harmonizáciou existujúcich údajov, zmenou dátových rozhraní, aby sa zabránilo tomu, že miestne a regionálne orgány, ktoré týmito údajmi disponujú, budú ako jediné znášať náklady. Okrem toho sa musia patrične zohľadniť bezpečnostné aspekty a požiadavky na ochranu údajov – ide sčasti o veľmi podrobné údaje.

| 12. | Mali by sa tiež začať vytvárať cenovo dostupné aplikácie uľahčujúce pohyb ľuďom so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

12.

Mali by sa tiež začať vytvárať cenovo dostupné aplikácie uľahčujúce pohyb ľuďom so zdravotným postihnutím.

K otázke č. 2 – vnímanie súčasného právneho rámca, ktorý sa vzťahuje na otázky ochrany súkromia v súvislosti so zavedením služieb založených na GNSS a potreby prijať dodatočné opatrenia na vyriešenie špecifických otázok v oblasti ochrany súkromia:

| 13. | Nové technológie zvyšujú nutnosť zodpovednejšie riešiť a prehlbovať oblasť ochrany súkromia, najmä pri aplikáciách súvisiacich so zabezpečovaním ochrany pred nelegálnymi činmi a pri aplikáciách zaoberajúcich sa krízovým riadením. Je potrebné klásť dôraz na prevenciu a zamedzenie zneužívania získaných informácií a údajov. |
| --- | --- |

13.

Nové technológie zvyšujú nutnosť zodpovednejšie riešiť a prehlbovať oblasť ochrany súkromia, najmä pri aplikáciách súvisiacich so zabezpečovaním ochrany pred nelegálnymi činmi a pri aplikáciách zaoberajúcich sa krízovým riadením. Je potrebné klásť dôraz na prevenciu a zamedzenie zneužívania získaných informácií a údajov.

| 14. | Je potrebné určiť hranicu medzi možným ekonomickým využitím jednotlivých aplikácií a ochranou súkromia občanov (sledovanie tovarov, zákazníkov, zamestnancov atď.). Aplikácie bude nutné z hľadiska ochrany súkromia certifikovať a vytvoriť opatrenia proti zneužitiu takto získaných údajov. Väčšina informácií, ktoré môžu narušiť súkromie občanov, vzniká ako vedľajší, užívateľom aplikácie nevyžiadaný produkt. Je preto potrebné posudzovať aplikácie aj z hľadiska možnosti vytvárania takýchto nebezpečných sekundárnych efektov. |
| --- | --- |

14.

Je potrebné určiť hranicu medzi možným ekonomickým využitím jednotlivých aplikácií a ochranou súkromia občanov (sledovanie tovarov, zákazníkov, zamestnancov atď.). Aplikácie bude nutné z hľadiska ochrany súkromia certifikovať a vytvoriť opatrenia proti zneužitiu takto získaných údajov. Väčšina informácií, ktoré môžu narušiť súkromie občanov, vzniká ako vedľajší, užívateľom aplikácie nevyžiadaný produkt. Je preto potrebné posudzovať aplikácie aj z hľadiska možnosti vytvárania takýchto nebezpečných sekundárnych efektov.

K otázke č. 3 – týkajúcej sa relevantnosti vynakladaného celkového úsilia Európy vo sfére výskumu voči všeobecnému cieľu, ktorým je zabezpečiť Európe konkurencieschopnosť v oblasti moderných technológií a zvýšenie výskumného úsilia a čo najlepšieho využitia výsledkov výskumu:

| 15. | Je potrebné určiť spoločné záujmy a priority a spojiť úsilie smerujúce k podpore vývoja, výskumu a vedeckej činnosti, a to vrátane otázok ich financovania. Pre formulovanie ďalšej stratégie by bolo prospešné analyzovať odporúčania už ukončených vedeckých a výskumných projektov riešených v rámci GJU, ESA a rámcových programov EÚ. V novej stratégii je nevyhnutné zohľadniť úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré samy môžu nájsť viacero uplatnení pre využitie navigačných systémov, a najmä môžu naštartovať a stimulovať záujem o výskum a vývoj tejto oblasti v jednotlivých regiónoch. |
| --- | --- |

15.

Je potrebné určiť spoločné záujmy a priority a spojiť úsilie smerujúce k podpore vývoja, výskumu a vedeckej činnosti, a to vrátane otázok ich financovania. Pre formulovanie ďalšej stratégie by bolo prospešné analyzovať odporúčania už ukončených vedeckých a výskumných projektov riešených v rámci GJU, ESA a rámcových programov EÚ. V novej stratégii je nevyhnutné zohľadniť úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré samy môžu nájsť viacero uplatnení pre využitie navigačných systémov, a najmä môžu naštartovať a stimulovať záujem o výskum a vývoj tejto oblasti v jednotlivých regiónoch.

| 16. | S cieľom nájsť nové aplikácie na miestnej a regionálnej úrovni môžu miestne a regionálne orgány stanoviť s univerzitami formy spolupráce a štúdia, a tým vytvoriť vzácnu synergiu, ktorá môže zlepšiť výskum prostredníctvom priameho pozorovania územia. |
| --- | --- |

16.

S cieľom nájsť nové aplikácie na miestnej a regionálnej úrovni môžu miestne a regionálne orgány stanoviť s univerzitami formy spolupráce a štúdia, a tým vytvoriť vzácnu synergiu, ktorá môže zlepšiť výskum prostredníctvom priameho pozorovania územia.

| 17. | Na vývoji aplikácií sa musia vo väčšej miere podieľať koneční užívatelia. Pri podpore tvorby aplikácií by sa nemalo postupovať jednosmerne, t.j. od technologických firiem, ale mal by sa poskytovať priestor aj budúcim užívateľom produktov, aby si v technologických firmách mohli nechať zhotoviť aplikáciu „na kľúč.“ Presná znalosť potrebných výstupov pri tvorbe, a teda presnejšie zadanie, sa často zdajú byť oveľa efektívnejšie ako následné prispôsobovanie univerzálnej aplikácie. Ďalej je potrebné podporovať spojitosť s už existujúcimi a funkčnými systémami. |
| --- | --- |

17.

Na vývoji aplikácií sa musia vo väčšej miere podieľať koneční užívatelia. Pri podpore tvorby aplikácií by sa nemalo postupovať jednosmerne, t.j. od technologických firiem, ale mal by sa poskytovať priestor aj budúcim užívateľom produktov, aby si v technologických firmách mohli nechať zhotoviť aplikáciu „na kľúč.“ Presná znalosť potrebných výstupov pri tvorbe, a teda presnejšie zadanie, sa často zdajú byť oveľa efektívnejšie ako následné prispôsobovanie univerzálnej aplikácie. Ďalej je potrebné podporovať spojitosť s už existujúcimi a funkčnými systémami.

K otázke č. 4 – stimulovanie malých a stredných podnikov verejnými orgánmi, podpora kompetenčných stredísk a školiacich programov:

| 18. | Je potrebné vytvoriť celoeurópsky systém propagácie, stimulov a vzdelávania, pretože len koordinovaný prístup môže priniesť potrebný efekt. Dôležitým prvkom tohto systému by mal byť Výbor regiónov, ktorý môže zohrať významnú úlohu pri zapojení miestnych a regionálnych samospráv do tejto činnosti. Je totiž nevyhnutné, aby takýto systém fungoval čo najbližšie k občanom, užívateľom (významnými užívateľmi budú i samotné miestne a regionálne samosprávy) a podnikom vyvíjajúcim konkrétne aplikácie. Hoci hlavnú časť tohto vývoja uskutočnia malé a stredné podniky, nemožno vynechať veľké spoločnosti, ktoré môžu zohrať zásadnú úlohu pri zabezpečovaní kompatibility s inými systémami, ktoré prevádzkujú, ako napr. energetické spoločnosti, poskytovatelia GSM sietí atď. |
| --- | --- |

18.

Je potrebné vytvoriť celoeurópsky systém propagácie, stimulov a vzdelávania, pretože len koordinovaný prístup môže priniesť potrebný efekt. Dôležitým prvkom tohto systému by mal byť Výbor regiónov, ktorý môže zohrať významnú úlohu pri zapojení miestnych a regionálnych samospráv do tejto činnosti. Je totiž nevyhnutné, aby takýto systém fungoval čo najbližšie k občanom, užívateľom (významnými užívateľmi budú i samotné miestne a regionálne samosprávy) a podnikom vyvíjajúcim konkrétne aplikácie. Hoci hlavnú časť tohto vývoja uskutočnia malé a stredné podniky, nemožno vynechať veľké spoločnosti, ktoré môžu zohrať zásadnú úlohu pri zabezpečovaní kompatibility s inými systémami, ktoré prevádzkujú, ako napr. energetické spoločnosti, poskytovatelia GSM sietí atď.

| 19. | Bolo by nanajvýš vhodné zriadiť európsku agentúru na podporu tvorby aplikácií a propagáciu projektu GALILEO. Táto agentúra by mala mať k dispozícii finančný nástroj (venture capital) na podporu malých a stredných podnikov pri tvorbe aplikácií. Agentúra by mala mať kontaktné miesto (contact point) v každej krajine a spolupracovať nielen s národnými orgánmi, ale aj miestnymi a regionálnymi samosprávami a podnikateľskými, prípadne výskumnými združeniami. Je nutné, aby EÚ prijala zodpovednosť nielen za tvorbu samotného systému, ale aj jeho aplikácií a propagáciu projektu. Túto úlohu by mohla plniť aj GSA, ale nie podľa súčasného zadania. |
| --- | --- |

19.

Bolo by nanajvýš vhodné zriadiť európsku agentúru na podporu tvorby aplikácií a propagáciu projektu GALILEO. Táto agentúra by mala mať k dispozícii finančný nástroj (venture capital) na podporu malých a stredných podnikov pri tvorbe aplikácií. Agentúra by mala mať kontaktné miesto (contact point) v každej krajine a spolupracovať nielen s národnými orgánmi, ale aj miestnymi a regionálnymi samosprávami a podnikateľskými, prípadne výskumnými združeniami. Je nutné, aby EÚ prijala zodpovednosť nielen za tvorbu samotného systému, ale aj jeho aplikácií a propagáciu projektu. Túto úlohu by mohla plniť aj GSA, ale nie podľa súčasného zadania.

| 20. | Vzhľadom na to, že projekt európskeho navigačného systému nemá jasne vymedzený realizačný harmonogram ani ekonomický prínos a ziskovosť, je pre podniky vyvíjajúce aplikácie značne zložité získať komerčný úver. Je teda nanajvýš nutné vytvoriť iný, na tento účel určený finančný nástroj. Rozpracovanie by si zaslúžila myšlienka spoločného používania aplikácií. Vzhľadom na význam celého projektu pre realizáciu Lisabonskej stratégie je financovanie len v rámci 7. rámcového programu a pod. neprimerané a nedostatočné. |
| --- | --- |

20.

Vzhľadom na to, že projekt európskeho navigačného systému nemá jasne vymedzený realizačný harmonogram ani ekonomický prínos a ziskovosť, je pre podniky vyvíjajúce aplikácie značne zložité získať komerčný úver. Je teda nanajvýš nutné vytvoriť iný, na tento účel určený finančný nástroj. Rozpracovanie by si zaslúžila myšlienka spoločného používania aplikácií. Vzhľadom na význam celého projektu pre realizáciu Lisabonskej stratégie je financovanie len v rámci 7. rámcového programu a pod. neprimerané a nedostatočné.

| 21. | Za veľmi účinné je potrebné považovať semináre a školenia, na ktorých by sa mali podieľať miestne a regionálne samosprávy ako subjekty, ktoré majú veľmi blízko k užívateľom aplikácií a zároveň k malým a stredným podnikom a tiež širokej verejnosti. Koordinačnú úlohu by tu mohol zohrať Výbor regiónov. |
| --- | --- |

21.

Za veľmi účinné je potrebné považovať semináre a školenia, na ktorých by sa mali podieľať miestne a regionálne samosprávy ako subjekty, ktoré majú veľmi blízko k užívateľom aplikácií a zároveň k malým a stredným podnikom a tiež širokej verejnosti. Koordinačnú úlohu by tu mohol zohrať Výbor regiónov.

K otázke č. 5 – najdôležitejšia spolupráca a konkrétne oblasti vo svete, na ktoré je potrebné sa zamerať:

| 22. | Je potrebné podporovať rokovania smerujúce k zabezpečeniu kompatibility a interoperability systémov GALILEO, GLONASS, COMPASS a GPS (prípadne ďalších), ako aj medzinárodnú koordináciu prác na aplikáciách predovšetkým z hľadiska zabezpečenia interoperability s cezhraničným charakterom. Mala by byť teda zabezpečená nielen kompatibilita systému, ale v najvyššej možnej miere aj kompatibilita aplikácií. Ďalej je potrebné venovať viac pozornosti spolupráci na vývoji systémov chrániacich spoločnosť pred teroristickými útokmi a inou kriminalitou. |
| --- | --- |

22.

Je potrebné podporovať rokovania smerujúce k zabezpečeniu kompatibility a interoperability systémov GALILEO, GLONASS, COMPASS a GPS (prípadne ďalších), ako aj medzinárodnú koordináciu prác na aplikáciách predovšetkým z hľadiska zabezpečenia interoperability s cezhraničným charakterom. Mala by byť teda zabezpečená nielen kompatibilita systému, ale v najvyššej možnej miere aj kompatibilita aplikácií. Ďalej je potrebné venovať viac pozornosti spolupráci na vývoji systémov chrániacich spoločnosť pred teroristickými útokmi a inou kriminalitou.

K otázke č. 6 – či by sa mali zavádzať štandardy pre zariadenia a služby satelitnej navigácie a na akej úrovni:

| 23. | Bolo by vhodné dosiahnuť koordináciu na celoeurópskej úrovni pre posudzovanie aplikácií GNSS nielen z hľadiska bezpečnosti, ale aj z hľadiska vzájomnej kompatibility a previazanosti. Za nešťastné riešenie považujeme vznik vzájomne nekompatibilných aplikácií na národnej, prípadne regionálnej úrovni, ako je to v súčasnosti napr. pri národných systémoch výberu mýta. Ďalej by bolo vhodné iniciovať vypracovanie jednotného rámca, ktorý by definoval jednotný prístup pri zavádzaní opatrení slúžiacich na dosiahnutie bezchybnej lokalizačnej funkcie systému GALILEO (s predpokladanou úrovňou integrity bezpečnosti podľa príslušných štandardov), a to s prihliadnutím na pôsobenie možných miestnych vplyvov a na rôzne požiadavky na presnosť lokalizácie. Je potrebné čo najskôr určiť zodpovednosť za činnosti v oblasti „verejne regulovaných služieb“ na európskej a národnej úrovni tak, aby tento proces prebiehal v členských štátoch koordinovane a na porovnateľnej úrovni. |
| --- | --- |

23.

Bolo by vhodné dosiahnuť koordináciu na celoeurópskej úrovni pre posudzovanie aplikácií GNSS nielen z hľadiska bezpečnosti, ale aj z hľadiska vzájomnej kompatibility a previazanosti. Za nešťastné riešenie považujeme vznik vzájomne nekompatibilných aplikácií na národnej, prípadne regionálnej úrovni, ako je to v súčasnosti napr. pri národných systémoch výberu mýta. Ďalej by bolo vhodné iniciovať vypracovanie jednotného rámca, ktorý by definoval jednotný prístup pri zavádzaní opatrení slúžiacich na dosiahnutie bezchybnej lokalizačnej funkcie systému GALILEO (s predpokladanou úrovňou integrity bezpečnosti podľa príslušných štandardov), a to s prihliadnutím na pôsobenie možných miestnych vplyvov a na rôzne požiadavky na presnosť lokalizácie. Je potrebné čo najskôr určiť zodpovednosť za činnosti v oblasti „verejne regulovaných služieb“ na európskej a národnej úrovni tak, aby tento proces prebiehal v členských štátoch koordinovane a na porovnateľnej úrovni.

K otázke č. 7 – aké bezpečnostné aplikácie vyžadujú certifikáciu, či sú bezpečnostné požiadavky na infraštruktúru systému GALILEO dostatočné na vytvorenie základu pre certifikačný systém vrátane životnosti infraštruktúry a otázky zodpovednosti:

| 24. | Certifikáciu si vyžadujú predovšetkým tie predpokladané systémy a aplikácie, ktoré využívajú garantované služby GALILEO (obzvlášť všetky bezpečnostne relevantné aplikácie) a tie, pri ktorých je nutné postupovať podľa príslušných noriem. Pri týchto službách je tiež potrebné zabezpečiť transparentnosť požiadaviek, aby nedošlo k zneužitiu. |
| --- | --- |

24.

Certifikáciu si vyžadujú predovšetkým tie predpokladané systémy a aplikácie, ktoré využívajú garantované služby GALILEO (obzvlášť všetky bezpečnostne relevantné aplikácie) a tie, pri ktorých je nutné postupovať podľa príslušných noriem. Pri týchto službách je tiež potrebné zabezpečiť transparentnosť požiadaviek, aby nedošlo k zneužitiu.

| 25. | Na preukázanie dosiahnutia určitej úrovne integrity bezpečnosti systému je nutné prijať potrebné opatrenia aplikovateľné vo všetkých fázach životného cyklu zariadení. Vo všeobecnosti je potrebné riešiť otázky zodpovednosti výrobcu zariadení aj prevádzkovateľa systému za poruchy a výpadky vo fungovaní. |
| --- | --- |

25.

Na preukázanie dosiahnutia určitej úrovne integrity bezpečnosti systému je nutné prijať potrebné opatrenia aplikovateľné vo všetkých fázach životného cyklu zariadení. Vo všeobecnosti je potrebné riešiť otázky zodpovednosti výrobcu zariadení aj prevádzkovateľa systému za poruchy a výpadky vo fungovaní.

K otázke č. 8 – otázka lepšej koordinácie spektra na medzinárodnej a európskej úrovni a či by sa mali prijať opatrenia týkajúce sa potenciálnych zdrojov interferencie:

| 26. | Naďalej je potrebné riešiť problematiku zabezpečenia kompatibility systému GALILEO s inými svetovými systémami GNSS, alebo aspoň zabezpečiť, aby sa navzájom nerušili. |
| --- | --- |

26.

Naďalej je potrebné riešiť problematiku zabezpečenia kompatibility systému GALILEO s inými svetovými systémami GNSS, alebo aspoň zabezpečiť, aby sa navzájom nerušili.

Odpovede na otázky č. 9 a č. 10 boli zahrnuté v reakciách na predchádzajúce otázky.

Odporúčania a postoje Výboru regiónov:

| 27. | Vníma a podporuje zámer Európskej komisie a Európskeho parlamentu financovať úplné dokončenie systému GALILEO v rámci súčasnej finančnej perspektívy ako najlepšie a jediné reálne riešenie súčasnej situácie, a to aj za cenu jej prerokovania a upravenia v minimálnom rozsahu nevyhnutnom na okamžité pokračovanie projektu. Upozorňuje Radu a Európsku komisiu, že úspešnosť celého systému zásadne závisí od rýchlosti realizácie. |
| --- | --- |

27.

Vníma a podporuje zámer Európskej komisie a Európskeho parlamentu financovať úplné dokončenie systému GALILEO v rámci súčasnej finančnej perspektívy ako najlepšie a jediné reálne riešenie súčasnej situácie, a to aj za cenu jej prerokovania a upravenia v minimálnom rozsahu nevyhnutnom na okamžité pokračovanie projektu. Upozorňuje Radu a Európsku komisiu, že úspešnosť celého systému zásadne závisí od rýchlosti realizácie.

| 28. | Upozorňuje Radu a Európsku komisiu na nutnosť urýchlene nájsť spôsob financovania dokončenia projektu z európskych verejných zdrojov a čo najskôr rozhodnúť o umiestnení agentúry GSA a jej novej zmenenej úlohe, ktorá vyplýva zo zmeny financovania systému. To všetko, pokiaľ možno, ešte do konca roka 2007. |
| --- | --- |

28.

Upozorňuje Radu a Európsku komisiu na nutnosť urýchlene nájsť spôsob financovania dokončenia projektu z európskych verejných zdrojov a čo najskôr rozhodnúť o umiestnení agentúry GSA a jej novej zmenenej úlohe, ktorá vyplýva zo zmeny financovania systému. To všetko, pokiaľ možno, ešte do konca roka 2007.

| 29. | Vyzýva Radu a Európsku komisiu, aby určili presný a realistický časový harmonogram vrátane dátumu uvedenia systému GALILEO do prevádzky a dôsledne kontrolovali a vyžadovali plnenie tohto harmonogramu. Je potrebné vyvinúť maximálne úsilie, aby sa zabránilo ďalšiemu oneskoreniu. |
| --- | --- |

29.

Vyzýva Radu a Európsku komisiu, aby určili presný a realistický časový harmonogram vrátane dátumu uvedenia systému GALILEO do prevádzky a dôsledne kontrolovali a vyžadovali plnenie tohto harmonogramu. Je potrebné vyvinúť maximálne úsilie, aby sa zabránilo ďalšiemu oneskoreniu.

| 30. | Upozorňuje Radu a Európsku komisiu, že je nevyhnutné, aby vývoj jednotlivých aplikácií prebiehal zároveň s prípravou a realizáciou systému GALILEO tak, aby od dátumu spustenia systému bol GALILEO plne využívaný a aby nevzniklo ďalšie oneskorenie tým, že budú aplikácie vyvíjané až následne. Príprave aplikácií a ich konečných užívateľov je preto potrebné venovať rovnakú pozornosť a podporu ako samotnému navigačnému systému. |
| --- | --- |

30.

Upozorňuje Radu a Európsku komisiu, že je nevyhnutné, aby vývoj jednotlivých aplikácií prebiehal zároveň s prípravou a realizáciou systému GALILEO tak, aby od dátumu spustenia systému bol GALILEO plne využívaný a aby nevzniklo ďalšie oneskorenie tým, že budú aplikácie vyvíjané až následne. Príprave aplikácií a ich konečných užívateľov je preto potrebné venovať rovnakú pozornosť a podporu ako samotnému navigačnému systému.

| 31. | Upozorňuje Radu a Európsku komisiu, že pre úspešnosť projektu je potrebné použiť nielen národný, ale aj regionálny prístup, a miestne a regionálne samosprávy musia zohrávať v procese prípravy, realizácie systému, tvorby aplikácií a propagácie významnú a nezastupiteľnú úlohu. Na tento účel je Výbor regiónov pripravený prevziať úlohu sprostredkovateľa a koordinátora medzi Európskou komisiou, príslušnými orgánmi systému GALILEO a miestnymi a regionálnymi samosprávami. |
| --- | --- |

31.

Upozorňuje Radu a Európsku komisiu, že pre úspešnosť projektu je potrebné použiť nielen národný, ale aj regionálny prístup, a miestne a regionálne samosprávy musia zohrávať v procese prípravy, realizácie systému, tvorby aplikácií a propagácie významnú a nezastupiteľnú úlohu. Na tento účel je Výbor regiónov pripravený prevziať úlohu sprostredkovateľa a koordinátora medzi Európskou komisiou, príslušnými orgánmi systému GALILEO a miestnymi a regionálnymi samosprávami.

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/6

---

Stanovisko Výboru regiónov „Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii“

(2008/C 53/02)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že aj keď EÚ robí pokroky pri zmenšovaní rozdielov, nevyrovnanosť rozvoja pretrváva a Európa musí na regionálnej a miestnej úrovni čeliť novým výzvam (napr. globalizácia, demografické a klimatické zmeny atď.); |
| --- | --- |

—

konštatuje, že aj keď EÚ robí pokroky pri zmenšovaní rozdielov, nevyrovnanosť rozvoja pretrváva a Európa musí na regionálnej a miestnej úrovni čeliť novým výzvam (napr. globalizácia, demografické a klimatické zmeny atď.);

| — | kohézna politika musí vďaka svojmu horizontálnemu prístupu naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri odstraňovaní zaostávania vo vývoji a zlepšovaní konkurencieschopnosti na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

—

kohézna politika musí vďaka svojmu horizontálnemu prístupu naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri odstraňovaní zaostávania vo vývoji a zlepšovaní konkurencieschopnosti na miestnej a regionálnej úrovni;

| — | si je istý, že len čo bude ratifikovaná reformná zmluva, územná súdržnosť sa stane silnejšou črtou v rámci kohéznej politiky a horizontálne vo vzťahu k tematickým politikám; |
| --- | --- |

—

si je istý, že len čo bude ratifikovaná reformná zmluva, územná súdržnosť sa stane silnejšou črtou v rámci kohéznej politiky a horizontálne vo vzťahu k tematickým politikám;

| — | si želá, aby sa Európska komisia v piatej priebežnej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej kohézii venovala aj koncepcii pákového efektu kohéznej politiky a aby predložila rozsiahlu koncepciu budúceho vzájomného pôsobenia medzi politikami EÚ, pokiaľ ide o kohéznu politiku; |
| --- | --- |

—

si želá, aby sa Európska komisia v piatej priebežnej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej kohézii venovala aj koncepcii pákového efektu kohéznej politiky a aby predložila rozsiahlu koncepciu budúceho vzájomného pôsobenia medzi politikami EÚ, pokiaľ ide o kohéznu politiku;

| — | ponúka svoju podporu inštitúciám EÚ a miestnym a regionálnym aktérom pri vypracovávaní návrhov týkajúcich sa budúceho smerovania európskej kohéznej politiky |
| --- | --- |

—

ponúka svoju podporu inštitúciám EÚ a miestnym a regionálnym aktérom pri vypracovávaní návrhov týkajúcich sa budúceho smerovania európskej kohéznej politiky

| Spravodajca | : | Dr. Michael SCHNEIDER (DE/EĽS), štátny tajomník pre spolkové a európske záležitosti, splnomocnenec spolkovej krajiny Sasko v spolkových orgánoch |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Dr. Michael SCHNEIDER (DE/EĽS), štátny tajomník pre spolkové a európske záležitosti, splnomocnenec spolkovej krajiny Sasko v spolkových orgánoch

Referenčný dokument

Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii

KOM(2007) 273 v konečnom znení

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | chápe výsledky Štvrtej správy o hospodárskej a sociálnej kohézii ako potvrdenie svojho základného postoja, že európska kohézna politika je jedným z nosných pilierov zásady solidarity a jedným z hlavných faktorov úspechu európskeho integračného procesu; |
| --- | --- |

1.

chápe výsledky Štvrtej správy o hospodárskej a sociálnej kohézii ako potvrdenie svojho základného postoja, že európska kohézna politika je jedným z nosných pilierov zásady solidarity a jedným z hlavných faktorov úspechu európskeho integračného procesu;

| 2. | zdôrazňuje, že kohézna politika svojím horizontálnym prístupom aktívne prispieva k zmenšovaniu rozdielov a posilňovaniu rovnosti príležitostí miestnych a regionálnych orgánov v Európe, a žiada preto, aby táto politika zohrávala aj v budúcnosti centrálnu úlohu pri odstraňovaní zaostávania vo vývoji a posilňovaní konkurencieschopnosti na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že kohézna politika svojím horizontálnym prístupom aktívne prispieva k zmenšovaniu rozdielov a posilňovaniu rovnosti príležitostí miestnych a regionálnych orgánov v Európe, a žiada preto, aby táto politika zohrávala aj v budúcnosti centrálnu úlohu pri odstraňovaní zaostávania vo vývoji a posilňovaní konkurencieschopnosti na miestnej a regionálnej úrovni;

| 3. | víta skutočnosť, že v budúcnosti sa bude kohézna politika častejšie zaoberať otázkami územnej súdržnosti a žiada, aby boli v oblasti územnej súdržnosti aktívne využité nové procedurálne možnosti budúcej zmluvy o Európskej únii; |
| --- | --- |

3.

víta skutočnosť, že v budúcnosti sa bude kohézna politika častejšie zaoberať otázkami územnej súdržnosti a žiada, aby boli v oblasti územnej súdržnosti aktívne využité nové procedurálne možnosti budúcej zmluvy o Európskej únii;

| 4. | vyzýva Európsku komisiu, aby sa v piatej priebežnej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej kohézii venovala aj koncepcii pákového efektu kohéznej politiky a aby predložila rozsiahlu koncepciu budúceho vzájomného pôsobenia medzi politikami EÚ, pokiaľ ide o kohéznu politiku; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Európsku komisiu, aby sa v piatej priebežnej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej kohézii venovala aj koncepcii pákového efektu kohéznej politiky a aby predložila rozsiahlu koncepciu budúceho vzájomného pôsobenia medzi politikami EÚ, pokiaľ ide o kohéznu politiku;

| 5. | ponúka svoju spoluprácu a podporu pri vypracovávaní návrhov týkajúcich sa budúceho smerovania európskej kohéznej politiky v rámci čo najširšieho zapojenia miestnych a regionálnych aktérov vychádzajúc z rozsiahleho hodnotenia dosiahnutého pokroku; |
| --- | --- |

5.

ponúka svoju spoluprácu a podporu pri vypracovávaní návrhov týkajúcich sa budúceho smerovania európskej kohéznej politiky v rámci čo najširšieho zapojenia miestnych a regionálnych aktérov vychádzajúc z rozsiahleho hodnotenia dosiahnutého pokroku;

Podrobné stanovisko

| 6. | so zreteľom na úlohu Európskej komisie, opísanú v článku 159 Zmluvy o EÚ, predložiť každé tri roky správu o hospodárskej a sociálnej kohézii v Európe; |
| --- | --- |

6.

so zreteľom na úlohu Európskej komisie, opísanú v článku 159 Zmluvy o EÚ, predložiť každé tri roky správu o hospodárskej a sociálnej kohézii v Európe;

| 7. | so zreteľom na centrálny význam, ktorý tieto správy o kohézii v minulosti mali pre diskusie o kohéznej politike a jej ďalšom rozvoji; |
| --- | --- |

7.

so zreteľom na centrálny význam, ktorý tieto správy o kohézii v minulosti mali pre diskusie o kohéznej politike a jej ďalšom rozvoji;

| 8. | so zreteľom na to, že štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii, ktorú Európska komisia predložila 30. mája 2007, predstavuje hlavný príspevok týkajúci sa súčasného stavu kohéznej politiky v Európe a začiatok diskusie o budúcom smerovaní regionálnej politiky; |
| --- | --- |

8.

so zreteľom na to, že štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii, ktorú Európska komisia predložila 30. mája 2007, predstavuje hlavný príspevok týkajúci sa súčasného stavu kohéznej politiky v Európe a začiatok diskusie o budúcom smerovaní regionálnej politiky;

| 9. | so zreteľom na skutočnosť, že budúca diskusia o smerovaní kohéznej politiky bude úzko spätá s dotazníkom Európskej komisie o budúcej rozpočtovej reforme EÚ, ktorý bude uverejnený v septembri; |
| --- | --- |

9.

so zreteľom na skutočnosť, že budúca diskusia o smerovaní kohéznej politiky bude úzko spätá s dotazníkom Európskej komisie o budúcej rozpočtovej reforme EÚ, ktorý bude uverejnený v septembri;

| 10. | so zreteľom na skutočnosť, že v súčasnosti ešte nejde o vytváranie unáhlených záverov týkajúcich sa kohéznej politiky po roku 2013 na základe dnešného stavu údajov, ale že je nutné v nasledujúcich rokoch rozumne štruktúrovať diskusie vo Výbore regiónov a diskusie s inými európskymi inštitúciami, vytvárať fóra spolupráce a diskusné fóra a postupne napredovať v diskusiách; |
| --- | --- |

10.

so zreteľom na skutočnosť, že v súčasnosti ešte nejde o vytváranie unáhlených záverov týkajúcich sa kohéznej politiky po roku 2013 na základe dnešného stavu údajov, ale že je nutné v nasledujúcich rokoch rozumne štruktúrovať diskusie vo Výbore regiónov a diskusie s inými európskymi inštitúciami, vytvárať fóra spolupráce a diskusné fóra a postupne napredovať v diskusiách;

Prínos kohéznej politiky

| 11. | podporuje tvrdenie Európskej komisie, že prínos európskej kohéznej politiky sa odráža nielen v podpore rastu a zamestnanosti v zaostávajúcich regiónoch, ale že sa pozitívne prejavuje aj v mnohých aspektoch tvorby programov, realizácie, zapájania miestnych a regionálnych aktérov, ako aj v posilnení administratívnych schopností; |
| --- | --- |

11.

podporuje tvrdenie Európskej komisie, že prínos európskej kohéznej politiky sa odráža nielen v podpore rastu a zamestnanosti v zaostávajúcich regiónoch, ale že sa pozitívne prejavuje aj v mnohých aspektoch tvorby programov, realizácie, zapájania miestnych a regionálnych aktérov, ako aj v posilnení administratívnych schopností;

| 12. | považuje rozsiahle zhodnotenie prínosu európskej kohéznej politiky za hlavnú úlohu, aby tak bolo možné aj v budúcnosti zabezpečiť dostatočnú a účinnú kohéznu politiku na európskej úrovni; |
| --- | --- |

12.

považuje rozsiahle zhodnotenie prínosu európskej kohéznej politiky za hlavnú úlohu, aby tak bolo možné aj v budúcnosti zabezpečiť dostatočnú a účinnú kohéznu politiku na európskej úrovni;

| 13. | ľutuje, že správa o kohézii nezohľadnila rozsiahle analýzy Výboru regiónov a Európskeho parlamentu o pákovom efekte kohéznej politiky. V týchto stanoviskách bol po prvýkrát vytvorený rámec na zachytenie rôznych dimenzií prínosu európskej kohéznej politiky. Výbor svoje výhľadové stanovisko na tému pákového efektu kohéznej politiky považuje za vhodný obsahový rámec pre jednotné hodnotenie európskeho prínosu; |
| --- | --- |

13.

ľutuje, že správa o kohézii nezohľadnila rozsiahle analýzy Výboru regiónov a Európskeho parlamentu o pákovom efekte kohéznej politiky. V týchto stanoviskách bol po prvýkrát vytvorený rámec na zachytenie rôznych dimenzií prínosu európskej kohéznej politiky. Výbor svoje výhľadové stanovisko na tému pákového efektu kohéznej politiky považuje za vhodný obsahový rámec pre jednotné hodnotenie európskeho prínosu;

| 14. | vyzýva preto európske inštitúcie, aby v rámci ďalších diskusií dospeli k dohode o spoločnej koncepcii na určenie európskeho prínosu kohéznej politiky; |
| --- | --- |

14.

vyzýva preto európske inštitúcie, aby v rámci ďalších diskusií dospeli k dohode o spoločnej koncepcii na určenie európskeho prínosu kohéznej politiky;

Hospodárska, sociálna a územná situácia a trendy v členských štátoch

| 15. | vníma rozsiahlu analýzu hospodárskych, sociálnych a územných trendov v členských štátoch ako parameter, ktorý umožňuje zhodnotiť kohéznu politiku a určiť jej budúce smerovanie; |
| --- | --- |

15.

vníma rozsiahlu analýzu hospodárskych, sociálnych a územných trendov v členských štátoch ako parameter, ktorý umožňuje zhodnotiť kohéznu politiku a určiť jej budúce smerovanie;

Hospodárska kohézia

| 16. | poukazuje na to, že hospodársky vývoj v bývalých krajinách kohézie (Španielsko, Grécko, Portugalsko a predovšetkým Írsko) viedol k ohromujúcim výsledkom. Tak sa Írsko vďaka sústavným vysokým mieram rastu vyvinulo na členskú krajinu s druhým najvyšším HDP na obyvateľa v Európskej únii; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že hospodársky vývoj v bývalých krajinách kohézie (Španielsko, Grécko, Portugalsko a predovšetkým Írsko) viedol k ohromujúcim výsledkom. Tak sa Írsko vďaka sústavným vysokým mieram rastu vyvinulo na členskú krajinu s druhým najvyšším HDP na obyvateľa v Európskej únii;

| 17. | zdôrazňuje rýchlosť, akou sčasti prebiehal proces zmenšovania rozdielov v nových členských krajinách Európskej únie. HDP troch pobaltských štátov sa za obdobie od roku 1995 do roku 2005 takmer zdvojnásobil; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje rýchlosť, akou sčasti prebiehal proces zmenšovania rozdielov v nových členských krajinách Európskej únie. HDP troch pobaltských štátov sa za obdobie od roku 1995 do roku 2005 takmer zdvojnásobil;

| 18. | víta skutočnosť, že sa rozdiel medzi 20 % najprosperujúcejších regiónov a 20 % najchudobnejších regiónov v EÚ v období od roku 1995 do roku 2004 znížil zo 4,1 na 3,4. Výbor regiónov ale poukazuje na to, že príslušné regióny na dolnom konci rebríčka prosperity v roku 1995 ešte neboli členmi EÚ a že sa opisované sociálno-hospodárske rozdiely vo vnútri Európskej únie rozšírením EÚ podstatne zvýšili; |
| --- | --- |

18.

víta skutočnosť, že sa rozdiel medzi 20 % najprosperujúcejších regiónov a 20 % najchudobnejších regiónov v EÚ v období od roku 1995 do roku 2004 znížil zo 4,1 na 3,4. Výbor regiónov ale poukazuje na to, že príslušné regióny na dolnom konci rebríčka prosperity v roku 1995 ešte neboli členmi EÚ a že sa opisované sociálno-hospodárske rozdiely vo vnútri Európskej únie rozšírením EÚ podstatne zvýšili;

| 19. | zdôrazňuje poznatok, že od roku 1995 do roku 2005 vykazovalo 5 regiónov EÚ 15 napriek HDP nad prahom 75 % negatívny hospodársky rast. V rovnakom období zvýšili všetky hlavné mestá EÚ okrem nemeckého hlavného mesta svoj podiel na národnom HDP alebo si aspoň udržali rovnakú úroveň; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje poznatok, že od roku 1995 do roku 2005 vykazovalo 5 regiónov EÚ 15 napriek HDP nad prahom 75 % negatívny hospodársky rast. V rovnakom období zvýšili všetky hlavné mestá EÚ okrem nemeckého hlavného mesta svoj podiel na národnom HDP alebo si aspoň udržali rovnakú úroveň;

| 20. | poukazuje na tvrdenia správy o kohézii, že napriek vysokej miere rastu v nových členských krajinách môže proces konvergencie trvať ešte aj 20 rokov, kým sa podarí v celom Spoločenstve prekročiť stanovený prah 75 % HDP. Tieto časové odhady sa však podarí splniť len v prípade zodpovedajúco pozitívneho priebehu hospodárskeho vývoja; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na tvrdenia správy o kohézii, že napriek vysokej miere rastu v nových členských krajinách môže proces konvergencie trvať ešte aj 20 rokov, kým sa podarí v celom Spoločenstve prekročiť stanovený prah 75 % HDP. Tieto časové odhady sa však podarí splniť len v prípade zodpovedajúco pozitívneho priebehu hospodárskeho vývoja;

| 21. | v tejto súvislosti rovnako ako Komisia dúfa, že v prípade nezmeneného postupu hospodárskeho rastu v nových členských krajinách by v roku 2016 mohlo 6 z 12 krajín dosiahnuť hraničnú hodnotu 75 % priemeru EÚ v ukazovateli HDP na obyvateľa; |
| --- | --- |

21.

v tejto súvislosti rovnako ako Komisia dúfa, že v prípade nezmeneného postupu hospodárskeho rastu v nových členských krajinách by v roku 2016 mohlo 6 z 12 krajín dosiahnuť hraničnú hodnotu 75 % priemeru EÚ v ukazovateli HDP na obyvateľa;

| 22. | berie na vedomie konštatovanie zo správy o kohézii, že konvergenčná priepasť sa dá vysvetliť rozdielmi v miere produktivity a zamestnanosti na regionálnej úrovni a poukazuje na to, že HDP na obyvateľa je aj naďalej dôležitým indikátorom konvergenčnej priepasti a všeobecného blahobytu; |
| --- | --- |

22.

berie na vedomie konštatovanie zo správy o kohézii, že konvergenčná priepasť sa dá vysvetliť rozdielmi v miere produktivity a zamestnanosti na regionálnej úrovni a poukazuje na to, že HDP na obyvateľa je aj naďalej dôležitým indikátorom konvergenčnej priepasti a všeobecného blahobytu;

| 23. | s obavami berie na vedomie konštatovanie zo správy o kohézii, podľa ktorého došlo v uplynulých rokoch k vzájomnému priblíženiu medzi členskými krajinami, avšak súčasne sa prehĺbili rozvojové rozdiely v rámci členských štátov. Výbor regiónov vyzýva, aby sa v budúcnosti preskúmali aj prípadné rozdiely v rámci jednotlivých regiónov; |
| --- | --- |

23.

s obavami berie na vedomie konštatovanie zo správy o kohézii, podľa ktorého došlo v uplynulých rokoch k vzájomnému priblíženiu medzi členskými krajinami, avšak súčasne sa prehĺbili rozvojové rozdiely v rámci členských štátov. Výbor regiónov vyzýva, aby sa v budúcnosti preskúmali aj prípadné rozdiely v rámci jednotlivých regiónov;

| 24. | zdôrazňuje výroky zo správy o kohézii týkajúce sa kľúčových faktorov regionálnej konkurencieschopnosti, podľa ktorých majú osobitný význam tieto faktory:






  — | spoľahlivé makroekonomické rámcové podmienky, |
| --- | --- | --- |

24.

zdôrazňuje výroky zo správy o kohézii týkajúce sa kľúčových faktorov regionálnej konkurencieschopnosti, podľa ktorých majú osobitný význam tieto faktory:

—

spoľahlivé makroekonomické rámcové podmienky,

| — | účinná a výkonná správa, |
| --- | --- |

—

účinná a výkonná správa,

| — | existujúca materiálna a nemateriálna infraštruktúra v oblasti dopravy, energetiky, zásobovania a nakladania s odpadmi, IT a pod., ako aj sociálne služby a |
| --- | --- |

—

existujúca materiálna a nemateriálna infraštruktúra v oblasti dopravy, energetiky, zásobovania a nakladania s odpadmi, IT a pod., ako aj sociálne služby a

| — | schopnosť inovácie a novátorská činnosť na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

—

schopnosť inovácie a novátorská činnosť na regionálnej úrovni;

| — | ochrana životného prostredia a životné podmienky; |
| --- | --- |

—

ochrana životného prostredia a životné podmienky;

| 25. | vzhľadom na výdavky v oblasti výskumu a vývoja v regiónoch s obavami konštatuje, že vo viac ako 100 regiónoch v Európe sú výdavky na výskum a vývoj pod hranicou 1 % HDP, zatiaľ čo správa súčasne konštatuje, že existuje priama úmernosť medzi schopnosťou inovácie a hospodárskou výkonnosťou a vývojom; |
| --- | --- |

25.

vzhľadom na výdavky v oblasti výskumu a vývoja v regiónoch s obavami konštatuje, že vo viac ako 100 regiónoch v Európe sú výdavky na výskum a vývoj pod hranicou 1 % HDP, zatiaľ čo správa súčasne konštatuje, že existuje priama úmernosť medzi schopnosťou inovácie a hospodárskou výkonnosťou a vývojom;

| 26. | zdôrazňuje tvrdenia uvedené v správe o kohézii, že konkurencieschopnosť regiónov bude závisieť aj od schopnosti trvalo zabezpečiť kvalifikované pracovné sily prostredníctvom investícií do ľudského kapitálu a v tejto súvislosti konštatuje, že rozdiely v úrovni kvalifikácie sú medzi regiónmi podstatne vyššie než medzi členskými štátmi v Európskej únii; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje tvrdenia uvedené v správe o kohézii, že konkurencieschopnosť regiónov bude závisieť aj od schopnosti trvalo zabezpečiť kvalifikované pracovné sily prostredníctvom investícií do ľudského kapitálu a v tejto súvislosti konštatuje, že rozdiely v úrovni kvalifikácie sú medzi regiónmi podstatne vyššie než medzi členskými štátmi v Európskej únii;

| 27. | považuje za obzvlášť povážlivé, že podiel mladých ľudí vo veku od 25 do 34 rokov s terciárnym vzdelaním je v zaostávajúcich regiónoch o 5 percent nižší než v iných regiónoch; |
| --- | --- |

27.

považuje za obzvlášť povážlivé, že podiel mladých ľudí vo veku od 25 do 34 rokov s terciárnym vzdelaním je v zaostávajúcich regiónoch o 5 percent nižší než v iných regiónoch;

| 28. | poukazuje však aj na to, že v mnohých zaostávajúcich regiónoch bolo podniknuté výrazné úsilie o zmenšenie týchto rozdielov. Toto úsilie však často nie je na prospech samotnému regiónu, pretože po ukončení vzdelania mnohí títo ľudia takéto slabo rozvinuté regióny opustia. Preto musí kohézna politika v budúcnosti vo väčšej miere zohľadňovať aj aspekty týkajúce sa populačnej politiky a pomôcť vytvárať atraktívne alternatívy k vysťahovaniu; |
| --- | --- |

28.

poukazuje však aj na to, že v mnohých zaostávajúcich regiónoch bolo podniknuté výrazné úsilie o zmenšenie týchto rozdielov. Toto úsilie však často nie je na prospech samotnému regiónu, pretože po ukončení vzdelania mnohí títo ľudia takéto slabo rozvinuté regióny opustia. Preto musí kohézna politika v budúcnosti vo väčšej miere zohľadňovať aj aspekty týkajúce sa populačnej politiky a pomôcť vytvárať atraktívne alternatívy k vysťahovaniu;

| 29. | v súvislosti s budúcou úlohou energetickej politiky v oblasti kohéznej politiky poukazuje na to, že v Európe majú najnižšiu spotrebu energie na osobu členské krajiny s vysokým blahobytom. Preto aj nárast cien energie postihne predovšetkým najslabšie členské štáty a regióny EÚ; |
| --- | --- |

29.

v súvislosti s budúcou úlohou energetickej politiky v oblasti kohéznej politiky poukazuje na to, že v Európe majú najnižšiu spotrebu energie na osobu členské krajiny s vysokým blahobytom. Preto aj nárast cien energie postihne predovšetkým najslabšie členské štáty a regióny EÚ;

| 30. | zdôrazňuje preto v tejto súvislosti úlohu podpory obnoviteľných zdrojov energie a energetickú účinnosť v rámci regionálnej politiky; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje preto v tejto súvislosti úlohu podpory obnoviteľných zdrojov energie a energetickú účinnosť v rámci regionálnej politiky;

Sociálna kohézia

| 31. | s obavami prijíma konštatovania správy o kohézii, že cieľ 70 % miery zamestnanosti obyvateľstva v produktívnom veku, stanovený v rámci lisabonského procesu, nebude ešte dlhšiu dobu dosiahnutý; |
| --- | --- |

31.

s obavami prijíma konštatovania správy o kohézii, že cieľ 70 % miery zamestnanosti obyvateľstva v produktívnom veku, stanovený v rámci lisabonského procesu, nebude ešte dlhšiu dobu dosiahnutý;

| 32. | považuje boj proti nezamestnanosti mladých ľudí za dôležitú úlohu kohéznej politiky a zdôrazňuje tvrdenia správy o kohézii, že miera nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá dosahuje 18,6 % je dvojnásobne vyššia než všeobecná miera nezamestnanosti; |
| --- | --- |

32.

považuje boj proti nezamestnanosti mladých ľudí za dôležitú úlohu kohéznej politiky a zdôrazňuje tvrdenia správy o kohézii, že miera nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá dosahuje 18,6 % je dvojnásobne vyššia než všeobecná miera nezamestnanosti;

| 33. | podčiarkuje výrok správy o kohézii, že sa regionálne rozdiely v mierach nezamestnanosti v Európskej únii v uplynulých rokoch zmenšili, pričom sa rozdiel medzi najprosperujúcejšími a najchudobnejšími 10 % regiónov znížil v období rokov 2000-2005 z 19 na 16 percentuálnych bodov; |
| --- | --- |

33.

podčiarkuje výrok správy o kohézii, že sa regionálne rozdiely v mierach nezamestnanosti v Európskej únii v uplynulých rokoch zmenšili, pričom sa rozdiel medzi najprosperujúcejšími a najchudobnejšími 10 % regiónov znížil v období rokov 2000-2005 z 19 na 16 percentuálnych bodov;

| 34. | skutočnosť, že miera nezamestnanosti v zaostávajúcich regiónoch v období rokov 2000-2005 poklesla v priemere z 13,4 % na 12,4 % vníma ako dôkaz úspechu kohéznej politiky. Súčasne však poukazuje na to, že miera nezamestnanosti v 17 zaostávajúcich regiónoch vzrástla o viac ako dva percentuálne body a že rozvinutejšie regióny dosahovali v rovnakom období priemernú mieru nezamestnanosti okolo 8 %, čo znamená, že rozdiel v priemerných mierach nezamestnanosti medzi týmito dvomi skupinami regiónov je ešte vždy viac ako 50 %. Boj proti nezamestnanosti v zaostávajúcich regiónoch preto zostáva aj naďalej jedným z hlavných cieľov kohéznej politiky; |
| --- | --- |

34.

skutočnosť, že miera nezamestnanosti v zaostávajúcich regiónoch v období rokov 2000-2005 poklesla v priemere z 13,4 % na 12,4 % vníma ako dôkaz úspechu kohéznej politiky. Súčasne však poukazuje na to, že miera nezamestnanosti v 17 zaostávajúcich regiónoch vzrástla o viac ako dva percentuálne body a že rozvinutejšie regióny dosahovali v rovnakom období priemernú mieru nezamestnanosti okolo 8 %, čo znamená, že rozdiel v priemerných mierach nezamestnanosti medzi týmito dvomi skupinami regiónov je ešte vždy viac ako 50 %. Boj proti nezamestnanosti v zaostávajúcich regiónoch preto zostáva aj naďalej jedným z hlavných cieľov kohéznej politiky;

| 35. | zdôrazňuje tvrdenia Komisie týkajúce sa vplyvu demografických zmien na hospodársku a sociálnu kohéziu, podľa ktorých zníženie pôrodnosti z dlhodobého hľadiska výrazne zbrzdí hospodársky rozvoj v Európe. Podľa toho sa do roku 2011 počíta len s miernym vplyvom, keďže dovtedy budú ešte hospodársky aktívne populačne silné ročníky, v období rokov 2012-2017 sa úbytok mladých pracovných síl bude dať kompenzovať vyššou mierou zamestnanosti, po roku 2017 však tieto možnosti budú vyčerpané. Preto je potrebné konať predovšetkým v oblasti populačnej politiky jednotlivých členských štátov. Súčasne je však potrebné pri tvorbe budúcej kohéznej politiky venovať zvýšenú pozornosť aj demografickým faktorom. Pritom je potrebné viac zohľadniť aj rozdielny demografický vývoj v regiónoch, keďže vplyv demografických zmien sa môže prejaviť v niektorých regiónoch podstatne skôr, a tam sú potrebné možnosti včas reagovať; |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje tvrdenia Komisie týkajúce sa vplyvu demografických zmien na hospodársku a sociálnu kohéziu, podľa ktorých zníženie pôrodnosti z dlhodobého hľadiska výrazne zbrzdí hospodársky rozvoj v Európe. Podľa toho sa do roku 2011 počíta len s miernym vplyvom, keďže dovtedy budú ešte hospodársky aktívne populačne silné ročníky, v období rokov 2012-2017 sa úbytok mladých pracovných síl bude dať kompenzovať vyššou mierou zamestnanosti, po roku 2017 však tieto možnosti budú vyčerpané. Preto je potrebné konať predovšetkým v oblasti populačnej politiky jednotlivých členských štátov. Súčasne je však potrebné pri tvorbe budúcej kohéznej politiky venovať zvýšenú pozornosť aj demografickým faktorom. Pritom je potrebné viac zohľadniť aj rozdielny demografický vývoj v regiónoch, keďže vplyv demografických zmien sa môže prejaviť v niektorých regiónoch podstatne skôr, a tam sú potrebné možnosti včas reagovať;

| 36. | s obavami si všíma, že okrem všeobecného trendu nízkej pôrodnosti zaznamenalo 77 oblastí spadajúcich do kategórie NUTS 2 v období rokov 2000-2004 aj sčasti značnú emigráciu (predovšetkým mladých ľudí). Hospodárske a sociálne možnosti rozvoja týchto oblastí sú spojením týchto dvoch fenoménov ešte viac obmedzené; |
| --- | --- |

36.

s obavami si všíma, že okrem všeobecného trendu nízkej pôrodnosti zaznamenalo 77 oblastí spadajúcich do kategórie NUTS 2 v období rokov 2000-2004 aj sčasti značnú emigráciu (predovšetkým mladých ľudí). Hospodárske a sociálne možnosti rozvoja týchto oblastí sú spojením týchto dvoch fenoménov ešte viac obmedzené;

| 37. | poukazuje na to, že v mnohých veľkomestách je trend relatívneho úbytku obyvateľstva sprevádzaný rastom populácie v okolí. Tento proces prebieha paralelne s rastom vnútromestských rozdielov týkajúcich sa zamestnania alebo pomeru migrantov medzi obyvateľmi, čo je veľkou skúškou integračných schopností miest; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na to, že v mnohých veľkomestách je trend relatívneho úbytku obyvateľstva sprevádzaný rastom populácie v okolí. Tento proces prebieha paralelne s rastom vnútromestských rozdielov týkajúcich sa zamestnania alebo pomeru migrantov medzi obyvateľmi, čo je veľkou skúškou integračných schopností miest;

| 38. | podotýka, že analýzy na tému chudoby a kohézie v správe o kohézii sú kvôli rôznym referenčným obdobiam a chýbajúcim možnostiam porovnania s tvrdeniami z predchádzajúcich správ čiastočne len opisné a bez jasného hodnotenia súvislostí v rámci kohéznej politiky a vyzýva Komisiu, aby týmto súvislostiam vo svojej ďalšej priebežnej správe o hospodárskej a sociálnej kohézii venovala viac pozornosti; |
| --- | --- |

38.

podotýka, že analýzy na tému chudoby a kohézie v správe o kohézii sú kvôli rôznym referenčným obdobiam a chýbajúcim možnostiam porovnania s tvrdeniami z predchádzajúcich správ čiastočne len opisné a bez jasného hodnotenia súvislostí v rámci kohéznej politiky a vyzýva Komisiu, aby týmto súvislostiam vo svojej ďalšej priebežnej správe o hospodárskej a sociálnej kohézii venovala viac pozornosti;

Územná kohézia

| 39. | poukazuje na tvrdenie správy o kohézii, že rast rozvojových rozdielov medzi členskými štátmi je spôsobený predovšetkým rastom metropolitných regiónov a podporuje konštatovanie Komisie, že na ďalší rozvoj regionálnej politiky sú v členských štátoch potrebné politické prístupy zamerané na rast a zamestnanosť; |
| --- | --- |

39.

poukazuje na tvrdenie správy o kohézii, že rast rozvojových rozdielov medzi členskými štátmi je spôsobený predovšetkým rastom metropolitných regiónov a podporuje konštatovanie Komisie, že na ďalší rozvoj regionálnej politiky sú v členských štátoch potrebné politické prístupy zamerané na rast a zamestnanosť;

| 40. | víta v tejto súvislosti skutočnosť, že bol po prvýkrát do analýzy správy o kohézii zahrnutý aj európsky audit stredne veľkých miest a poukazuje v tejto súvislosti na rôznorodé vzájomné pôsobenie mesta a jeho okolia, napr. vzhľadom na denné dochádzanie za prácou; |
| --- | --- |

40.

víta v tejto súvislosti skutočnosť, že bol po prvýkrát do analýzy správy o kohézii zahrnutý aj európsky audit stredne veľkých miest a poukazuje v tejto súvislosti na rôznorodé vzájomné pôsobenie mesta a jeho okolia, napr. vzhľadom na denné dochádzanie za prácou;

| 41. | poukazuje na pretrvávajúce zaostávanie v rozvoji mnohých najokrajovejších oblastí Európskej únie a berie na vedomie veľmi rôzne a významné výzvy v horských a riedko osídlených oblastiach a na ostrovoch Európskej únie, na ktoré poukazuje správa o kohézii, pokiaľ ide o poskytovanie základných služieb a vytvorenie základnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na pretrvávajúce zaostávanie v rozvoji mnohých najokrajovejších oblastí Európskej únie a berie na vedomie veľmi rôzne a významné výzvy v horských a riedko osídlených oblastiach a na ostrovoch Európskej únie, na ktoré poukazuje správa o kohézii, pokiaľ ide o poskytovanie základných služieb a vytvorenie základnej infraštruktúry;

| 42. | zdôrazňuje výzvu, pred ktorou stoja mnohé vidiecke oblasti: zastaviť migráciu z týchto oblastí resp. ju formovať tak, aby ňou tieto oblasti netrpeli. Pritom nesmú byť podcenené enormné štrukturálne zmeny, ktoré ešte budú prebiehať v nových členských krajinách kvôli vysokému podielu zamestnanosti v poľnohospodárskom odvetví. Existuje reálna obava, že tieto migračné trendy budú v mnohých vidieckych oblastiach EÚ aj naďalej pretrvávať. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka by mal preto pri riešení týchto výziev zohrávať dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje výzvu, pred ktorou stoja mnohé vidiecke oblasti: zastaviť migráciu z týchto oblastí resp. ju formovať tak, aby ňou tieto oblasti netrpeli. Pritom nesmú byť podcenené enormné štrukturálne zmeny, ktoré ešte budú prebiehať v nových členských krajinách kvôli vysokému podielu zamestnanosti v poľnohospodárskom odvetví. Existuje reálna obava, že tieto migračné trendy budú v mnohých vidieckych oblastiach EÚ aj naďalej pretrvávať. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka by mal preto pri riešení týchto výziev zohrávať dôležitú úlohu;

| 43. | poukazuje v tejto súvislosti na vzťahy medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a zdôrazňuje konštatovanie správy o kohézii, že pre integrovaný rozvoj týchto oblastí sú potrebné zosúladené koncepcie využitia územia a strategické riadenie územného plánovania. Neodškriepiteľnou skutočnosťou pritom zostáva, že mestá slúžia ako póly rozvoja pre vidiecke oblasti; |
| --- | --- |

43.

poukazuje v tejto súvislosti na vzťahy medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a zdôrazňuje konštatovanie správy o kohézii, že pre integrovaný rozvoj týchto oblastí sú potrebné zosúladené koncepcie využitia územia a strategické riadenie územného plánovania. Neodškriepiteľnou skutočnosťou pritom zostáva, že mestá slúžia ako póly rozvoja pre vidiecke oblasti;

| 44. | ľutuje v tejto súvislosti, že práce Rady a Výboru regiónov týkajúce sa územnej agendy a „Charty z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest“ neboli v správe o kohézii zohľadnené a poukazuje predovšetkým na závery nemeckého predsedníctva Rady EÚ týkajúce sa neformálneho stretnutia ministrov o rozvoji miest a územnej súdržnosti 24. a 25. mája 2007 v Lipsku; |
| --- | --- |

44.

ľutuje v tejto súvislosti, že práce Rady a Výboru regiónov týkajúce sa územnej agendy a „Charty z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest“ neboli v správe o kohézii zohľadnené a poukazuje predovšetkým na závery nemeckého predsedníctva Rady EÚ týkajúce sa neformálneho stretnutia ministrov o rozvoji miest a územnej súdržnosti 24. a 25. mája 2007 v Lipsku;

| 45. | vyzýva Európsku komisiu, aby Výbor regiónov v ranom štádiu zapojila do vypracovania správ uvedených v záveroch z Lipska (strategická správa s analýzou toho, ako sa podporujúco prejaví zohľadnenie mestského a územného rozmeru v programoch štrukturálnych fondov na integrovaný rozvoj miest a územnú súdržnosť do 1. apríla 2010; správa o územnej súdržnosti ako príspevok k diskusii o vytváraní synergií medzi prioritami v rámci územnej agendy a Charty z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest do roku 2008); |
| --- | --- |

45.

vyzýva Európsku komisiu, aby Výbor regiónov v ranom štádiu zapojila do vypracovania správ uvedených v záveroch z Lipska (strategická správa s analýzou toho, ako sa podporujúco prejaví zohľadnenie mestského a územného rozmeru v programoch štrukturálnych fondov na integrovaný rozvoj miest a územnú súdržnosť do 1. apríla 2010; správa o územnej súdržnosti ako príspevok k diskusii o vytváraní synergií medzi prioritami v rámci územnej agendy a Charty z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest do roku 2008);

| 46. | podporuje po prvé diskusiu o obsahu územnej kohézie a vhodných ukazovateľoch, ktorá v súčasnosti prebieha v Európskom parlamente a po druhé podporuje žiadosť Rady adresovanú slovinskému predsedníctvu, aby územnú agendu a Chartu z Lipska zahrnulo do príprav summitu Európskej rady na jar 2008; |
| --- | --- |

46.

podporuje po prvé diskusiu o obsahu územnej kohézie a vhodných ukazovateľoch, ktorá v súčasnosti prebieha v Európskom parlamente a po druhé podporuje žiadosť Rady adresovanú slovinskému predsedníctvu, aby územnú agendu a Chartu z Lipska zahrnulo do príprav summitu Európskej rady na jar 2008;

Vplyv kohéznej politiky

| 47. | poukazuje na tvrdenia správy o kohézii, podľa ktorých boli štrukturálne fondy v období rokov 2000–2006 využívané prednostne v oblastiach infraštruktúry, produktívneho investovania a investícií do ľudí a prostriedky z kohézneho fondu v rovnakej miere na opatrenia v oblasti životného prostredia a dopravnú infraštruktúru; |
| --- | --- |

47.

poukazuje na tvrdenia správy o kohézii, podľa ktorých boli štrukturálne fondy v období rokov 2000–2006 využívané prednostne v oblastiach infraštruktúry, produktívneho investovania a investícií do ľudí a prostriedky z kohézneho fondu v rovnakej miere na opatrenia v oblasti životného prostredia a dopravnú infraštruktúru;

| 48. | zdôrazňuje výpočty zo správy o kohézii založené na modeli HERMIN, podľa ktorých bol absolútny HDP vo väčšine nových členských štátov v programovacom období až o 2,8 % vyšší a bolo vytvorených o 570 000 pracovných miest viac, ako by tomu bolo bývalo bez realizácie kohéznej politiky. Do roku 2015 sa po zarátaní programovacieho obdobia rokov 2007-2013 očakáva vplyv v oblasti HDP vo výške až do 9,3 % a 2 milióny novovytvorených pracovných miest. Výbor to považuje za dobrý základ pre hodnotenie vplyvov kohéznej politiky; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje výpočty zo správy o kohézii založené na modeli HERMIN, podľa ktorých bol absolútny HDP vo väčšine nových členských štátov v programovacom období až o 2,8 % vyšší a bolo vytvorených o 570 000 pracovných miest viac, ako by tomu bolo bývalo bez realizácie kohéznej politiky. Do roku 2015 sa po zarátaní programovacieho obdobia rokov 2007-2013 očakáva vplyv v oblasti HDP vo výške až do 9,3 % a 2 milióny novovytvorených pracovných miest. Výbor to považuje za dobrý základ pre hodnotenie vplyvov kohéznej politiky;

| 49. | poukazuje na výpočty podľa modelu EcoMod, podľa ktorých vzrastie HDP na Slovensku, v Litve, Lotyšsku a Bulharsku do roku 2020 o 15 % v porovnaní so súčasným stavom; |
| --- | --- |

49.

poukazuje na výpočty podľa modelu EcoMod, podľa ktorých vzrastie HDP na Slovensku, v Litve, Lotyšsku a Bulharsku do roku 2020 o 15 % v porovnaní so súčasným stavom;

| 50. | podčiarkuje konštatovania správy o kohézii, že v oblastiach cieľa 2 vo Francúzsku, Nemecku, Holandsku, Španielsku, Švédsku a Veľkej Británii vzniklo v programovacom období rokov 2000-2006 celkovo 450 000 nových pracovných miest; |
| --- | --- |

50.

podčiarkuje konštatovania správy o kohézii, že v oblastiach cieľa 2 vo Francúzsku, Nemecku, Holandsku, Španielsku, Švédsku a Veľkej Británii vzniklo v programovacom období rokov 2000-2006 celkovo 450 000 nových pracovných miest;

| 51. | pozitívne hodnotí výsledky správy o kohézii, podľa ktorých došlo v tematických intervenčných oblastiach kohéznej politiky k výrazným zlepšeniam. Napríklad v oblasti dopravnej infraštruktúry sa v období rokov 1995-2004 zvýšila hustota diaľničnej siete v Španielsku a Portugalsku o zhruba 48 % resp. 200 %; |
| --- | --- |

51.

pozitívne hodnotí výsledky správy o kohézii, podľa ktorých došlo v tematických intervenčných oblastiach kohéznej politiky k výrazným zlepšeniam. Napríklad v oblasti dopravnej infraštruktúry sa v období rokov 1995-2004 zvýšila hustota diaľničnej siete v Španielsku a Portugalsku o zhruba 48 % resp. 200 %;

| 52. | zdôrazňuje skutočnosť, že vzhľadom na infraštruktúru v oblasti životného prostredia viedlo v období rokov 1993-2002 využitie kohézneho fondu v krajinách, ktoré z neho čerpali k nárastu verejných výdavkov o 37 %; |
| --- | --- |

52.

zdôrazňuje skutočnosť, že vzhľadom na infraštruktúru v oblasti životného prostredia viedlo v období rokov 1993-2002 využitie kohézneho fondu v krajinách, ktoré z neho čerpali k nárastu verejných výdavkov o 37 %;

| 53. | preto dospel k rovnakému záveru ako správa o kohézii, že výdavky na budovanie infraštruktúry v oblasti životného prostredia (najmä zásobovanie a nakladanie s odpadom) budú aj v budúcnosti mať osobitný význam; |
| --- | --- |

53.

preto dospel k rovnakému záveru ako správa o kohézii, že výdavky na budovanie infraštruktúry v oblasti životného prostredia (najmä zásobovanie a nakladanie s odpadom) budú aj v budúcnosti mať osobitný význam;

| 54. | vyzdvihuje osobitnú úlohu kohéznej politiky pri podpore výskumu a vývoja v regiónoch. Štrukturálne fondy sa na výdavkoch v týchto krajinách v oblasti výskumu a vývoja podieľali v rozmedzí 5 % v Španielsku a 18 % v Litve; |
| --- | --- |

54.

vyzdvihuje osobitnú úlohu kohéznej politiky pri podpore výskumu a vývoja v regiónoch. Štrukturálne fondy sa na výdavkoch v týchto krajinách v oblasti výskumu a vývoja podieľali v rozmedzí 5 % v Španielsku a 18 % v Litve;

| 55. | nepovažuje výroky správy o osobitnom vplyve kohéznej politiky na malé a stredné podniky za dostatočné a vyzýva Komisiu, aby sa v nasledujúcej priebežnej správe viac zamerala na účinok štrukturálnej politiky na MSP; |
| --- | --- |

55.

nepovažuje výroky správy o osobitnom vplyve kohéznej politiky na malé a stredné podniky za dostatočné a vyzýva Komisiu, aby sa v nasledujúcej priebežnej správe viac zamerala na účinok štrukturálnej politiky na MSP;

| 56. | zdôrazňuje význam kohéznej politiky pre rozvoj ľudských zdrojov. Za uplynulé programovacie obdobie bolo na zlepšenie prístupu žien na trh práce (6 %), podporu zlepšenia adaptability pracovných síl (22 %), opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania (23 %), rovnosť postavenia a sociálne začlenenie (18 %) a aktívnu politiku na pracovnom trhu (30 %) vynaložených približne 69 miliárd EUR. Podľa správy o kohézii to umožnilo zvýšenie pracovnej produktivity o 5 %; |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje význam kohéznej politiky pre rozvoj ľudských zdrojov. Za uplynulé programovacie obdobie bolo na zlepšenie prístupu žien na trh práce (6 %), podporu zlepšenia adaptability pracovných síl (22 %), opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania (23 %), rovnosť postavenia a sociálne začlenenie (18 %) a aktívnu politiku na pracovnom trhu (30 %) vynaložených približne 69 miliárd EUR. Podľa správy o kohézii to umožnilo zvýšenie pracovnej produktivity o 5 %;

| 57. | hodnotí opatrenia pre vidiecke oblasti v hodnote 14 miliárd EUR realizované v uplynulom programovacom období v rámci usmerňovacej sekcie EPUZF v zásade pozitívne. Súčasne sa poukazuje na skutočnosť, že koordinácia medzi nástrojmi regionálnej politiky a poľnohospodárskej politiky pre rozvoj vidieka musí byť v budúcnosti lepšie navzájom zosúladená, najmä so zreteľom na dosiahnutie lisabonských cieľov. Práve to je jednou z najväčších výziev prebiehajúceho programovacieho obdobia, najmä keďže nástroj pre vidiek po prvýkrát už nie je súčasťou regionálnej politiky; |
| --- | --- |

57.

hodnotí opatrenia pre vidiecke oblasti v hodnote 14 miliárd EUR realizované v uplynulom programovacom období v rámci usmerňovacej sekcie EPUZF v zásade pozitívne. Súčasne sa poukazuje na skutočnosť, že koordinácia medzi nástrojmi regionálnej politiky a poľnohospodárskej politiky pre rozvoj vidieka musí byť v budúcnosti lepšie navzájom zosúladená, najmä so zreteľom na dosiahnutie lisabonských cieľov. Práve to je jednou z najväčších výziev prebiehajúceho programovacieho obdobia, najmä keďže nástroj pre vidiek po prvýkrát už nie je súčasťou regionálnej politiky;

| 58. | zdôrazňuje pozitívnu úlohu programu INTERREG, pomocou ktorého bolo v programovacom období rokov 2000-2006 investovaných celkovo 5,8 miliárd EUR do cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce. Práve v oblasti spolupráce na hraniciach a výmeny skúseností na európskej úrovni majú tieto programy svoje stále miesto, aby tak napomáhali zrastaniu európskych regiónov; |
| --- | --- |

58.

zdôrazňuje pozitívnu úlohu programu INTERREG, pomocou ktorého bolo v programovacom období rokov 2000-2006 investovaných celkovo 5,8 miliárd EUR do cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce. Práve v oblasti spolupráce na hraniciach a výmeny skúseností na európskej úrovni majú tieto programy svoje stále miesto, aby tak napomáhali zrastaniu európskych regiónov;

| 59. | pozitívne hodnotí aj opatrenia v rámci URBAN II, z ktorých v uplynulom programovacom období profitovalo 70 miest a 2,2 milióna obyvateľov pri riešení sociálnych a hospodárskych problémov v mestských oblastiach. Súčasne však pretrváva potreba konania v oblasti zvyšovania účinnosti opatrení politiky miest v rámci kohéznej politiky na podporu rastu a zamestnanosti v rámci operačných programov; |
| --- | --- |

59.

pozitívne hodnotí aj opatrenia v rámci URBAN II, z ktorých v uplynulom programovacom období profitovalo 70 miest a 2,2 milióna obyvateľov pri riešení sociálnych a hospodárskych problémov v mestských oblastiach. Súčasne však pretrváva potreba konania v oblasti zvyšovania účinnosti opatrení politiky miest v rámci kohéznej politiky na podporu rastu a zamestnanosti v rámci operačných programov;

| 60. | zdôrazňuje úlohu programu EQUAL, ktorý za uplynulých 7 rokov prispel sumou 3,27 miliardy EUR k realizácii 300 projektov na podporu výmeny skúseností v oblasti uplatňovania európskej stratégie pre zamestnanosť v členských štátoch; |
| --- | --- |

60.

zdôrazňuje úlohu programu EQUAL, ktorý za uplynulých 7 rokov prispel sumou 3,27 miliardy EUR k realizácii 300 projektov na podporu výmeny skúseností v oblasti uplatňovania európskej stratégie pre zamestnanosť v členských štátoch;

| 61. | oceňuje prácu Európskej investičnej banky, ktorá v programovacom období rokov 2000-2006 investovala približne 71 % svojich prostriedkov do projektov v oblasti regionálnej politiky; |
| --- | --- |

61.

oceňuje prácu Európskej investičnej banky, ktorá v programovacom období rokov 2000-2006 investovala približne 71 % svojich prostriedkov do projektov v oblasti regionálnej politiky;

| 62. | poukazuje na to, že celkový vplyv programovacieho obdobia rokov 2000-2006 sa bude dať určiť až v roku 2008, keď budú ukončené prevody prostriedkov z tohto obdobia, a žiada preto Komisiu, aby hodnotenie programovacieho obdobia 2000-2006 bolo hlavnou témou nasledujúcej správy o kohézii; |
| --- | --- |

62.

poukazuje na to, že celkový vplyv programovacieho obdobia rokov 2000-2006 sa bude dať určiť až v roku 2008, keď budú ukončené prevody prostriedkov z tohto obdobia, a žiada preto Komisiu, aby hodnotenie programovacieho obdobia 2000-2006 bolo hlavnou témou nasledujúcej správy o kohézii;

Vplyv národnej politiky na hospodársku a sociálnu kohéziu

| 63. | konštatuje, že úsilie členských štátov v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti je potrebné vnímať v kontexte všeobecnej konsolidácie rozpočtov a národných reformných snáh s cieľom dosiahnuť ciele obnovenej Lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

63.

konštatuje, že úsilie členských štátov v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti je potrebné vnímať v kontexte všeobecnej konsolidácie rozpočtov a národných reformných snáh s cieľom dosiahnuť ciele obnovenej Lisabonskej stratégie;

| 64. | vzhľadom na uvedené skutočnosti berie na vedomie, že v mnohých členských štátoch s výnimkou krajín spadajúcich pod cieľ kohézie boli verejné investície znížené z 2,9 % HDP v roku 1993 na 2,4 % HDP v roku 2005. Naproti tomu prudko stúpli verejné investície v krajinách, ktoré pristúpili v roku 2004 a sú v priemere o 50 % vyššie než v ostatných členských štátoch; |
| --- | --- |

64.

vzhľadom na uvedené skutočnosti berie na vedomie, že v mnohých členských štátoch s výnimkou krajín spadajúcich pod cieľ kohézie boli verejné investície znížené z 2,9 % HDP v roku 1993 na 2,4 % HDP v roku 2005. Naproti tomu prudko stúpli verejné investície v krajinách, ktoré pristúpili v roku 2004 a sú v priemere o 50 % vyššie než v ostatných členských štátoch;

| 65. | konštatuje, že súčasne so zvyšovaním výdavkov prebiehali aj v nových členských štátoch konsolidačné opatrenia; |
| --- | --- |

65.

konštatuje, že súčasne so zvyšovaním výdavkov prebiehali aj v nových členských štátoch konsolidačné opatrenia;

| 66. | zdôrazňuje všeobecnú tendenciu, že napriek zložitej situácii v oblasti verejných financií dostupné prostriedky pre opatrenia v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti v oblasti investícií blízkych hospodárstvu vďaka presunom prostriedkov poklesli len minimálne alebo dokonca ešte narástli; |
| --- | --- |

66.

zdôrazňuje všeobecnú tendenciu, že napriek zložitej situácii v oblasti verejných financií dostupné prostriedky pre opatrenia v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti v oblasti investícií blízkych hospodárstvu vďaka presunom prostriedkov poklesli len minimálne alebo dokonca ešte narástli;

| 67. | ľutuje, že vzhľadom na analýzu verejných rozpočtov nebola osobitná situácia jednotlivých krajín, napríklad nutnosť konsolidácie verejných výdavkov ako dôsledok zjednotenia Nemecka, dostatočne zohľadnená; |
| --- | --- |

67.

ľutuje, že vzhľadom na analýzu verejných rozpočtov nebola osobitná situácia jednotlivých krajín, napríklad nutnosť konsolidácie verejných výdavkov ako dôsledok zjednotenia Nemecka, dostatočne zohľadnená;

| 68. | víta všeobecnú tendenciu v mnohých členských štátoch viac zohľadňovať miestne a regionálne orgány ako aktérov v oblasti verejných investícií, ako to už predtým bolo – ako sa uvádza v správe o kohézii – predovšetkým v Dánsku, Španielsku, Taliansku, Portugalsku, Veľkej Británii a Fínsku, kde podiel miestnych a regionálnych orgánov na verejných investíciách v období rokov 1995-2004 vzrástol až o 10 %; |
| --- | --- |

68.

víta všeobecnú tendenciu v mnohých členských štátoch viac zohľadňovať miestne a regionálne orgány ako aktérov v oblasti verejných investícií, ako to už predtým bolo – ako sa uvádza v správe o kohézii – predovšetkým v Dánsku, Španielsku, Taliansku, Portugalsku, Veľkej Británii a Fínsku, kde podiel miestnych a regionálnych orgánov na verejných investíciách v období rokov 1995-2004 vzrástol až o 10 %;

| 69. | berie na vedomie, že v nových členských štátoch okrem Poľska, Česka a Lotyšska, je podiel miestnych a regionálnych orgánov na verejných investičných výdavkoch oveľa nižší než 50 %; |
| --- | --- |

69.

berie na vedomie, že v nových členských štátoch okrem Poľska, Česka a Lotyšska, je podiel miestnych a regionálnych orgánov na verejných investičných výdavkoch oveľa nižší než 50 %;

| 70. | zdôrazňuje konštatovanie správy o kohézii, že existuje súvislosť medzi absorpčným pomerom a kvalitou investičných projektov na jednej strane, a stupňom decentralizácie na strane druhej, pokiaľ na decentralizovanej úrovni existuje výkonná administratíva; |
| --- | --- |

70.

zdôrazňuje konštatovanie správy o kohézii, že existuje súvislosť medzi absorpčným pomerom a kvalitou investičných projektov na jednej strane, a stupňom decentralizácie na strane druhej, pokiaľ na decentralizovanej úrovni existuje výkonná administratíva;

| 71. | s uspokojením berie na vedomie tvrdenia správy o kohézii o vzťahoch medzi vysokými transfermi zo štrukturálnych fondov a rozvojom hospodárskej stability v nových členských štátoch. To znamená, že v nových členských štátoch sa podarilo dosiahnuť vysoký rast s konsolidáciou verejných finančných prostriedkov, čo zároveň pôsobivo ukazuje, ako sa prejavila európska politika zameraná na stabilitu v oblasti finančnej politiky vzhľadom na euro a intervencie štrukturálnych fondov vzhľadom na rast a kohéziu. Toto spojenie tiež v uplynulých rokoch umožnilo relatívnu stabilizáciu výmenných kurzov voči euru; |
| --- | --- |

71.

s uspokojením berie na vedomie tvrdenia správy o kohézii o vzťahoch medzi vysokými transfermi zo štrukturálnych fondov a rozvojom hospodárskej stability v nových členských štátoch. To znamená, že v nových členských štátoch sa podarilo dosiahnuť vysoký rast s konsolidáciou verejných finančných prostriedkov, čo zároveň pôsobivo ukazuje, ako sa prejavila európska politika zameraná na stabilitu v oblasti finančnej politiky vzhľadom na euro a intervencie štrukturálnych fondov vzhľadom na rast a kohéziu. Toto spojenie tiež v uplynulých rokoch umožnilo relatívnu stabilizáciu výmenných kurzov voči euru;

Vplyv politiky Spoločenstva na hospodársku a sociálnu kohéziu

| 72. | zdôrazňuje v súvislosti s európskou politikou pre výskum a inováciu, že sa programy zameriavajú najmä na podporu konkurencieschopnosti Európy v medzinárodnom meradle. Preto sú vyčlenené prostriedky prideľované v rámci celoeurópskych výberových konaní; |
| --- | --- |

72.

zdôrazňuje v súvislosti s európskou politikou pre výskum a inováciu, že sa programy zameriavajú najmä na podporu konkurencieschopnosti Európy v medzinárodnom meradle. Preto sú vyčlenené prostriedky prideľované v rámci celoeurópskych výberových konaní;

| 73. | berie preto na vedomie, že len 18 % inštitúcií, ktoré sa zapojili do 6. rámcového programu pochádzalo zo zaostávajúcich regiónov a zastáva preto názor uvedený v správe o kohézii, že európska podpora výskumu a kohézna politika vo svojom cieli zlepšenia výskumu a vývoja v Európe sledujú komplementárne ciele a víta súčasne skutočnosť, že v rámci 7. programu pre výskum posilňujú iniciatívy ako KnowReg2 regionálny rozmer v európskej podpore výskumu; |
| --- | --- |

73.

berie preto na vedomie, že len 18 % inštitúcií, ktoré sa zapojili do 6. rámcového programu pochádzalo zo zaostávajúcich regiónov a zastáva preto názor uvedený v správe o kohézii, že európska podpora výskumu a kohézna politika vo svojom cieli zlepšenia výskumu a vývoja v Európe sledujú komplementárne ciele a víta súčasne skutočnosť, že v rámci 7. programu pre výskum posilňujú iniciatívy ako KnowReg2 regionálny rozmer v európskej podpore výskumu;

| 74. | zdôrazňuje vzhľadom na program pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), že tento program môže napríklad zameraním na podporu MSP alebo obnoviteľné zdroje energie vhodne doplniť opatrenia v oblasti kohéznej politiky; |
| --- | --- |

74.

zdôrazňuje vzhľadom na program pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), že tento program môže napríklad zameraním na podporu MSP alebo obnoviteľné zdroje energie vhodne doplniť opatrenia v oblasti kohéznej politiky;

| 75. | podčiarkuje vzhľadom na európsku politiku hospodárskej súťaže výroky uvedené v správe o kohézii, že štátna pomoc pre zaostávajúce regióny podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES poklesla z 19 miliárd EUR v roku 2003 na 11 miliárd EUR v roku 2005; |
| --- | --- |

75.

podčiarkuje vzhľadom na európsku politiku hospodárskej súťaže výroky uvedené v správe o kohézii, že štátna pomoc pre zaostávajúce regióny podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES poklesla z 19 miliárd EUR v roku 2003 na 11 miliárd EUR v roku 2005;

| 76. | poukazuje na skutočnosť, že paralelne k poklesu štátnej pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES bola štátna pomoc v krajinách spadajúcich pod cieľ kohézie zameraná čoraz viac na lisabonské a göteborské ciele (životné prostredie, regionálna pomoc, MSP, zamestnanosť, vzdelávanie a výskum). Viac ako polovica členských štátov zamerala svoju pomoc na tieto horizontálne ciele; |
| --- | --- |

76.

poukazuje na skutočnosť, že paralelne k poklesu štátnej pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES bola štátna pomoc v krajinách spadajúcich pod cieľ kohézie zameraná čoraz viac na lisabonské a göteborské ciele (životné prostredie, regionálna pomoc, MSP, zamestnanosť, vzdelávanie a výskum). Viac ako polovica členských štátov zamerala svoju pomoc na tieto horizontálne ciele;

| 77. | berie na vedomie, že napriek rozšíreniu Európskej únie žije v novom programovacom období len 34 % obyvateľstva v oblastiach so zaostávajúcim rozvojom podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

77.

berie na vedomie, že napriek rozšíreniu Európskej únie žije v novom programovacom období len 34 % obyvateľstva v oblastiach so zaostávajúcim rozvojom podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES;

| 78. | berie na vedomie výroky správy o kohézii, že usporiadanie trhu v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky uprednostňuje predovšetkým silnejšie regióny s väčšími výrobnými jednotkami a zdôrazňuje preto, že je nutné, aby boli nástroje na rozvoj vidieka v prebiehajúcom programovacom období využívané predovšetkým aj v regiónoch cieľa konvergencie a víta možnosť prostredníctvom modulácie v aktuálnom programovacom období ešte zvýšiť prostriedky vyčlenené na rozvoj vidieka; |
| --- | --- |

78.

berie na vedomie výroky správy o kohézii, že usporiadanie trhu v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky uprednostňuje predovšetkým silnejšie regióny s väčšími výrobnými jednotkami a zdôrazňuje preto, že je nutné, aby boli nástroje na rozvoj vidieka v prebiehajúcom programovacom období využívané predovšetkým aj v regiónoch cieľa konvergencie a víta možnosť prostredníctvom modulácie v aktuálnom programovacom období ešte zvýšiť prostriedky vyčlenené na rozvoj vidieka;

| 79. | poukazuje na výzvy najmä pre krajiny s vysokým podielom zamestnaných v sektore poľnohospodárstva, ktoré budú v nasledujúcich rokoch musieť súčasne zvládnuť prechod na konkurencieschopné poľnohospodárstvo aj diverzifikáciu hospodárskych aktivít vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

79.

poukazuje na výzvy najmä pre krajiny s vysokým podielom zamestnaných v sektore poľnohospodárstva, ktoré budú v nasledujúcich rokoch musieť súčasne zvládnuť prechod na konkurencieschopné poľnohospodárstvo aj diverzifikáciu hospodárskych aktivít vo vidieckych oblastiach;

| 80. | zdôrazňuje konštatovania uvedené v správe o kohézii, podľa ktorých vzhľadom na rozpočet EÚ kohézna politika zohrávala hlavnú úlohu pri vytváraní Európskej únie, aby sa tak každému občanovi umožnila rovnoprávna účasť na európskom vnútornom trhu; |
| --- | --- |

80.

zdôrazňuje konštatovania uvedené v správe o kohézii, podľa ktorých vzhľadom na rozpočet EÚ kohézna politika zohrávala hlavnú úlohu pri vytváraní Európskej únie, aby sa tak každému občanovi umožnila rovnoprávna účasť na európskom vnútornom trhu;

| 81. | berie vzhľadom na európsku rozpočtovú politiku na vedomie, že kohézna politika v súčasnosti predstavuje asi tretinu výdavkov EÚ a v roku 2013 dosiahne objem približne 54,2 miliardy EUR a poukazuje na to, že relatívny podiel kohéznej politiky, v porovnaní s HDP Európskej únie, poklesne v roku 2013 na približne 0,35 % v porovnaní so stavom približne 0,4 % v roku 2004; |
| --- | --- |

81.

berie vzhľadom na európsku rozpočtovú politiku na vedomie, že kohézna politika v súčasnosti predstavuje asi tretinu výdavkov EÚ a v roku 2013 dosiahne objem približne 54,2 miliardy EUR a poukazuje na to, že relatívny podiel kohéznej politiky, v porovnaní s HDP Európskej únie, poklesne v roku 2013 na približne 0,35 % v porovnaní so stavom približne 0,4 % v roku 2004;

| 82. | zdôrazňuje, že z dôvodu rozšírenia EÚ bude na konci prebiehajúceho programovacieho obdobia plynúť asi 85 % prostriedkov určených na kohéziu do zaostávajúcich regiónov, v porovnaní s tým to v roku 1989 bolo 56 %. Nové členské štáty dostanú predbežne približne 52 % celkových prostriedkov určených na kohéziu, hoci predstavujú len 21 % obyvateľstva; |
| --- | --- |

82.

zdôrazňuje, že z dôvodu rozšírenia EÚ bude na konci prebiehajúceho programovacieho obdobia plynúť asi 85 % prostriedkov určených na kohéziu do zaostávajúcich regiónov, v porovnaní s tým to v roku 1989 bolo 56 %. Nové členské štáty dostanú predbežne približne 52 % celkových prostriedkov určených na kohéziu, hoci predstavujú len 21 % obyvateľstva;

| 83. | ľutuje, že v príslušnej časti tejto správy o kohézii ešte nie je predložená žiadna rozsiahlejšia koncepcia na posilnenie vzájomného pôsobenia medzi kohéznou politikou a ostatnými oblasťami politiky Spoločenstva a vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na zamýšľanú reformu finančného systému EÚ v niektorej z nasledujúcich správ zameškané dohnala; |
| --- | --- |

83.

ľutuje, že v príslušnej časti tejto správy o kohézii ešte nie je predložená žiadna rozsiahlejšia koncepcia na posilnenie vzájomného pôsobenia medzi kohéznou politikou a ostatnými oblasťami politiky Spoločenstva a vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na zamýšľanú reformu finančného systému EÚ v niektorej z nasledujúcich správ zameškané dohnala;

| 84. | zdôrazňuje potrebu dialógu všetkých zainteresovaných aktérov na preskúmanie a zohľadnenie možných vplyvov európskej legislatívy na trvalo udržateľný rozvoj miest a regiónov, ako aj lepšej koordinácie politiky EÚ a iniciatív na úrovni EÚ, ktoré sa týkajú miestnych a regionálnych orgánov v rámci existujúcich postupov (napr. hodnotenie dosahu) a žiada Európsku komisiu o včasné zapojenie do týchto procesov; |
| --- | --- |

84.

zdôrazňuje potrebu dialógu všetkých zainteresovaných aktérov na preskúmanie a zohľadnenie možných vplyvov európskej legislatívy na trvalo udržateľný rozvoj miest a regiónov, ako aj lepšej koordinácie politiky EÚ a iniciatív na úrovni EÚ, ktoré sa týkajú miestnych a regionálnych orgánov v rámci existujúcich postupov (napr. hodnotenie dosahu) a žiada Európsku komisiu o včasné zapojenie do týchto procesov;

Reforma kohéznej politiky 2007-2013

| 85. | berie na vedomie výroky obsiahnuté v správe o kohézii, že reforma kohéznej politiky na obdobie 2007-2013 sa zameriava na zachovanie osvedčených zásad týkajúcich sa programovania, partnerstiev, spolufinancovania a hodnotenia a na zavádzanie noviniek pokiaľ ide o strategický prístup, ďalšiu decentralizáciu, zlepšenú účinnosť, ako aj zjednodušenej administratívy; |
| --- | --- |

85.

berie na vedomie výroky obsiahnuté v správe o kohézii, že reforma kohéznej politiky na obdobie 2007-2013 sa zameriava na zachovanie osvedčených zásad týkajúcich sa programovania, partnerstiev, spolufinancovania a hodnotenia a na zavádzanie noviniek pokiaľ ide o strategický prístup, ďalšiu decentralizáciu, zlepšenú účinnosť, ako aj zjednodušenej administratívy;

| 86. | zdôrazňuje úzke prepojenie kohéznej politiky a Lisabonskej stratégie, ktoré v procese programovania viedlo k silnejšiemu zameraniu programov na rast a zamestnanosť. To je však možné zaručiť len pokiaľ v členských štátoch existujú úzke vzťahy medzi miestami zodpovednými za kohéznu a štrukturálnu politiku a inštitúciami, ktoré sa podpísali pod národné reformné plány; |
| --- | --- |

86.

zdôrazňuje úzke prepojenie kohéznej politiky a Lisabonskej stratégie, ktoré v procese programovania viedlo k silnejšiemu zameraniu programov na rast a zamestnanosť. To je však možné zaručiť len pokiaľ v členských štátoch existujú úzke vzťahy medzi miestami zodpovednými za kohéznu a štrukturálnu politiku a inštitúciami, ktoré sa podpísali pod národné reformné plány;

| 87. | podčiarkuje v súvislosti s využitím prostriedkov zo štrukturálnych fondov na dosiahnutie lisabonských cieľov (tzv. earmarking), že približne 64 % prostriedkov určených na cieľ konvergencie a viac ako 80 % prostriedkov vyčlenených pre cieľ konkurencieschopnosti bolo využitých v týchto oblastiach, čím budú dosiahnuté spoločne stanovené ciele. Objem investícií do rastu a zamestnanosti dosiahne sumu 210 miliárd EUR; |
| --- | --- |

87.

podčiarkuje v súvislosti s využitím prostriedkov zo štrukturálnych fondov na dosiahnutie lisabonských cieľov (tzv. earmarking), že približne 64 % prostriedkov určených na cieľ konvergencie a viac ako 80 % prostriedkov vyčlenených pre cieľ konkurencieschopnosti bolo využitých v týchto oblastiach, čím budú dosiahnuté spoločne stanovené ciele. Objem investícií do rastu a zamestnanosti dosiahne sumu 210 miliárd EUR;

| 88. | poukazuje v súvislosti so zameraním kohéznej politiky na lisabonské ciele na to, že posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti je jednou zo samostatných priorít Európskej únie. Preto by nemal vzniknúť dojem, že kohézna politika sa zameriava výlučne na dosiahnutie lisabonských cieľov; |
| --- | --- |

88.

poukazuje v súvislosti so zameraním kohéznej politiky na lisabonské ciele na to, že posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti je jednou zo samostatných priorít Európskej únie. Preto by nemal vzniknúť dojem, že kohézna politika sa zameriava výlučne na dosiahnutie lisabonských cieľov;

| 89. | oceňuje snahu Európskej komisie vytvoriť jednotným nariadením o fondoch, ktoré by nahradilo doterajších 10 nariadení, vyššiu transparentnosť a väčšiu právnu istotu. To platí aj pre zahrnutie kohézneho fondu do všeobecného nariadenia o fondoch; |
| --- | --- |

89.

oceňuje snahu Európskej komisie vytvoriť jednotným nariadením o fondoch, ktoré by nahradilo doterajších 10 nariadení, vyššiu transparentnosť a väčšiu právnu istotu. To platí aj pre zahrnutie kohézneho fondu do všeobecného nariadenia o fondoch;

| 90. | poukazuje na to, že rozsiahle hodnotenie vplyvu reformy na programovanie a uplatňovanie štrukturálnych fondov bude možné až po schválení a začatí operačných programov a vyzýva Európsku komisiu, aby toto hodnotenie uskutočnila v rámci jednej zo svojich najbližších správ; |
| --- | --- |

90.

poukazuje na to, že rozsiahle hodnotenie vplyvu reformy na programovanie a uplatňovanie štrukturálnych fondov bude možné až po schválení a začatí operačných programov a vyzýva Európsku komisiu, aby toto hodnotenie uskutočnila v rámci jednej zo svojich najbližších správ;

| 91. | žiada, aby vzhľadom na kľúčový význam európskych miest pre dosiahnutie cieľov stratégií z Lisabonu a Göteborgu, ako aj sociálneho začlenenia – napríklad prisťahovalcov – mal mestský rozmer v piatej správe o kohézii vlastný oddiel; |
| --- | --- |

91.

žiada, aby vzhľadom na kľúčový význam európskych miest pre dosiahnutie cieľov stratégií z Lisabonu a Göteborgu, ako aj sociálneho začlenenia – napríklad prisťahovalcov – mal mestský rozmer v piatej správe o kohézii vlastný oddiel;

Nové výzvy

| 92. | zastáva názor, že Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii predstavuje začiatok diskusie o budúcom smerovaní kohéznej politiky po roku 2013, domnieva sa, že je potrebné vykonať rozsiahlu analýzu budúcich výziev pre kohéznu politiku, a výroky oznámenia o štvrtej správe o kohézii chápe ako prvý krok týmto smerom a upozorňuje na to, že EÚ sa problémy uvedené v správe usiluje riešiť aj v iných oblastiach politiky, nielen prostredníctvom kohéznej politiky; |
| --- | --- |

92.

zastáva názor, že Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii predstavuje začiatok diskusie o budúcom smerovaní kohéznej politiky po roku 2013, domnieva sa, že je potrebné vykonať rozsiahlu analýzu budúcich výziev pre kohéznu politiku, a výroky oznámenia o štvrtej správe o kohézii chápe ako prvý krok týmto smerom a upozorňuje na to, že EÚ sa problémy uvedené v správe usiluje riešiť aj v iných oblastiach politiky, nielen prostredníctvom kohéznej politiky;

| 93. | zdôrazňuje modernizačný a reštrukturalizačný tlak v členských štátoch a najmä na miestnej a regionálnej úrovni, ktorý je v rámci globalizácie a rozširovania nevyhnutný, a poukazuje na tvrdenie správy o kohézii, že sa vplyvy globalizácie na odvetvia hospodárstva a regióny budú prejavovať rôzne a uvedomuje si, že táto potreba prispôsobovania sa prejaví nielen v zaostávajúcich regiónoch, ale aj v iných regiónoch EÚ. V tejto súvislosti je potrebné zohľadniť aj kultúrne dedičstvo regiónov; |
| --- | --- |

93.

zdôrazňuje modernizačný a reštrukturalizačný tlak v členských štátoch a najmä na miestnej a regionálnej úrovni, ktorý je v rámci globalizácie a rozširovania nevyhnutný, a poukazuje na tvrdenie správy o kohézii, že sa vplyvy globalizácie na odvetvia hospodárstva a regióny budú prejavovať rôzne a uvedomuje si, že táto potreba prispôsobovania sa prejaví nielen v zaostávajúcich regiónoch, ale aj v iných regiónoch EÚ. V tejto súvislosti je potrebné zohľadniť aj kultúrne dedičstvo regiónov;

| 94. | súčasne však poukazuje na to, že centrálnou výzvou pre kohéznu politiku je zlepšiť prostredníctvom podpory technologického vývoja, vzdelania a ďalšieho vzdelávania schopnosť prispôsobiť sa hospodárskym zmenám a môcť tak využiť príležitosti, ktoré ponúka globalizácia; |
| --- | --- |

94.

súčasne však poukazuje na to, že centrálnou výzvou pre kohéznu politiku je zlepšiť prostredníctvom podpory technologického vývoja, vzdelania a ďalšieho vzdelávania schopnosť prispôsobiť sa hospodárskym zmenám a môcť tak využiť príležitosti, ktoré ponúka globalizácia;

| 95. | konštatuje, že aj klimatické zmeny budú na regióny v Európe vplývať rôzne tým, že napríklad vzhľadom na ochranu pred povodňami a na meniace sa klimatické podmienky pre poľnohospodárstvo môže vyvstať nová potreba reštrukturalizácie a prispôsobenia sa. Súčasne však rozvoj obnoviteľných zdrojov energie ponúka aj nové možnosti rastu a zamestnanosti a preniknutia na nové celosvetové trhy; |
| --- | --- |

95.

konštatuje, že aj klimatické zmeny budú na regióny v Európe vplývať rôzne tým, že napríklad vzhľadom na ochranu pred povodňami a na meniace sa klimatické podmienky pre poľnohospodárstvo môže vyvstať nová potreba reštrukturalizácie a prispôsobenia sa. Súčasne však rozvoj obnoviteľných zdrojov energie ponúka aj nové možnosti rastu a zamestnanosti a preniknutia na nové celosvetové trhy;

| 96. | zastáva rovnako ako správa o kohézii názor, že rastúce ceny energie postihnú najmä tie regióny, v ktorých je nízka energetická účinnosť a v ktorých pôsobia odvetvia hospodárstva s vysokou spotrebou energie. Súčasne tento vývoj stavia aj okrajové regióny a najodľahlejšie regióny, ostrovy a horské oblasti, ako aj najvzdialenejšie oblasti EÚ pred výzvu zachovať napriek vysokým nákladom na dopravu vlastný potenciál rastu; |
| --- | --- |

96.

zastáva rovnako ako správa o kohézii názor, že rastúce ceny energie postihnú najmä tie regióny, v ktorých je nízka energetická účinnosť a v ktorých pôsobia odvetvia hospodárstva s vysokou spotrebou energie. Súčasne tento vývoj stavia aj okrajové regióny a najodľahlejšie regióny, ostrovy a horské oblasti, ako aj najvzdialenejšie oblasti EÚ pred výzvu zachovať napriek vysokým nákladom na dopravu vlastný potenciál rastu;

| 97. | zdôrazňuje konštatovania správy o kohézii, že demografické zmeny sa postupne stanú hlavnou prekážkou rastu a rozvoja pre mnohé regióny v Európskej únii; |
| --- | --- |

97.

zdôrazňuje konštatovania správy o kohézii, že demografické zmeny sa postupne stanú hlavnou prekážkou rastu a rozvoja pre mnohé regióny v Európskej únii;

| 98. | považuje v tejto súvislosti iniciatívy regiónov na zlepšenie všeobecnej úrovne vzdelania a zníženie podielu predčasných odchodov zo škôl za dôležitý predpoklad zmiernenia následkov starnutia populácie zvýšením produktivity a tvorby hodnôt; |
| --- | --- |

98.

považuje v tejto súvislosti iniciatívy regiónov na zlepšenie všeobecnej úrovne vzdelania a zníženie podielu predčasných odchodov zo škôl za dôležitý predpoklad zmiernenia následkov starnutia populácie zvýšením produktivity a tvorby hodnôt;

Budúcnosť kohéznej politiky

| 99. | poukazuje na to, že diskusia o budúcom smerovaní kohéznej politiky bude v budúcich rokoch prebiehať súčasne s diskusiou o reforme rozpočtu EÚ. V budúcom roku by mali byť vypracované možnosti a prehodnotené súčasné politiky EÚ. Súčasne poskytne Európska komisia v priebežnej piatej správe o hospodárskej a sociálnej kohézii ďalší príspevok do tejto diskusie; |
| --- | --- |

99.

poukazuje na to, že diskusia o budúcom smerovaní kohéznej politiky bude v budúcich rokoch prebiehať súčasne s diskusiou o reforme rozpočtu EÚ. V budúcom roku by mali byť vypracované možnosti a prehodnotené súčasné politiky EÚ. Súčasne poskytne Európska komisia v priebežnej piatej správe o hospodárskej a sociálnej kohézii ďalší príspevok do tejto diskusie;

| 100. | vníma otázky, ktoré nastolila Európska komisia v oznámení o správe o kohézii ako prvý príspevok do diskusie o budúcnosti a ponúka nasledujúce prvé nápady ako odpoveď na tieto otázky; |
| --- | --- |

100.

vníma otázky, ktoré nastolila Európska komisia v oznámení o správe o kohézii ako prvý príspevok do diskusie o budúcnosti a ponúka nasledujúce prvé nápady ako odpoveď na tieto otázky;

Do akej miery je kohézna politika prispôsobená novým výzvam, ktorým budú musieť európske regióny čeliť v nadchádzajúcich rokoch?

| 101. | poukazuje na to, že európske regióny budú môcť zvládnuť výzvy, pred ktorými stoja len vtedy, keď bude existovať rovnováha medzi strategickými usmerneniami platnými v celej EÚ a potrebnou pružnosťou pri prideľovaní prostriedkov na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

101.

poukazuje na to, že európske regióny budú môcť zvládnuť výzvy, pred ktorými stoja len vtedy, keď bude existovať rovnováha medzi strategickými usmerneniami platnými v celej EÚ a potrebnou pružnosťou pri prideľovaní prostriedkov na regionálnej úrovni;

| 102. | vidí potrebu konať najmä v oblasti vytvorenia špecifických stratégií do budúcnosti na včasné identifikovanie budúcich výziev v regiónoch a určenie postavenia jednotlivých regiónov prostredníctvom regionálnych porovnaní v celej EÚ, pričom treba tiež preskúmať, či a do akej miery sú potrebné nové indikátory na hodnotenie kohéznej politiky; |
| --- | --- |

102.

vidí potrebu konať najmä v oblasti vytvorenia špecifických stratégií do budúcnosti na včasné identifikovanie budúcich výziev v regiónoch a určenie postavenia jednotlivých regiónov prostredníctvom regionálnych porovnaní v celej EÚ, pričom treba tiež preskúmať, či a do akej miery sú potrebné nové indikátory na hodnotenie kohéznej politiky;

| 103. | zdôrazňuje, že je potrebné rozbehnúť širšiu výmenu nápadov a spoluprácu medzi výskumnými pracovníkmi, národnými výskumnými ústavmi a regionálnymi organizáciami, ktoré sa zaoberajú vypracovávaním štúdií, pokiaľ ide o nové prístupy a vzory regionálnej politiky, s cieľom nájsť efektívnejšie spôsoby šírenia nápadov a možností ich praktického uplatňovania pri vytváraní, zavádzaní a hodnotení opatrení, a navrhuje Európskej komisii, aby dala k dispozícii primeraný mechanizmus na podporu spolupráce, vytvárania sietí a šírenia informácií v tejto oblasti; |
| --- | --- |

103.

zdôrazňuje, že je potrebné rozbehnúť širšiu výmenu nápadov a spoluprácu medzi výskumnými pracovníkmi, národnými výskumnými ústavmi a regionálnymi organizáciami, ktoré sa zaoberajú vypracovávaním štúdií, pokiaľ ide o nové prístupy a vzory regionálnej politiky, s cieľom nájsť efektívnejšie spôsoby šírenia nápadov a možností ich praktického uplatňovania pri vytváraní, zavádzaní a hodnotení opatrení, a navrhuje Európskej komisii, aby dala k dispozícii primeraný mechanizmus na podporu spolupráce, vytvárania sietí a šírenia informácií v tejto oblasti;

Ako môže regionálna politika odpovedať na globalizáciu?

| 104. | vníma globalizáciu ako pokračujúci proces štrukturálnych zmien, ktorý so sebou pre regióny, mestá a obce v EÚ prináša tak príležitosti, ako aj riziká; |
| --- | --- |

104.

vníma globalizáciu ako pokračujúci proces štrukturálnych zmien, ktorý so sebou pre regióny, mestá a obce v EÚ prináša tak príležitosti, ako aj riziká;

| 105. | Regionálna politika umožňuje vhodne sa zaoberať viacerými hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami globalizácie, pretože využíva riešenia pre viaceré odvetvia a blízke občanovi; |
| --- | --- |

105.

Regionálna politika umožňuje vhodne sa zaoberať viacerými hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami globalizácie, pretože využíva riešenia pre viaceré odvetvia a blízke občanovi;

| 106. | víta skutočnosť, že sa správa o kohézii po prvýkrát intenzívnejšie zaoberala regionálnou politikou v iných krajinách, predovšetkým v USA, Rusku a Číne, čo je dôležitým príspevkom k dosiahnutiu celosvetového porovnania a výmeny informácií o regionálnych stratégiách rozvoja; |
| --- | --- |

106.

víta skutočnosť, že sa správa o kohézii po prvýkrát intenzívnejšie zaoberala regionálnou politikou v iných krajinách, predovšetkým v USA, Rusku a Číne, čo je dôležitým príspevkom k dosiahnutiu celosvetového porovnania a výmeny informácií o regionálnych stratégiách rozvoja;

| 107. | vyzýva Komisiu, aby sa aj v budúcnosti viac venovala otázke vplyvov globalizácie na regióny a odvetvia a poskytla tým miestnym a regionálnym orgánom dôležité informácie o trendoch a výzvach globalizácie na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

107.

vyzýva Komisiu, aby sa aj v budúcnosti viac venovala otázke vplyvov globalizácie na regióny a odvetvia a poskytla tým miestnym a regionálnym orgánom dôležité informácie o trendoch a výzvach globalizácie na regionálnej úrovni;

| 108. | vníma predovšetkým prezieravú regionálnu politiku založenú na posilnení faktorov ponuky ako prostriedok na udržanie dosiahnutej úrovne rozvoja v celosvetovej hospodárskej súťaži o trhy a podniky aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

108.

vníma predovšetkým prezieravú regionálnu politiku založenú na posilnení faktorov ponuky ako prostriedok na udržanie dosiahnutej úrovne rozvoja v celosvetovej hospodárskej súťaži o trhy a podniky aj v budúcnosti;

| 109. | zdôrazňuje potrebu akceptovať globalizáciu ako nezvratný proces a vypracovať prostredníctvom inovácie a výkonnosti regionálne prispôsobené stratégie rozvoja; |
| --- | --- |

109.

zdôrazňuje potrebu akceptovať globalizáciu ako nezvratný proces a vypracovať prostredníctvom inovácie a výkonnosti regionálne prispôsobené stratégie rozvoja;

Akú úlohu môže zohrávať kohézna politika v otázke klimatických zmien?

| 110. | považuje klimatické zmeny za jednu z najväčších globálnych výziev, ktorej je možné čeliť len prostredníctvom medzinárodne dohodnutej integrovanej koncepcie s množstvom navzájom prepojených opatrení; |
| --- | --- |

110.

považuje klimatické zmeny za jednu z najväčších globálnych výziev, ktorej je možné čeliť len prostredníctvom medzinárodne dohodnutej integrovanej koncepcie s množstvom navzájom prepojených opatrení;

| 111. | vidí úlohu kohéznej politiky najmä v zlepšení situácie pri znižovaní emisií CO2, zvyšovaní energetickej účinnosti a využívaní obnoviteľných zdrojov energie najmä v zaostávajúcich regiónoch. Pritom môžu tieto regióny profitovať z toho, že v tejto oblasti už vznikli nové trhy a nové podniky; |
| --- | --- |

111.

vidí úlohu kohéznej politiky najmä v zlepšení situácie pri znižovaní emisií CO2, zvyšovaní energetickej účinnosti a využívaní obnoviteľných zdrojov energie najmä v zaostávajúcich regiónoch. Pritom môžu tieto regióny profitovať z toho, že v tejto oblasti už vznikli nové trhy a nové podniky;

| 112. | zdôrazňuje však aj hranice kohéznej politiky, ktorá napríklad nemôže vykompenzovať výsledky nesprávnej politiky prideľovania alebo potenciálne narušenia trhu pri obchodovaní s emisiami; |
| --- | --- |

112.

zdôrazňuje však aj hranice kohéznej politiky, ktorá napríklad nemôže vykompenzovať výsledky nesprávnej politiky prideľovania alebo potenciálne narušenia trhu pri obchodovaní s emisiami;

Ako sa môže v kohéznej politike ďalej rozvíjať oblasť rastu a zamestnanosti?

| 113. | domnieva sa, že kohézna politika sa aj v budúcnosti musí vždy riadiť zásadou solidarity a zameriavať sa hlavne na rast a zamestnanosť. S cieľom zlepšiť jej účinnosť Výbor regiónov vytvoril Platformu na monitorovanie Lisabonskej stratégie, ktorá umožňuje miestnym a regionálnym orgánom pracovať v partnerskom vzťahu a navzájom si vymieňať osvedčené postupy v tejto oblasti; |
| --- | --- |

113.

domnieva sa, že kohézna politika sa aj v budúcnosti musí vždy riadiť zásadou solidarity a zameriavať sa hlavne na rast a zamestnanosť. S cieľom zlepšiť jej účinnosť Výbor regiónov vytvoril Platformu na monitorovanie Lisabonskej stratégie, ktorá umožňuje miestnym a regionálnym orgánom pracovať v partnerskom vzťahu a navzájom si vymieňať osvedčené postupy v tejto oblasti;

| 114. | považuje v tejto súvislosti za potrebné objasniť, akú rolu majú hrať budúce nástroje na podporu dosiahnutia týchto cieľov napríklad vzhľadom na stratené dotácie resp. klesajúci objem prostriedkov z fondov; |
| --- | --- |

114.

považuje v tejto súvislosti za potrebné objasniť, akú rolu majú hrať budúce nástroje na podporu dosiahnutia týchto cieľov napríklad vzhľadom na stratené dotácie resp. klesajúci objem prostriedkov z fondov;

| 115. | dáva pritom na zváženie, že budúca kohézna politika musí zohľadňovať skutočnosť, že rast a zamestnanosť je možné dosiahnuť tak posilnením už existujúcich silných stránok Európy, ako aj odstránením rozvojového zaostávania najslabších regiónov a regiónov s najväčšími problémami. Z analýzy problémov, ktoré s tým súvisia, vyplýva aj odpoveď na otázku, do akej miery je potrebné sústrediť nástroje kohéznej politiky na rôzne druhy cieľových území; |
| --- | --- |

115.

dáva pritom na zváženie, že budúca kohézna politika musí zohľadňovať skutočnosť, že rast a zamestnanosť je možné dosiahnuť tak posilnením už existujúcich silných stránok Európy, ako aj odstránením rozvojového zaostávania najslabších regiónov a regiónov s najväčšími problémami. Z analýzy problémov, ktoré s tým súvisia, vyplýva aj odpoveď na otázku, do akej miery je potrebné sústrediť nástroje kohéznej politiky na rôzne druhy cieľových území;

| 116. | vyzýva Komisiu, aby sa v otázke rastu a zamestnanosti nezameriavala len na kohéznu politiku, ale aby sa zaoberala aj otázkou, ako prispieva politika EÚ v ostatných oblastiach k dosiahnutiu tohto nadradeného cieľa; |
| --- | --- |

116.

vyzýva Komisiu, aby sa v otázke rastu a zamestnanosti nezameriavala len na kohéznu politiku, ale aby sa zaoberala aj otázkou, ako prispieva politika EÚ v ostatných oblastiach k dosiahnutiu tohto nadradeného cieľa;

| 117. | poukazuje v tejto súvislosti na prepracovanie stratégie týkajúcej sa vnútorného trhu, ktoré bude prebiehať súčasne s diskusiou o budúcom smerovaní kohéznej politiky; |
| --- | --- |

117.

poukazuje v tejto súvislosti na prepracovanie stratégie týkajúcej sa vnútorného trhu, ktoré bude prebiehať súčasne s diskusiou o budúcom smerovaní kohéznej politiky;

Akú rolu majú v budúcnosti zohrávať v kohéznej politike miestne a regionálne orgány, aby mohli čeliť výzvam?

| 118. | sa cíti vo svojich názoroch podporovaný výrokmi správy o kohézii, že efektívne zapojenie miestnych a regionálnych aktérov viedlo k zlepšeniu administratívy a zvýšeniu účinnosti štrukturálnej pomoci; |
| --- | --- |

118.

sa cíti vo svojich názoroch podporovaný výrokmi správy o kohézii, že efektívne zapojenie miestnych a regionálnych aktérov viedlo k zlepšeniu administratívy a zvýšeniu účinnosti štrukturálnej pomoci;

| 119. | odvodzuje z toho požiadavku, aby boli v budúcnosti miestne a regionálne orgány v ešte väčšom rozsahu zapojené do plánovania a realizácie kohéznej politiky; |
| --- | --- |

119.

odvodzuje z toho požiadavku, aby boli v budúcnosti miestne a regionálne orgány v ešte väčšom rozsahu zapojené do plánovania a realizácie kohéznej politiky;

Ako by mali byť v budúcnosti rozdelené kompetencie v kohéznej politike medzi európsku, štátnu a regionálnu úroveň?

| 120. | domnieva sa, že diskusia o budúcich kompetenciách v kohéznej politike je vo veľkej miere závislá od budúcich nástrojov a cieľov kohéznej politiky a poukazuje v tejto súvislosti na zložité rokovania o týchto otázkach v rámci diskusie o finančnom výhľade na roky 2007-2013; |
| --- | --- |

120.

domnieva sa, že diskusia o budúcich kompetenciách v kohéznej politike je vo veľkej miere závislá od budúcich nástrojov a cieľov kohéznej politiky a poukazuje v tejto súvislosti na zložité rokovania o týchto otázkach v rámci diskusie o finančnom výhľade na roky 2007-2013;

| 121. | navrhuje Komisii, aby vypracovala rozsiahle vyhodnotenie súčasných kompetencií v kohéznej politike a zahrnula doňho aj skúsenosti so súčasným systémom správy, priebežným hodnotením a dĺžkou programovacieho obdobia; |
| --- | --- |

121.

navrhuje Komisii, aby vypracovala rozsiahle vyhodnotenie súčasných kompetencií v kohéznej politike a zahrnula doňho aj skúsenosti so súčasným systémom správy, priebežným hodnotením a dĺžkou programovacieho obdobia;

| 122. | požaduje primeraný pomer určovania podmienok systémom zhora nadol zo strany EÚ a nutného flexibilného prístupu zdola nahor, pokiaľ ide o voľbu nástrojov a ich uplatňovanie; |
| --- | --- |

122.

požaduje primeraný pomer určovania podmienok systémom zhora nadol zo strany EÚ a nutného flexibilného prístupu zdola nahor, pokiaľ ide o voľbu nástrojov a ich uplatňovanie;

Ako môže kohézna politika efektívnejšie než doteraz podporovať úsilie na úrovni členských štátov?

| 123. | zastáva názor, že dôležitým predpokladom zlepšenia európskej podpory úsilia na vnútroštátnej úrovni je spoločné chápanie úloh a cieľov kohéznej politiky; |
| --- | --- |

123.

zastáva názor, že dôležitým predpokladom zlepšenia európskej podpory úsilia na vnútroštátnej úrovni je spoločné chápanie úloh a cieľov kohéznej politiky;

| 124. | vyzýva preto Komisiu, aby viedla s členskými štátmi diskusiu o spoločných cieľoch štátnych a európskych nástrojov regionálneho rozvoja a aby tieto nástroje ešte viac navzájom zosúladila a prispôsobila podmienkam miestnych a regionálnych orgánov pri súčasnom dodržiavaní zásad subsidiarity a proporcionality. Do tejto diskusie by mala byť zahrnutá aj otázka budúcej štruktúry, počtu a úloh európskych nástrojov štrukturálnej politiky; |
| --- | --- |

124.

vyzýva preto Komisiu, aby viedla s členskými štátmi diskusiu o spoločných cieľoch štátnych a európskych nástrojov regionálneho rozvoja a aby tieto nástroje ešte viac navzájom zosúladila a prispôsobila podmienkam miestnych a regionálnych orgánov pri súčasnom dodržiavaní zásad subsidiarity a proporcionality. Do tejto diskusie by mala byť zahrnutá aj otázka budúcej štruktúry, počtu a úloh európskych nástrojov štrukturálnej politiky;

| 125. | zdôrazňuje potrebu pokračovať v kohéznej politike aj v iných oblastiach než len v najslabších regiónoch a regiónoch s najväčšími problémami a kladie si pritom otázku, ako by sa v týchto regiónoch dala zvýšiť účinnosť intervencií; |
| --- | --- |

125.

zdôrazňuje potrebu pokračovať v kohéznej politike aj v iných oblastiach než len v najslabších regiónoch a regiónoch s najväčšími problémami a kladie si pritom otázku, ako by sa v týchto regiónoch dala zvýšiť účinnosť intervencií;

Ako môže byť posilnené prepojenie štátnej politiky a iných európskych politík s kohéznou politikou?

| 126. | vidí nástojčivú potrebu konať najmä v oblasti väčšieho zvýraznenia vzájomnej nadväznosti európskej kohéznej politiky a iných politík EÚ a kritizuje v tejto súvislosti výroky správy o kohézii obsiahnuté v príslušnej časti, ktoré považuje za nedostatočné; |
| --- | --- |

126.

vidí nástojčivú potrebu konať najmä v oblasti väčšieho zvýraznenia vzájomnej nadväznosti európskej kohéznej politiky a iných politík EÚ a kritizuje v tejto súvislosti výroky správy o kohézii obsiahnuté v príslušnej časti, ktoré považuje za nedostatočné;

| 127. | chápe túto otázku ako dôležitý prístup na nájdenie zmysluplných riešení, ktoré by cieľom kohéznej politiky a ostatným cieľom EÚ dali vhodný kontext ešte pred začatím diskusie o budúcom využití rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

127.

chápe túto otázku ako dôležitý prístup na nájdenie zmysluplných riešení, ktoré by cieľom kohéznej politiky a ostatným cieľom EÚ dali vhodný kontext ešte pred začatím diskusie o budúcom využití rozpočtu EÚ;

| 128. | zdôrazňuje potrebu začať s členskými štátmi včas dialóg o tom, aké nástroje sa budú uplatňovať na štátnej úrovni a ako ich bude možné prepojiť s budúcimi európskymi nástrojmi; |
| --- | --- |

128.

zdôrazňuje potrebu začať s členskými štátmi včas dialóg o tom, aké nástroje sa budú uplatňovať na štátnej úrovni a ako ich bude možné prepojiť s budúcimi európskymi nástrojmi;

Aké sú ďalšie možnosti spolupráce medzi regiónmi v rámci aj mimo EÚ?

| 129. | považuje podporu spolupráce medzi regiónmi v rámci Európskej únie za dôležitý nástroj na porovnanie účinnosti využitia prostriedkov z fondov, výmenu názorov na budúce témy a postupy realizácie a na porovnanie vlastnej výkonnosti. Zdôrazňuje najmä, že iniciatíva Komisie „Regióny pre ekonomickú zmenu“, ktorá má podporiť modernizáciu hospodárstva a zvyšovanie konkurencieschopnosti, predstavuje potenciálne dôležitý nástroj na využívanie a šírenie skúseností a osvedčených postupov obzvlášť výkonných regiónov; |
| --- | --- |

129.

považuje podporu spolupráce medzi regiónmi v rámci Európskej únie za dôležitý nástroj na porovnanie účinnosti využitia prostriedkov z fondov, výmenu názorov na budúce témy a postupy realizácie a na porovnanie vlastnej výkonnosti. Zdôrazňuje najmä, že iniciatíva Komisie „Regióny pre ekonomickú zmenu“, ktorá má podporiť modernizáciu hospodárstva a zvyšovanie konkurencieschopnosti, predstavuje potenciálne dôležitý nástroj na využívanie a šírenie skúseností a osvedčených postupov obzvlášť výkonných regiónov;

| 130. | vníma možné zapojenie miestnej a regionálnej úrovne do nedávno dohodnutého štrukturálneho dialógu s Čínou a Ruskom ako dobrý spôsob ako posunúť regionálnu politiku novým smerom, poskytnúť existujúce skúsenosti týmto krajinám a tým pôsobiť stabilizujúco na regionálny rozvoj v týchto krajinách; |
| --- | --- |

130.

vníma možné zapojenie miestnej a regionálnej úrovne do nedávno dohodnutého štrukturálneho dialógu s Čínou a Ruskom ako dobrý spôsob ako posunúť regionálnu politiku novým smerom, poskytnúť existujúce skúsenosti týmto krajinám a tým pôsobiť stabilizujúco na regionálny rozvoj v týchto krajinách;

| 131. | považuje Výbor regiónov za dôležitého sprostredkovateľa na podporu dialógu regiónov o budúcom smerovaní kohéznej politiky a hľadanie nových spôsobov cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce, najmä pokiaľ ide o využívanie nového právneho nástroja územnej spolupráce; |
| --- | --- |

131.

považuje Výbor regiónov za dôležitého sprostredkovateľa na podporu dialógu regiónov o budúcom smerovaní kohéznej politiky a hľadanie nových spôsobov cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce, najmä pokiaľ ide o využívanie nového právneho nástroja územnej spolupráce;

Príspevok Výboru regiónov k budúcej diskusii o kohéznej politike

| 132. | domnieva sa, že rozsiahle zodpovedanie týchto otázok je do určitej miery možné len v úzkej spolupráci so zainteresovaným stranami a európskymi inštitúciami a preto vníma aj tu predkladané prvé stanovisko len ako začiatok dlhodobejšej diskusie; |
| --- | --- |

132.

domnieva sa, že rozsiahle zodpovedanie týchto otázok je do určitej miery možné len v úzkej spolupráci so zainteresovaným stranami a európskymi inštitúciami a preto vníma aj tu predkladané prvé stanovisko len ako začiatok dlhodobejšej diskusie;

| 133. | poukazuje však na to, že okrem tejto otázky je potrebné podrobne diskutovať aj o budúcich zásadách kohéznej politiky vzhľadom na zameranie, partnerstvo, viacročnosť a riadenie a vytvorí preto v rámci komisie pre politiku územnej súdržnosti „prieskumnú skupinu“, ktorá má slúžiť ako partner pre ostatné inštitúcie a ako fórum na ďalšie diskusie o budúcnosti kohéznej politiky; |
| --- | --- |

133.

poukazuje však na to, že okrem tejto otázky je potrebné podrobne diskutovať aj o budúcich zásadách kohéznej politiky vzhľadom na zameranie, partnerstvo, viacročnosť a riadenie a vytvorí preto v rámci komisie pre politiku územnej súdržnosti „prieskumnú skupinu“, ktorá má slúžiť ako partner pre ostatné inštitúcie a ako fórum na ďalšie diskusie o budúcnosti kohéznej politiky;

| 134. | vyzýva najmä Európsky parlament, aby v spolupráci s Výborom regiónov hľadal možné odpovede na otázky, ktoré tu odzneli a prispel tým k diskusii o budúcnosti európskej kohéznej politiky a tým aj k politike EÚ vo všetkých oblastiach vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

134.

vyzýva najmä Európsky parlament, aby v spolupráci s Výborom regiónov hľadal možné odpovede na otázky, ktoré tu odzneli a prispel tým k diskusii o budúcnosti európskej kohéznej politiky a tým aj k politike EÚ vo všetkých oblastiach vo všeobecnosti;

| 135. | navrhuje preto, aby na základe príslušného dohovoru prebiehala úzka spolupráca medzi výborom pre regionálny rozvoj Európskeho parlamentu a komisiou pre politiku územnej súdržnosti s cieľom radiť sa v nasledujúcich rokoch o budúcich výzvach pre kohéznu politiku a slúžiť ako diskusné fórum na rozhovory s Európskou komisiou. Toto by mohlo prebiehať napríklad formou spoločnej pracovnej skupiny oboch výborov. |
| --- | --- |

135.

navrhuje preto, aby na základe príslušného dohovoru prebiehala úzka spolupráca medzi výborom pre regionálny rozvoj Európskeho parlamentu a komisiou pre politiku územnej súdržnosti s cieľom radiť sa v nasledujúcich rokoch o budúcich výzvach pre kohéznu politiku a slúžiť ako diskusné fórum na rozhovory s Európskou komisiou. Toto by mohlo prebiehať napríklad formou spoločnej pracovnej skupiny oboch výborov.

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/16

---

Stanovisko Výboru regiónov „Stratégia spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012“

(2008/C 53/03)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | sa domnieva, že pre členské štáty táto stratégia predstavuje dôležitý východiskový dokument, pretože im pomôže pri vypracovaní vlastných strategických plánov rozvoja zameraných na zlepšenie ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktoré majú značný význam pre miestne a regionálne orgány ako aj pre väčšie podniky i MSP; |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že pre členské štáty táto stratégia predstavuje dôležitý východiskový dokument, pretože im pomôže pri vypracovaní vlastných strategických plánov rozvoja zameraných na zlepšenie ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktoré majú značný význam pre miestne a regionálne orgány ako aj pre väčšie podniky i MSP;

| — | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány vo všetkých členských štátoch EÚ zamestnávajú vysoké počty pracovníkov a sú preto predurčené na to, aby šli príkladom v otázkach iniciatív zameraných na zdravie a bezpečnosť pri práci. Vzhľadom na túto skutočnosť by mala Európska komisia pri uplatňovaní uvedenej stratégie venovať osobitnú pozornosť miestnym a regionálnym orgánom; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány vo všetkých členských štátoch EÚ zamestnávajú vysoké počty pracovníkov a sú preto predurčené na to, aby šli príkladom v otázkach iniciatív zameraných na zdravie a bezpečnosť pri práci. Vzhľadom na túto skutočnosť by mala Európska komisia pri uplatňovaní uvedenej stratégie venovať osobitnú pozornosť miestnym a regionálnym orgánom;

| — | stotožňuje sa s názorom Komisie, podľa ktorého členské štáty v rámci Lisabonskej stratégie uznali, že záruka kvality a produktivity práce môže vo vysokej miere prispieť k podpore hospodárskeho rastu a zamestnanosti. V skutočnosti chýbajúca účinná ochrana zdravia a bezpečnosti pri práci môže vyústiť do neprítomnosti v zamestnaní následkom pracovných úrazov a chorôb z povolania ako aj do trvalej invalidity spôsobenej výkonom povolania. Tieto javy majú z ľudského hľadiska nielen tragické dôsledky pre dotknuté osoby, ale aj veľmi negatívny vplyv na hospodárstvo. Mimoriadne vysoké ekonomické náklady spojené s problémami týkajúcimi sa zdravia a bezpečnosti pri práci sú prekážkou hospodárskeho rastu a negatívne ovplyvňujú aj konkurencieschopnosť podnikov v EÚ; |
| --- | --- |

—

stotožňuje sa s názorom Komisie, podľa ktorého členské štáty v rámci Lisabonskej stratégie uznali, že záruka kvality a produktivity práce môže vo vysokej miere prispieť k podpore hospodárskeho rastu a zamestnanosti. V skutočnosti chýbajúca účinná ochrana zdravia a bezpečnosti pri práci môže vyústiť do neprítomnosti v zamestnaní následkom pracovných úrazov a chorôb z povolania ako aj do trvalej invalidity spôsobenej výkonom povolania. Tieto javy majú z ľudského hľadiska nielen tragické dôsledky pre dotknuté osoby, ale aj veľmi negatívny vplyv na hospodárstvo. Mimoriadne vysoké ekonomické náklady spojené s problémami týkajúcimi sa zdravia a bezpečnosti pri práci sú prekážkou hospodárskeho rastu a negatívne ovplyvňujú aj konkurencieschopnosť podnikov v EÚ;

| — | považuje za naliehavo nutné, aby Spoločenstvo a členské štáty mali prístup k najaktuálnejším a spoľahlivým štatistikám, a aby využívali systém na zber a spracúvanie údajov, ktorý umožňuje nadobudnúť skutočný prehľad o pracovných úrazoch a chorobách z povolania. Odporúča v tomto zmysle, aby sa začalo pracovať na harmonizácii štatistík pracovných úrazov a chorôb z povolania v Európskej únii. |
| --- | --- |

—

považuje za naliehavo nutné, aby Spoločenstvo a členské štáty mali prístup k najaktuálnejším a spoľahlivým štatistikám, a aby využívali systém na zber a spracúvanie údajov, ktorý umožňuje nadobudnúť skutočný prehľad o pracovných úrazoch a chorobách z povolania. Odporúča v tomto zmysle, aby sa začalo pracovať na harmonizácii štatistík pracovných úrazov a chorôb z povolania v Európskej únii.

| Spravodajca | : | Uno SILBERG (EE/ÚEN-EA), predseda mestskej rady Kose |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Uno SILBERG (EE/ÚEN-EA), predseda mestskej rady Kose

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zlepšenie kvality a produktivity práce: stratégia Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012

KOM(2007) 62 v konečnom znení

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta iniciatívu Európskej komisie, ktorá sa chce naďalej zasadzovať o zlepšenie kvality a produktivity práce, v rámci čoho vypracuje stratégiu Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012. Cieľom tejto iniciatívy je do roku 2012 znížiť počet pracovných úrazov v EÚ-27 o 25 % prostredníctvom zlepšenia ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov, čím sa zároveň výrazne prispeje k úspechu stratégie pre rast a zamestnanosť; |
| --- | --- |

1.

víta iniciatívu Európskej komisie, ktorá sa chce naďalej zasadzovať o zlepšenie kvality a produktivity práce, v rámci čoho vypracuje stratégiu Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012. Cieľom tejto iniciatívy je do roku 2012 znížiť počet pracovných úrazov v EÚ-27 o 25 % prostredníctvom zlepšenia ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov, čím sa zároveň výrazne prispeje k úspechu stratégie pre rast a zamestnanosť;

| 2. | domnieva sa, že pre členské štáty táto stratégia predstavuje dôležitý východiskový dokument, pretože im pomôže pri vypracovaní vlastných strategických plánov rozvoja zameraných na zlepšenie ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktoré majú značný význam pre miestne a regionálne orgány ako aj pre podniky a MSP; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že pre členské štáty táto stratégia predstavuje dôležitý východiskový dokument, pretože im pomôže pri vypracovaní vlastných strategických plánov rozvoja zameraných na zlepšenie ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktoré majú značný význam pre miestne a regionálne orgány ako aj pre podniky a MSP;

| 3. | pripomína, že miestne a regionálne orgány vo všetkých členských štátoch EÚ zamestnávajú vysoké počty pracovníkov a sú preto predurčené na to, aby šli príkladom v otázkach iniciatív zameraných na zdravie a bezpečnosť pri práci. Vzhľadom na túto skutočnosť by mala Európska komisia pri uplatňovaní uvedenej stratégie venovať osobitnú pozornosť miestnym a regionálnym orgánom; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že miestne a regionálne orgány vo všetkých členských štátoch EÚ zamestnávajú vysoké počty pracovníkov a sú preto predurčené na to, aby šli príkladom v otázkach iniciatív zameraných na zdravie a bezpečnosť pri práci. Vzhľadom na túto skutočnosť by mala Európska komisia pri uplatňovaní uvedenej stratégie venovať osobitnú pozornosť miestnym a regionálnym orgánom;

| 4. | stotožňuje sa s názorom Komisie, podľa ktorého členské štáty v rámci Lisabonskej stratégie uznali, že záruka kvality a produktivity práce môže vo vysokej miere prispieť k podpore hospodárskeho rastu a zamestnanosti. V skutočnosti chýbajúca účinná ochrana zdravia a bezpečnosti pri práci môže vyústiť do neprítomnosti v zamestnaní následkom pracovných úrazov a chorôb z povolania ako aj do trvalej invalidity spôsobenej výkonom povolania. Tieto javy majú z ľudského hľadiska nielen tragické dôsledky pre dotknuté osoby, ale aj veľmi negatívny vplyv na hospodárstvo. Mimoriadne vysoké ekonomické náklady spojené s problémami týkajúcimi sa zdravia a bezpečnosti pri práci sú prekážkou hospodárskeho rastu a negatívne ovplyvňujú aj konkurencieschopnosť podnikov v EÚ; |
| --- | --- |

4.

stotožňuje sa s názorom Komisie, podľa ktorého členské štáty v rámci Lisabonskej stratégie uznali, že záruka kvality a produktivity práce môže vo vysokej miere prispieť k podpore hospodárskeho rastu a zamestnanosti. V skutočnosti chýbajúca účinná ochrana zdravia a bezpečnosti pri práci môže vyústiť do neprítomnosti v zamestnaní následkom pracovných úrazov a chorôb z povolania ako aj do trvalej invalidity spôsobenej výkonom povolania. Tieto javy majú z ľudského hľadiska nielen tragické dôsledky pre dotknuté osoby, ale aj veľmi negatívny vplyv na hospodárstvo. Mimoriadne vysoké ekonomické náklady spojené s problémami týkajúcimi sa zdravia a bezpečnosti pri práci sú prekážkou hospodárskeho rastu a negatívne ovplyvňujú aj konkurencieschopnosť podnikov v EÚ;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby zosúladila politický prístup jednotlivých inštitúcií EÚ, členských štátov a predovšetkým miestnych a regionálnych orgánov k problematike zdravia a bezpečnosti pri práci; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu, aby zosúladila politický prístup jednotlivých inštitúcií EÚ, členských štátov a predovšetkým miestnych a regionálnych orgánov k problematike zdravia a bezpečnosti pri práci;

| 6. | považuje za naliehavo nutné, aby Spoločenstvo a členské štáty mali prístup k najaktuálnejším a spoľahlivým štatistikám, a aby využívali systém na zber a spracúvanie údajov, ktorý umožňuje nadobudnúť skutočný prehľad o pracovných úrazoch a chorobách z povolania. Odporúča v tomto zmysle, aby sa začalo pracovať na harmonizácii štatistík pracovných úrazov a chorôb z povolania v Európskej únii; |
| --- | --- |

6.

považuje za naliehavo nutné, aby Spoločenstvo a členské štáty mali prístup k najaktuálnejším a spoľahlivým štatistikám, a aby využívali systém na zber a spracúvanie údajov, ktorý umožňuje nadobudnúť skutočný prehľad o pracovných úrazoch a chorobách z povolania. Odporúča v tomto zmysle, aby sa začalo pracovať na harmonizácii štatistík pracovných úrazov a chorôb z povolania v Európskej únii;

| 7. | považuje za žiaduce, aby členské štáty zaujali národnú stratégiu, založenú na stratégii Spoločenstva, na vytvorenie bezpečného pracovného prostredia, ktorá by zahŕňala otázky ako zamestnanosť, pracovné pomery a pracovné prostredie; |
| --- | --- |

7.

považuje za žiaduce, aby členské štáty zaujali národnú stratégiu, založenú na stratégii Spoločenstva, na vytvorenie bezpečného pracovného prostredia, ktorá by zahŕňala otázky ako zamestnanosť, pracovné pomery a pracovné prostredie;

| 8. | domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa v členských štátoch vytvoril efektívny systém poistenia pracovných úrazov a chorôb z povolania. Takéto poistenie by bolo podnetom na zvyšovanie bezpečnosti zamestnancov pri práci a zároveň by umožnilo evidenciu všetkých pracovných úrazov a prípadov chorôb z povolania; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa v členských štátoch vytvoril efektívny systém poistenia pracovných úrazov a chorôb z povolania. Takéto poistenie by bolo podnetom na zvyšovanie bezpečnosti zamestnancov pri práci a zároveň by umožnilo evidenciu všetkých pracovných úrazov a prípadov chorôb z povolania;

| 9. | zdôrazňuje, že v rámci riadenia rizika sa musí venovať dostatočná pozornosť preventívnym opatreniam a že prevencia nesmie byť považovaná za súčasť kontroly. Riadenie rizika zahŕňa tak preventívne opatrenia (proactive risk management) ako aj zásahovú stratégiu (reactive risk management), pričom obom týmto postupom sa musí pripisovať rovnaký význam; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že v rámci riadenia rizika sa musí venovať dostatočná pozornosť preventívnym opatreniam a že prevencia nesmie byť považovaná za súčasť kontroly. Riadenie rizika zahŕňa tak preventívne opatrenia (proactive risk management) ako aj zásahovú stratégiu (reactive risk management), pričom obom týmto postupom sa musí pripisovať rovnaký význam;

| 10. | berie na vedomie tvrdenie Komisie, že ide o stratégiu v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012. Uvedené oznámenie preto treba považovať za strategický dokument; |
| --- | --- |

10.

berie na vedomie tvrdenie Komisie, že ide o stratégiu v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007-2012. Uvedené oznámenie preto treba považovať za strategický dokument;

Vypracovanie strategického plánu rozvoja

| 11. | víta skutočnosť, že vypracovanie strategického plánu rozvoja (strategického dokumentu) prebieha v súlade s predpismi Spoločenstva; |
| --- | --- |

11.

víta skutočnosť, že vypracovanie strategického plánu rozvoja (strategického dokumentu) prebieha v súlade s predpismi Spoločenstva;

| 12. | upozorňuje na rozpory v kapitole 5 medzi bodom Dohľad nad zdravím (prostredníctvom určitých opatrení) a bodom Postoj k sociálnym a demografickým zmenám (generačné aspekty). Okrem toho sú v bode týkajúcom sa rehabilitácie pracovníkov uvedené veľmi staré údaje (z roku 1999), ktoré sú pre stratégiu zameranú na časový rámec do roku 2012 irelevantné. Ako základ by sa mala použiť prinajmenšom stratégia na obdobie rokov 2002-2006; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje na rozpory v kapitole 5 medzi bodom Dohľad nad zdravím (prostredníctvom určitých opatrení) a bodom Postoj k sociálnym a demografickým zmenám (generačné aspekty). Okrem toho sú v bode týkajúcom sa rehabilitácie pracovníkov uvedené veľmi staré údaje (z roku 1999), ktoré sú pre stratégiu zameranú na časový rámec do roku 2012 irelevantné. Ako základ by sa mala použiť prinajmenšom stratégia na obdobie rokov 2002-2006;

Úloha, cieľ a hodnoty

| 13. | vyjadruje počudovanie nad skutočnosťou, že z tohto strategického dokumentu nie je jasné, v čom spočíva jeho úloha a aký cieľ sleduje. Nenachádza sa v ňom tiež žiadna zmienka o jednotnom chápaní danej problematiky ani o zámeroch cielenej činnosti Spoločenstva. Okrem toho tu nie je dostatočné rozvinutý stanovený cieľ a nevie sa, čo má kto pre koho robiť, ani čo sa získa vyriešením daného problému; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje počudovanie nad skutočnosťou, že z tohto strategického dokumentu nie je jasné, v čom spočíva jeho úloha a aký cieľ sleduje. Nenachádza sa v ňom tiež žiadna zmienka o jednotnom chápaní danej problematiky ani o zámeroch cielenej činnosti Spoločenstva. Okrem toho tu nie je dostatočné rozvinutý stanovený cieľ a nevie sa, čo má kto pre koho robiť, ani čo sa získa vyriešením daného problému;

| 14. | považuje za potrebné definovať spoločné hodnoty členských štátov, z ktorých bude vychádzať spoločná činnosť a ktoré napomôžu pri plnení stanovených cieľov; |
| --- | --- |

14.

považuje za potrebné definovať spoločné hodnoty členských štátov, z ktorých bude vychádzať spoločná činnosť a ktoré napomôžu pri plnení stanovených cieľov;

Pôvod strategického plánu rozvoja

| 15. | konštatuje, že podľa strategického dokumentu by mal strategický plán rozvoja platiť na obdobie rokov 2007-2012. Stanovuje sa tým časový rozsah na plnenie uvedených cieľov a opatrení, avšak tento časový plán nie je naviazaný na žiadne konkrétne ciele; |
| --- | --- |

15.

konštatuje, že podľa strategického dokumentu by mal strategický plán rozvoja platiť na obdobie rokov 2007-2012. Stanovuje sa tým časový rozsah na plnenie uvedených cieľov a opatrení, avšak tento časový plán nie je naviazaný na žiadne konkrétne ciele;

| 16. | poukazuje na to, že by bolo potrebné uviesť údaje o tom, ako často a dôkladne sa jednotlivé plány majú revidovať (ak sa plány napríklad v priebehu troch rokov neprehodnotia, môžu sa stať zastaranými); |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že by bolo potrebné uviesť údaje o tom, ako často a dôkladne sa jednotlivé plány majú revidovať (ak sa plány napríklad v priebehu troch rokov neprehodnotia, môžu sa stať zastaranými);

| 17. | s uspokojením víta vysokú účasť členských štátov pri vypracovávaní strategického plánu rozvoja. Vyjadruje však poľutovanie, že účasť miestnych a regionálnych orgánov pri vypracovávaní stratégie nemala dostatočnú podporu, hoci v tomto procese je potrebné presadzovať blízkosť k občanom. Regionálne a miestne jednotky nie sú v tomto zmysle len zamestnávateľmi, ale môžu byť aj aktérmi zodpovednými za presadzovanie týchto politických opatrení v praxi; |
| --- | --- |

17.

s uspokojením víta vysokú účasť členských štátov pri vypracovávaní strategického plánu rozvoja. Vyjadruje však poľutovanie, že účasť miestnych a regionálnych orgánov pri vypracovávaní stratégie nemala dostatočnú podporu, hoci v tomto procese je potrebné presadzovať blízkosť k občanom. Regionálne a miestne jednotky nie sú v tomto zmysle len zamestnávateľmi, ale môžu byť aj aktérmi zodpovednými za presadzovanie týchto politických opatrení v praxi;

| 18. | súhlasí zo zachovaním strategického smerovania stratégie Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2002-2006, ktoré určila Komisia; |
| --- | --- |

18.

súhlasí zo zachovaním strategického smerovania stratégie Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2002-2006, ktoré určila Komisia;

| 19. | oceňuje, že predchádzajúcou stratégiou sa ovplyvnila verejná mienka, pokiaľ ide o význam zdravia a bezpečnosti pri práci, pričom oba tieto faktory boli označené ako neoddeliteľné súčasti riadenia kvality a determinanty výkonnosti a konkurencieschopnosti hospodárstva; |
| --- | --- |

19.

oceňuje, že predchádzajúcou stratégiou sa ovplyvnila verejná mienka, pokiaľ ide o význam zdravia a bezpečnosti pri práci, pričom oba tieto faktory boli označené ako neoddeliteľné súčasti riadenia kvality a determinanty výkonnosti a konkurencieschopnosti hospodárstva;

| 20. | vyjadruje počudovanie nad tým, že v predloženom strategickom dokumente sa nehovorí o riadení kvality v súvislosti so zdravím a bezpečnosťou pri práci ako aj nad tým, že otázka riadenia kvality tu vôbec nie je nastolená; |
| --- | --- |

20.

vyjadruje počudovanie nad tým, že v predloženom strategickom dokumente sa nehovorí o riadení kvality v súvislosti so zdravím a bezpečnosťou pri práci ako aj nad tým, že otázka riadenia kvality tu vôbec nie je nastolená;

| 21. | pripúšťa, že mnohé podniky členských štátov EÚ vrátane popredných európskych koncernov zaviedli ako základ pre svoje podnikanie systém riadenia kvality EFQM (European Foundation for Quality Management), s ktorým by sa mali oboznámiť všetky členské štáty. Ide o model efektívnej stratégie, ktorý sa dá uplatniť aj v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci; |
| --- | --- |

21.

pripúšťa, že mnohé podniky členských štátov EÚ vrátane popredných európskych koncernov zaviedli ako základ pre svoje podnikanie systém riadenia kvality EFQM (European Foundation for Quality Management), s ktorým by sa mali oboznámiť všetky členské štáty. Ide o model efektívnej stratégie, ktorý sa dá uplatniť aj v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci;

| 22. | vyzýva členské štáty, aby sa riadili hlavnými zásadami systému riadenia kvality EFQM ako je orientácia na výsledky a zákazníkov, vedenie a cieľavedomosť, riadenie založené na procesoch a faktoch, rozvoj a zapájanie zamestnancov, rozvíjanie partnerstiev a sociálna zodpovednosť podnikov. Prostredníctvom týchto zásad sa podporí rozvoj v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci a pokročí harmonizácia právneho rámca vzťahujúceho sa na túto oblasť. Členské štáty by sa mali zároveň usilovať pochopiť očakávania jednotlivých záujmových skupín spoločnosti a reagovať na ne vhodným spôsobom; |
| --- | --- |

22.

vyzýva členské štáty, aby sa riadili hlavnými zásadami systému riadenia kvality EFQM ako je orientácia na výsledky a zákazníkov, vedenie a cieľavedomosť, riadenie založené na procesoch a faktoch, rozvoj a zapájanie zamestnancov, rozvíjanie partnerstiev a sociálna zodpovednosť podnikov. Prostredníctvom týchto zásad sa podporí rozvoj v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci a pokročí harmonizácia právneho rámca vzťahujúceho sa na túto oblasť. Členské štáty by sa mali zároveň usilovať pochopiť očakávania jednotlivých záujmových skupín spoločnosti a reagovať na ne vhodným spôsobom;

Posúdenie súčasnej situácie

| 23. | považuje za potrebné, aby sa na posúdenie súčasnej situácie použili štatistické údaje týkajúce sa jednotlivých členských štátov alebo všeobecné údaje o Európskej únii ako celku, a to v časovej postupnosti, aby bolo možné sledovať dynamiku vývoja; |
| --- | --- |

23.

považuje za potrebné, aby sa na posúdenie súčasnej situácie použili štatistické údaje týkajúce sa jednotlivých členských štátov alebo všeobecné údaje o Európskej únii ako celku, a to v časovej postupnosti, aby bolo možné sledovať dynamiku vývoja;

| 24. | zdôrazňuje, že analýza súčasnej situácie by mala zahŕňať rozbor dosiahnutých výsledkov, aktuálnych problémov, možností a rizík, ktorý by bol rozdelený podľa oblastí; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že analýza súčasnej situácie by mala zahŕňať rozbor dosiahnutých výsledkov, aktuálnych problémov, možností a rizík, ktorý by bol rozdelený podľa oblastí;

| 25. | konštatuje, že nebezpečenstvá a riziká sú svojou podstatou komplexnejšie a navzájom od seba závislejšie. Je preto potrebné, aby sa prostredníctvom analýzy rizík odhadovali možné nebezpečenstvá a uplatňoval sa systém riadenia rizík, v rámci ktorého by sa zohľadnili ich jednotlivé typy. Je veľmi dôležité, aby sa súčasná situácia kriticky preskúmala, pretože len tak sa budú dať stanoviť konkrétne ciele; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že nebezpečenstvá a riziká sú svojou podstatou komplexnejšie a navzájom od seba závislejšie. Je preto potrebné, aby sa prostredníctvom analýzy rizík odhadovali možné nebezpečenstvá a uplatňoval sa systém riadenia rizík, v rámci ktorého by sa zohľadnili ich jednotlivé typy. Je veľmi dôležité, aby sa súčasná situácia kriticky preskúmala, pretože len tak sa budú dať stanoviť konkrétne ciele;

| 26. | domnieva sa, že v záujme realistického odhadu možných škôd vyplývajúcich z potenciálnych rizík je veľmi dôležité, aby sa nezohľadňovali len zdroje nebezpečenstva a ich celkový vplyv, ale aby sa zároveň stanovili kritériá, podľa ktorých sa budú škody posudzovať. Pri posudzovaní škôd by sa mali rozlišovať technické, psychologické, sociologické, kultúrne a ekonomické aspekty rizík; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že v záujme realistického odhadu možných škôd vyplývajúcich z potenciálnych rizík je veľmi dôležité, aby sa nezohľadňovali len zdroje nebezpečenstva a ich celkový vplyv, ale aby sa zároveň stanovili kritériá, podľa ktorých sa budú škody posudzovať. Pri posudzovaní škôd by sa mali rozlišovať technické, psychologické, sociologické, kultúrne a ekonomické aspekty rizík;

| 27. | zdôrazňuje, že členské štáty by mali presne určiť, akým spôsobom sa majú informácie získavať a spracúvať, kto má byť za túto činnosť zodpovedný a akým spôsobom by sa malo postupovať. Tieto pravidlá často nie sú obsiahnuté v právnych predpisoch, ale bez teoretického a praktického základu, ktorý by bol zrozumiteľný pre všetkých, nemožno očakávať žiadne pozitívne výsledky; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že členské štáty by mali presne určiť, akým spôsobom sa majú informácie získavať a spracúvať, kto má byť za túto činnosť zodpovedný a akým spôsobom by sa malo postupovať. Tieto pravidlá často nie sú obsiahnuté v právnych predpisoch, ale bez teoretického a praktického základu, ktorý by bol zrozumiteľný pre všetkých, nemožno očakávať žiadne pozitívne výsledky;

| 28. | považuje za naliehavé, aby členské štáty používali solídny metodický základ pre riadenie rizika, ktorý treba vypracovať podľa vedeckých zásad; |
| --- | --- |

28.

považuje za naliehavé, aby členské štáty používali solídny metodický základ pre riadenie rizika, ktorý treba vypracovať podľa vedeckých zásad;

| 29. | konštatuje, že je potrebné sústavne monitorovať podmienky a rizikové faktory s cieľom aktualizovať a definovať nové rizikové faktory, ktoré sa objavia v budúcnosti; |
| --- | --- |

29.

konštatuje, že je potrebné sústavne monitorovať podmienky a rizikové faktory s cieľom aktualizovať a definovať nové rizikové faktory, ktoré sa objavia v budúcnosti;

| 30. | domnieva sa, že problematika chorôb z povolania by mala byť v strategickom dokumente rozpracovaná podrobnejšie. Pri stanovení analytických kritérií týkajúcich sa chorôb z povolania by sa malo dbať hlavne na ich flexibilitu a jasnosť, aby sa choroby z povolania dali klasifikovať s ohľadom na príčiny ich vzniku; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že problematika chorôb z povolania by mala byť v strategickom dokumente rozpracovaná podrobnejšie. Pri stanovení analytických kritérií týkajúcich sa chorôb z povolania by sa malo dbať hlavne na ich flexibilitu a jasnosť, aby sa choroby z povolania dali klasifikovať s ohľadom na príčiny ich vzniku;

| 31. | považuje za podstatné, aby sa diagnostika chorôb z povolania v členských štátoch nekomplikovala a aby sa odškodné vyplácalo čo možno najjednoduchším spôsobom; |
| --- | --- |

31.

považuje za podstatné, aby sa diagnostika chorôb z povolania v členských štátoch nekomplikovala a aby sa odškodné vyplácalo čo možno najjednoduchším spôsobom;

| 32. | domnieva sa, že je nevyhnutné vytvoriť funkčný právny riadiaci a technický systém, ktorý umožní presnú evidenciu všetkých pracovných úrazov a chorôb z povolania, no nemalo by to nadmerne zaťažiť najmä malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že je nevyhnutné vytvoriť funkčný právny riadiaci a technický systém, ktorý umožní presnú evidenciu všetkých pracovných úrazov a chorôb z povolania, no nemalo by to nadmerne zaťažiť najmä malé a stredné podniky;

| 33. | zasadzuje sa za to, aby sa pracovné úrazy a choroby z povolania vo všetkých členských štátoch presne evidovali a aby sa vytvoril strategický plán činnosti zameraný na zvýšenie bezpečnosti pri práci, tieto opatrenia by však nemali nadmerne zaťažiť MSP; |
| --- | --- |

33.

zasadzuje sa za to, aby sa pracovné úrazy a choroby z povolania vo všetkých členských štátoch presne evidovali a aby sa vytvoril strategický plán činnosti zameraný na zvýšenie bezpečnosti pri práci, tieto opatrenia by však nemali nadmerne zaťažiť MSP;

| 34. | považuje za potrebné, aby sa v členských štátoch kontrolovalo dodržiavanie požiadaviek a predpisov týkajúcich sa pracovného prostredia, v snahe odhaliť všetky nedostatky a predísť možným nebezpečenstvám; |
| --- | --- |

34.

považuje za potrebné, aby sa v členských štátoch kontrolovalo dodržiavanie požiadaviek a predpisov týkajúcich sa pracovného prostredia, v snahe odhaliť všetky nedostatky a predísť možným nebezpečenstvám;

| 35. | potvrdzuje, že nedostatky v oblasti organizácie bezpečnosti pri práci na pracovisku sú jednými z hlavných príčin pracovných úrazov a chorôb z povolania. Každý stratený ľudský život a každý deň práceneschopnosti predstavuje pre dotknutý štát, regionálne a miestne orgány, podniky a MSP značné škody, pričom mnohonásobne vyššie sú celkové náklady vznikajúce spoločnosti; |
| --- | --- |

35.

potvrdzuje, že nedostatky v oblasti organizácie bezpečnosti pri práci na pracovisku sú jednými z hlavných príčin pracovných úrazov a chorôb z povolania. Každý stratený ľudský život a každý deň práceneschopnosti predstavuje pre dotknutý štát, regionálne a miestne orgány, podniky a MSP značné škody, pričom mnohonásobne vyššie sú celkové náklady vznikajúce spoločnosti;

| 36. | chýba mu výslovný odkaz na to, že existencia zdravých, resp. zdraviu prospešných pomerov (rámcových podmienok) na pracovisku a v spoločnosti je základným predpokladom pre rozvoj zdravých vzorcov správania; |
| --- | --- |

36.

chýba mu výslovný odkaz na to, že existencia zdravých, resp. zdraviu prospešných pomerov (rámcových podmienok) na pracovisku a v spoločnosti je základným predpokladom pre rozvoj zdravých vzorcov správania;

| 37. | vyjadruje želanie, aby sa pri vytváraní spoločnej strategickej línie v organizáciách jednotlivých členských štátov ako aj v úsilí o zachovanie objektívnych, zodpovedajúcich a porovnateľných výsledkov používali klasické všeobecne uznávané analytické postupy ako napr. SWOT, PEST, GAP, FFA a CAF; |
| --- | --- |

37.

vyjadruje želanie, aby sa pri vytváraní spoločnej strategickej línie v organizáciách jednotlivých členských štátov ako aj v úsilí o zachovanie objektívnych, zodpovedajúcich a porovnateľných výsledkov používali klasické všeobecne uznávané analytické postupy ako napr. SWOT, PEST, GAP, FFA a CAF;

Strategické ciele

| 38. | víta návrh Komisie, podľa ktorého naďalej zostáva prvoradým cieľom stratégie Spoločenstva neustále, trvalé a systematické znižovanie počtu pracovných úrazov v období rokov 2007-2012 a súhlasí s hodnotením Komisie, podľa ktorého by malo byť hlavným cieľom všetkých 27 členských štátov EÚ v uvedenom období zníženie počtu pracovných úrazov a chorôb z povolania o 25 %, hoci by sa tento cieľ mohol zdať príliš ambiciózny; |
| --- | --- |

38.

víta návrh Komisie, podľa ktorého naďalej zostáva prvoradým cieľom stratégie Spoločenstva neustále, trvalé a systematické znižovanie počtu pracovných úrazov v období rokov 2007-2012 a súhlasí s hodnotením Komisie, podľa ktorého by malo byť hlavným cieľom všetkých 27 členských štátov EÚ v uvedenom období zníženie počtu pracovných úrazov a chorôb z povolania o 25 %, hoci by sa tento cieľ mohol zdať príliš ambiciózny;

| 39. | konštatuje, že strategické ciele musia byť spojené s jasným posolstvom. Musí byť jasné, v čom spočíva konečný cieľ, inými slovami, čo by sa malo dokedy dosiahnuť; |
| --- | --- |

39.

konštatuje, že strategické ciele musia byť spojené s jasným posolstvom. Musí byť jasné, v čom spočíva konečný cieľ, inými slovami, čo by sa malo dokedy dosiahnuť;

| 40. | upozorňuje na to, že strategický cieľ musí spĺňať nasledujúce požiadavky (SMART): musí byť špecifický (specific), merateľný (measurable), dohodnutý (agreed), realistický (realistic) a časovo vymedzený (timed). Tieto vlastnosti zaručujú jasné rozdelenie úloh a číselnú merateľnosť, ale splnenie uvedených požiadaviek si vyžaduje stanovenie záväzných parametrov; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje na to, že strategický cieľ musí spĺňať nasledujúce požiadavky (SMART): musí byť špecifický (specific), merateľný (measurable), dohodnutý (agreed), realistický (realistic) a časovo vymedzený (timed). Tieto vlastnosti zaručujú jasné rozdelenie úloh a číselnú merateľnosť, ale splnenie uvedených požiadaviek si vyžaduje stanovenie záväzných parametrov;

| 41. | poukazuje na to, že strategický cieľ musí zodpovedať daným požiadavkám, čo znamená, že stanovené ciele musia byť viazané na konkrétny časový plán, aby bolo možné kontrolovať a merať ich realizáciu. Uvedený postup súvisí s koncepciou krátkodobého a dlhodobého plánovania, z ktorej vyplýva, že hlavný cieľ sa musí rozdeliť na menšie priebežné ciele, aby sa jeho plnenie dalo presnejšie merať, kontrolovať a riadiť; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na to, že strategický cieľ musí zodpovedať daným požiadavkám, čo znamená, že stanovené ciele musia byť viazané na konkrétny časový plán, aby bolo možné kontrolovať a merať ich realizáciu. Uvedený postup súvisí s koncepciou krátkodobého a dlhodobého plánovania, z ktorej vyplýva, že hlavný cieľ sa musí rozdeliť na menšie priebežné ciele, aby sa jeho plnenie dalo presnejšie merať, kontrolovať a riadiť;

| 42. | považuje za naliehavé, aby sa vytvoril systém ukazovateľov pre členské štáty, ktorý by predstavoval základ pre hodnotenie východiskovej a cieľovej situácie ako aj účinnosti zavedených opatrení. Uvedené ukazovatele by sa mali vyznačovať hlavne vlastnosťami ako sú dôležitosť, opodstatnenosť, kvantifikovateľnosť, rozsah a výsledná účinnosť; |
| --- | --- |

42.

považuje za naliehavé, aby sa vytvoril systém ukazovateľov pre členské štáty, ktorý by predstavoval základ pre hodnotenie východiskovej a cieľovej situácie ako aj účinnosti zavedených opatrení. Uvedené ukazovatele by sa mali vyznačovať hlavne vlastnosťami ako sú dôležitosť, opodstatnenosť, kvantifikovateľnosť, rozsah a výsledná účinnosť;

Opatrenia na dosiahnutie cieľov

| 43. | víta skutočnosť, že Komisia podporuje pri uplatňovaní platných právnych predpisov MSP a vyjadruje želanie, aby sa pri prispôsobovaní právneho rámca vývoju na trhu práce ako aj pri jeho zjednodušovaní prihliadalo predovšetkým na tieto podniky; |
| --- | --- |

43.

víta skutočnosť, že Komisia podporuje pri uplatňovaní platných právnych predpisov MSP a vyjadruje želanie, aby sa pri prispôsobovaní právneho rámca vývoju na trhu práce ako aj pri jeho zjednodušovaní prihliadalo predovšetkým na tieto podniky;

| 44. | zdôrazňuje, že opatrenia predstavené v strategickom pláne rozvoja by mali byť pomenované ako nástroje. Ide tu o programy, rozsiahlejšie projekty, strategické investície a iné väčšie a širšie oblasti činnosti, ako napr. bežné úlohy, pomocou ktorých by sa mali dosiahnuť stanovené ciele; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje, že opatrenia predstavené v strategickom pláne rozvoja by mali byť pomenované ako nástroje. Ide tu o programy, rozsiahlejšie projekty, strategické investície a iné väčšie a širšie oblasti činnosti, ako napr. bežné úlohy, pomocou ktorých by sa mali dosiahnuť stanovené ciele;

| 45. | poznamenáva, že vo štvrtej kapitole strategického dokumentu je otázka vytvorenia právneho rámca v porovnaní s ostatnými témami rozpracovaná príliš podrobne. Mali by sa systematicky skúmať jednotlivé aspekty spoločenského života, a to na základe zásady PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental – politické, sociálne, technické, právne a environmentálne aspekty). Zohľadňovať treba celkový rámec Spoločenstva, ale aj kontext príslušného členského štátu a zamerať by sa malo na oblasť politiky, ekonomiky, sociálnej sféry, techniky, práva a ochrany pri práci; |
| --- | --- |

45.

poznamenáva, že vo štvrtej kapitole strategického dokumentu je otázka vytvorenia právneho rámca v porovnaní s ostatnými témami rozpracovaná príliš podrobne. Mali by sa systematicky skúmať jednotlivé aspekty spoločenského života, a to na základe zásady PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental – politické, sociálne, technické, právne a environmentálne aspekty). Zohľadňovať treba celkový rámec Spoločenstva, ale aj kontext príslušného členského štátu a zamerať by sa malo na oblasť politiky, ekonomiky, sociálnej sféry, techniky, práva a ochrany pri práci;

| 46. | vyslovuje sa za podporu rozvíjania podnikových programov na podporu zdravia; |
| --- | --- |

46.

vyslovuje sa za podporu rozvíjania podnikových programov na podporu zdravia;

Finančný rámec a časový plán

| 47. | pripomína, že neoddeliteľnou súčasťou strategického dokumentu je finančný rámec a časový plán, ktoré obsahujú odhadované celkové náklady plánov rozvoja a rozdelenie nákladov podľa rokov alebo iných časových úsekov; |
| --- | --- |

47.

pripomína, že neoddeliteľnou súčasťou strategického dokumentu je finančný rámec a časový plán, ktoré obsahujú odhadované celkové náklady plánov rozvoja a rozdelenie nákladov podľa rokov alebo iných časových úsekov;

| 48. | považuje za želateľné, aby bol v odseku týkajúcom sa plánovania a zavádzania opatrení na zníženie rizík súvisiacich s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci vytvorený jednotný dokument, ktorý by slúžil ako podklad pre finančný rámec a časový plán a ktorý by umožnil porovnávanie údajov členských štátov ako aj ich všeobecnú analýzu v rámci Spoločenstva; |
| --- | --- |

48.

považuje za želateľné, aby bol v odseku týkajúcom sa plánovania a zavádzania opatrení na zníženie rizík súvisiacich s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci vytvorený jednotný dokument, ktorý by slúžil ako podklad pre finančný rámec a časový plán a ktorý by umožnil porovnávanie údajov členských štátov ako aj ich všeobecnú analýzu v rámci Spoločenstva;

Štruktúra riadenia

| 49. | konštatuje, že štruktúra riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by mala zahŕňať popis potrebných koordinačných postupov týkajúcich sa vypracovania, kompletizácie, implementácie, zhodnotenia plánu rozvoja ako aj vypracovania záverečného protokolu. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, akým spôsobom sa zorganizuje spolupráca, rozdelenie práce a postupy, ktorými sa budú riadiť dotknutí aktéri pri poskytovaní spätnej väzby; |
| --- | --- |

49.

konštatuje, že štruktúra riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by mala zahŕňať popis potrebných koordinačných postupov týkajúcich sa vypracovania, kompletizácie, implementácie, zhodnotenia plánu rozvoja ako aj vypracovania záverečného protokolu. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, akým spôsobom sa zorganizuje spolupráca, rozdelenie práce a postupy, ktorými sa budú riadiť dotknutí aktéri pri poskytovaní spätnej väzby;

| 50. | konštatuje, že popis štruktúry riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je nevyhnutný preto, aby sa dala dosiahnuť dohoda o koordinácii, riadení a iných dôležitých aspektoch plánu rozvoja v príslušnej oblasti a zároveň aby boli informované aj ostatné dotknuté strany; |
| --- | --- |

50.

konštatuje, že popis štruktúry riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je nevyhnutný preto, aby sa dala dosiahnuť dohoda o koordinácii, riadení a iných dôležitých aspektoch plánu rozvoja v príslušnej oblasti a zároveň aby boli informované aj ostatné dotknuté strany;

| 51. | poukazuje na usmernenie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa systémov riadenia bezpečnosti pri práci a platné na celom svete, ktoré bolo vypracované kvôli zamietnutiu medzinárodnej štandardizácie systémov riadenia bezpečnosti pri práci na požiadanie Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO) a ktoré majú implementovať, a sčasti už aj implementovali, jednotlivé štáty. Toto usmernenie pre systémy riadenia bezpečnosti pri práci odzrkadľuje hodnoty a nástroje MOP súvisiace s bezpečnosťou pracovníkov a ochranou ich zdravia pri práci a stanovuje základné požiadavky na systém riadenia bezpečnosti pri práci s cieľom trvalo zlepšiť bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku; |
| --- | --- |

51.

poukazuje na usmernenie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa systémov riadenia bezpečnosti pri práci a platné na celom svete, ktoré bolo vypracované kvôli zamietnutiu medzinárodnej štandardizácie systémov riadenia bezpečnosti pri práci na požiadanie Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO) a ktoré majú implementovať, a sčasti už aj implementovali, jednotlivé štáty. Toto usmernenie pre systémy riadenia bezpečnosti pri práci odzrkadľuje hodnoty a nástroje MOP súvisiace s bezpečnosťou pracovníkov a ochranou ich zdravia pri práci a stanovuje základné požiadavky na systém riadenia bezpečnosti pri práci s cieľom trvalo zlepšiť bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku;

| 52. | konštatuje, že uvedené metodické podklady sú prezentované v tomto dokumente:






  — | Guidelines on Occupational safety and health management systems (Usmernenie k systému riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci) ILO-OSH 2001, |
| --- | --- | --- |

52.

konštatuje, že uvedené metodické podklady sú prezentované v tomto dokumente:

—

Guidelines on Occupational safety and health management systems (Usmernenie k systému riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci) ILO-OSH 2001,

| 53. | konštatuje, že trvalo udržateľný systém riadenia bezpečnosti a zdravia pri práci zameraný na neustále zlepšovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by mal obsahovať tieto hlavné zásady:






  — | politika bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (occupational, safety and health policy), |
| --- | --- | --- |

53.

konštatuje, že trvalo udržateľný systém riadenia bezpečnosti a zdravia pri práci zameraný na neustále zlepšovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by mal obsahovať tieto hlavné zásady:

—

politika bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (occupational, safety and health policy),

| — | organizácia (organizing), |
| --- | --- |

—

organizácia (organizing),

| — | plánovanie a zavádzanie postupov (planning and implementation), |
| --- | --- |

—

plánovanie a zavádzanie postupov (planning and implementation),

| — | hodnotenie (evaluation), |
| --- | --- |

—

hodnotenie (evaluation),

| — | opatrenia na zlepšenie (action for improvement). |
| --- | --- |

—

opatrenia na zlepšenie (action for improvement).

Zavádzanie opatrení, protokol o realizácii, kompletizácii a zavŕšení strategického plánu rozvoja

| 54. | konštatuje, že v odseku týkajúcom sa štruktúry strategických plánov rozvoja sa odrážajú ciele a opatrenia, ktoré sa majú zaviesť počas implementácie akčného plánu, ako aj príslušné vysvetlivky. Akčný plán a plán rozvoja musia byť navzájom porovnateľné a musia mať navzájom zosúladenú štruktúru; |
| --- | --- |

54.

konštatuje, že v odseku týkajúcom sa štruktúry strategických plánov rozvoja sa odrážajú ciele a opatrenia, ktoré sa majú zaviesť počas implementácie akčného plánu, ako aj príslušné vysvetlivky. Akčný plán a plán rozvoja musia byť navzájom porovnateľné a musia mať navzájom zosúladenú štruktúru;

| 55. | odporúča prezentáciu akčného plánu vo forme tabuľky, v ktorej by sa ku každej podskupine priradili ciele, ukazovatele a opatrenia na ich splnenie ako aj činnosti, ktoré sa uskutočnia spolu s realizátormi a financovateľmi prostredníctvom získaných finančných zdrojov a nástrojov; |
| --- | --- |

55.

odporúča prezentáciu akčného plánu vo forme tabuľky, v ktorej by sa ku každej podskupine priradili ciele, ukazovatele a opatrenia na ich splnenie ako aj činnosti, ktoré sa uskutočnia spolu s realizátormi a financovateľmi prostredníctvom získaných finančných zdrojov a nástrojov;

| 56. | konštatuje, že strategický plán rozvoja sa doplní v prípade, ak by pri jeho implementácii vznikla potreba zmeniť alebo upraviť niektoré ciele alebo opatrenia. Pri rozhodnutí o kompletizácii alebo ukončení plánu bude zohľadnená predovšetkým relevantnosť stanovených cieľov, účinnosť uplatnených opatrení a naplánované alebo zrealizované zmeny v rámci financovania a jednotlivých oblastí činnosti; |
| --- | --- |

56.

konštatuje, že strategický plán rozvoja sa doplní v prípade, ak by pri jeho implementácii vznikla potreba zmeniť alebo upraviť niektoré ciele alebo opatrenia. Pri rozhodnutí o kompletizácii alebo ukončení plánu bude zohľadnená predovšetkým relevantnosť stanovených cieľov, účinnosť uplatnených opatrení a naplánované alebo zrealizované zmeny v rámci financovania a jednotlivých oblastí činnosti;

Hodnotenie implementácie strategického plánu rozvoja

| 57. | konštatuje, že po splnení cieľov, po uplynutí stanoveného obdobia alebo po úspešnom zavedení strategického plánu rozvoja sa vypracuje záverečný protokol; |
| --- | --- |

57.

konštatuje, že po splnení cieľov, po uplynutí stanoveného obdobia alebo po úspešnom zavedení strategického plánu rozvoja sa vypracuje záverečný protokol;

| 58. | upozorňuje, že je dôležité, aby sa v odseku týkajúcom sa členských štátov a časovej lehoty na vypracúvanie správ vyzdvihli tieto aspekty:






  — | parametre ukazovateľov strategických cieľov, t. j. do akej miery sa pri plnení cieľov pokročilo, |
| --- | --- | --- |

58.

upozorňuje, že je dôležité, aby sa v odseku týkajúcom sa členských štátov a časovej lehoty na vypracúvanie správ vyzdvihli tieto aspekty:

—

parametre ukazovateľov strategických cieľov, t. j. do akej miery sa pri plnení cieľov pokročilo,

| — | bezprostredné výsledky prijatých opatrení, |
| --- | --- |

—

bezprostredné výsledky prijatých opatrení,

| — | prehľad nástrojov, ktoré boli použité na implementáciu plánu rozvoja a príslušné vysvetlivky, |
| --- | --- |

—

prehľad nástrojov, ktoré boli použité na implementáciu plánu rozvoja a príslušné vysvetlivky,

| — | naplánované alebo zrealizované zmeny v oblasti pôsobnosti. |
| --- | --- |

—

naplánované alebo zrealizované zmeny v oblasti pôsobnosti.

Protokol o realizácii strategického plánu rozvoja musí svojím zložením a štruktúrou zodpovedať plánu rozvoja a jeho akčnému plánu.

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/21

---

Stanovisko Výboru regiónov „Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ“

(2008/C 53/04)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | vyzýva Komisiu, aby uznala dôležitosť miestnych a regionálnych orgánov pri vývoji a uskutočňovaní opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy a aby uznala potrebu udeliť im právomoci a poskytnúť im pomoc, čo im umožní vyvinúť adaptačné stratégie; |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby uznala dôležitosť miestnych a regionálnych orgánov pri vývoji a uskutočňovaní opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy a aby uznala potrebu udeliť im právomoci a poskytnúť im pomoc, čo im umožní vyvinúť adaptačné stratégie;

| — | súhlasí s hodnotením vplyvov klimatických zmien na zemepisné danosti a ekosystémy na celom svete, je však presvedčený, že hospodárske a spoločenské aspekty prispôsobovania sa klimatickým zmenám je potrebné zohľadňovať rovnako, ako sa v zelenej knihe zohľadňujú ekologické aspekty; |
| --- | --- |

—

súhlasí s hodnotením vplyvov klimatických zmien na zemepisné danosti a ekosystémy na celom svete, je však presvedčený, že hospodárske a spoločenské aspekty prispôsobovania sa klimatickým zmenám je potrebné zohľadňovať rovnako, ako sa v zelenej knihe zohľadňujú ekologické aspekty;

| — | uznáva nebezpečenstvá, ktoré pre našich občanov a naše životné prostredie predstavujú klimatické zmeny, ale domnieva sa, že ak sa do prispôsobovania pustíme včas, budeme mať možnosť vytvoriť trvalo udržateľné spoločenstvá a takisto konkurencieschopné miestne a regionálne hospodárstva vytvorením nových oblastí využitia odborných znalostí a nových príležitostí na zamestnávanie a dosiahnuť najefektívnejšie využívanie zdrojov zabezpečením ich využívania trvalo udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

—

uznáva nebezpečenstvá, ktoré pre našich občanov a naše životné prostredie predstavujú klimatické zmeny, ale domnieva sa, že ak sa do prispôsobovania pustíme včas, budeme mať možnosť vytvoriť trvalo udržateľné spoločenstvá a takisto konkurencieschopné miestne a regionálne hospodárstva vytvorením nových oblastí využitia odborných znalostí a nových príležitostí na zamestnávanie a dosiahnuť najefektívnejšie využívanie zdrojov zabezpečením ich využívania trvalo udržateľným spôsobom;

| — | podporuje Komisiu v jej výzve na prijatie včasných opatrení, osobitne v oblastiach, v ktorých máme väčšiu istotu, že známe účinky nastanú, alebo v oblastiach, v ktorých predstavuje nečinnosť alebo neprijatie preventívnych opatrení značné riziko pre spoločnosť, hospodárstvo a životné prostredie členských štátov. Prispôsobenie sa zmenám klímy bude nákladné, ale Sternova správa ukazuje, že nečinnosť je najdrahšou voľbou. Výbor regiónov si myslí, že je povinnosťou miestnych, regionálnych a národných politikov, aby prevzali zodpovednosť a ujali sa vedenia a prispôsobovanie sa klimatickým zmenám presadzovali ako prioritu; |
| --- | --- |

—

podporuje Komisiu v jej výzve na prijatie včasných opatrení, osobitne v oblastiach, v ktorých máme väčšiu istotu, že známe účinky nastanú, alebo v oblastiach, v ktorých predstavuje nečinnosť alebo neprijatie preventívnych opatrení značné riziko pre spoločnosť, hospodárstvo a životné prostredie členských štátov. Prispôsobenie sa zmenám klímy bude nákladné, ale Sternova správa ukazuje, že nečinnosť je najdrahšou voľbou. Výbor regiónov si myslí, že je povinnosťou miestnych, regionálnych a národných politikov, aby prevzali zodpovednosť a ujali sa vedenia a prispôsobovanie sa klimatickým zmenám presadzovali ako prioritu;

| — | si myslí, že jednou z kľúčových výziev bude pravdepodobne migrácia obyvateľstva vo veľkom meradle, ako z krajín mimo EÚ, tak aj medzi členskými štátmi a medzi regiónmi i v rámci regiónov. Miestne a regionálne orgány sa budú musieť pripraviť na organizovanie uspokojovania potrieb bývania, infraštruktúry a zdravotníckych a verejných služieb, ktoré vyplynú z tejto migrácie; |
| --- | --- |

—

si myslí, že jednou z kľúčových výziev bude pravdepodobne migrácia obyvateľstva vo veľkom meradle, ako z krajín mimo EÚ, tak aj medzi členskými štátmi a medzi regiónmi i v rámci regiónov. Miestne a regionálne orgány sa budú musieť pripraviť na organizovanie uspokojovania potrieb bývania, infraštruktúry a zdravotníckych a verejných služieb, ktoré vyplynú z tejto migrácie;

| — | vyzýva na to, aby sa rozpočet EÚ, jej programy, politika a osobitne kľúčové právne predpisy prehodnotili v zmysle meniacich sa parametrov, ktoré zmeny klímy prinesú. Obzvlášť vyzýva na to, aby sa o adaptácii na klimatické zmeny uvažovalo ako o súčasti dokumentu o preskúmaní rozpočtu v roku 2008. |
| --- | --- |

—

vyzýva na to, aby sa rozpočet EÚ, jej programy, politika a osobitne kľúčové právne predpisy prehodnotili v zmysle meniacich sa parametrov, ktoré zmeny klímy prinesú. Obzvlášť vyzýva na to, aby sa o adaptácii na klimatické zmeny uvažovalo ako o súčasti dokumentu o preskúmaní rozpočtu v roku 2008.

| Spravodajkyňa | : | Kay TWITCHEN (UK/EĽS), členka rady grófstva Essex |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

Kay TWITCHEN (UK/EĽS), členka rady grófstva Essex

Referenčný dokument

Zelená kniha Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – Možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ

KOM(2007) 354 v konečnom znení – SEK(2007) 849

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta túto zelenú knihu a akceptovanie skutočnosti, že Európska únia sa musí zaoberať otázkou prispôsobenia sa v spolupráci so všetkými zainteresovanými partnermi, predovšetkým členskými štátmi a partnermi na regionálnej a miestnej úrovni a v celosvetovom meradle s partnerskými krajinami. Rovnako víta uznanie skutočnosti, že európsky prístup je nevyhnutný a že adaptačné opatrenia musia byť v súlade so zmierňovacími opatreniami a naopak; |
| --- | --- |

1.

víta túto zelenú knihu a akceptovanie skutočnosti, že Európska únia sa musí zaoberať otázkou prispôsobenia sa v spolupráci so všetkými zainteresovanými partnermi, predovšetkým členskými štátmi a partnermi na regionálnej a miestnej úrovni a v celosvetovom meradle s partnerskými krajinami. Rovnako víta uznanie skutočnosti, že európsky prístup je nevyhnutný a že adaptačné opatrenia musia byť v súlade so zmierňovacími opatreniami a naopak;

| 2. | súhlasí s hodnotením vplyvov klimatických zmien na zemepisné danosti a ekosystémy na celom svete, je však presvedčený, že hospodárske a spoločenské aspekty je potrebné zohľadňovať rovnako, ako ekologické aspekty; |
| --- | --- |

2.

súhlasí s hodnotením vplyvov klimatických zmien na zemepisné danosti a ekosystémy na celom svete, je však presvedčený, že hospodárske a spoločenské aspekty je potrebné zohľadňovať rovnako, ako ekologické aspekty;

| 3. | uznáva nebezpečenstvá, ktoré pre našich občanov a naše životné prostredie predstavujú klimatické zmeny, ale domnieva sa, že ak sa do prispôsobovania pustíme včas, budeme mať možnosť vytvoriť trvalo udržateľné spoločenstvá a takisto konkurencieschopné miestne a regionálne hospodárstva vytvorením nových oblastí využitia odborných znalostí a nových príležitostí na zamestnávanie a dosiahnuť najefektívnejšie využívanie zdrojov zabezpečením ich využívania trvalo udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

3.

uznáva nebezpečenstvá, ktoré pre našich občanov a naše životné prostredie predstavujú klimatické zmeny, ale domnieva sa, že ak sa do prispôsobovania pustíme včas, budeme mať možnosť vytvoriť trvalo udržateľné spoločenstvá a takisto konkurencieschopné miestne a regionálne hospodárstva vytvorením nových oblastí využitia odborných znalostí a nových príležitostí na zamestnávanie a dosiahnuť najefektívnejšie využívanie zdrojov zabezpečením ich využívania trvalo udržateľným spôsobom;

Nepriaznivé účinky klimatických zmien

| 4. | si myslí, že jednou z kľúčových výziev bude pravdepodobne migrácia obyvateľstva vo veľkom meradle, ako z krajín mimo EÚ, tak aj medzi členskými štátmi a medzi regiónmi i v rámci regiónov. Miestne a regionálne orgány sa budú musieť pripraviť na organizovanie uspokojovania potrieb bývania, infraštruktúry a zdravotníckych a verejných služieb, ktoré vyplynú z tejto migrácie; |
| --- | --- |

4.

si myslí, že jednou z kľúčových výziev bude pravdepodobne migrácia obyvateľstva vo veľkom meradle, ako z krajín mimo EÚ, tak aj medzi členskými štátmi a medzi regiónmi i v rámci regiónov. Miestne a regionálne orgány sa budú musieť pripraviť na organizovanie uspokojovania potrieb bývania, infraštruktúry a zdravotníckych a verejných služieb, ktoré vyplynú z tejto migrácie;

| 5. | zdôrazňuje posolstvo, že klimatické zmeny prinesú značnú záťaž zdravotníctva a miestnych sociálnych služieb, ako ukázali nedávne vlny horúčav v Európe. Keďže obyvateľstvo vo väčšine členských štátov EÚ starne, treba spoločenské účinky klimatických zmien brať do úvahy s veľkou vážnosťou; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje posolstvo, že klimatické zmeny prinesú značnú záťaž zdravotníctva a miestnych sociálnych služieb, ako ukázali nedávne vlny horúčav v Európe. Keďže obyvateľstvo vo väčšine členských štátov EÚ starne, treba spoločenské účinky klimatických zmien brať do úvahy s veľkou vážnosťou;

| 6. | zastáva názor, že tu chýba problematika vytvárania tienistých miest na verejných priestranstvách (pozri otázku č. 3). Vytváranie tienistých miest pomocou stromov, parkov, zelených striech, iným spôsobom stavania atď. je dôležitým faktorom znižovania úmrtí v dôsledku prehriatia organizmu a znižovania dopytu po klimatizačných zariadeniach a zároveň zvyšovania kvality života v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

6.

zastáva názor, že tu chýba problematika vytvárania tienistých miest na verejných priestranstvách (pozri otázku č. 3). Vytváranie tienistých miest pomocou stromov, parkov, zelených striech, iným spôsobom stavania atď. je dôležitým faktorom znižovania úmrtí v dôsledku prehriatia organizmu a znižovania dopytu po klimatizačných zariadeniach a zároveň zvyšovania kvality života v mestských oblastiach;

| 7. | je okrem toho presvedčený, že prispôsobovanie sa svetovej populácie menšiemu využívaniu obmedzených prírodných zdrojov bude predstavovať veľkú výzvu, ktorá si vyžiada podstatnú zmenu postojov; preto si myslí, že budú potrebné vzdelávacie a komunikačné programy, ako aj trhové nástroje (ako napríklad európsky systém obchodovania s emisnými kvótami) na podporu správania jednotlivcov s ohľadom na problematiku, akou je využívanie vody a energie, recyklovanie a zachovávanie zdrojov; |
| --- | --- |

7.

je okrem toho presvedčený, že prispôsobovanie sa svetovej populácie menšiemu využívaniu obmedzených prírodných zdrojov bude predstavovať veľkú výzvu, ktorá si vyžiada podstatnú zmenu postojov; preto si myslí, že budú potrebné vzdelávacie a komunikačné programy, ako aj trhové nástroje (ako napríklad európsky systém obchodovania s emisnými kvótami) na podporu správania jednotlivcov s ohľadom na problematiku, akou je využívanie vody a energie, recyklovanie a zachovávanie zdrojov;

Potreba včasných opatrení

| 8. | podporuje Komisiu v jej výzve na prijatie včasných opatrení, osobitne v oblastiach, v ktorých máme väčšiu istotu, že známe účinky nastanú, alebo v oblastiach, v ktorých predstavuje nečinnosť alebo neprijatie preventívnych opatrení značné riziko pre spoločnosť, hospodárstvo a životné prostredie členských štátov. Prispôsobenie sa zmenám klímy bude nákladné, ale Sternova správa ukazuje, že nečinnosť je najdrahšou voľbou. Máme dostatok informácií, aby sme začali konať teraz. Výbor regiónov si myslí, že je povinnosťou miestnych, regionálnych a národných politikov, aby prevzali zodpovednosť a ujali sa vedenia a prispôsobovanie sa klimatickým zmenám presadzovali ako prioritu; |
| --- | --- |

8.

podporuje Komisiu v jej výzve na prijatie včasných opatrení, osobitne v oblastiach, v ktorých máme väčšiu istotu, že známe účinky nastanú, alebo v oblastiach, v ktorých predstavuje nečinnosť alebo neprijatie preventívnych opatrení značné riziko pre spoločnosť, hospodárstvo a životné prostredie členských štátov. Prispôsobenie sa zmenám klímy bude nákladné, ale Sternova správa ukazuje, že nečinnosť je najdrahšou voľbou. Máme dostatok informácií, aby sme začali konať teraz. Výbor regiónov si myslí, že je povinnosťou miestnych, regionálnych a národných politikov, aby prevzali zodpovednosť a ujali sa vedenia a prispôsobovanie sa klimatickým zmenám presadzovali ako prioritu;

Úloha miestnych a regionálnych orgánov

| 9. | je presvedčený, že účasť miestnych a regionálnych orgánov je pri vývoji a realizácii adaptačných opatrení rozhodujúca; Miestne a regionálne orgány sú kľúčovými realizátormi pri zvládaní účinkov klimatických zmien a ich vplyvov na život občanov. Sociálne a hospodárske náklady na zvládanie extrémnych výkyvov počasia často znášajú miestne a regionálne orgány. Preto musia byť podporované pri vývoji a realizácii adaptačných stratégií, ktoré sa budú musieť začleniť do každej ich činnosti. Výbor regiónov si myslí, že životne dôležitá úloha miestnych a regionálnych orgánov, ktorú zohrávajú pri zachovaní budúcnosti našich spoločenstiev a pri ochrane zraniteľných občanov, akými sú mladí, chudobní a starší občania, by mala byť všeobecne viac uznávaná; |
| --- | --- |

9.

je presvedčený, že účasť miestnych a regionálnych orgánov je pri vývoji a realizácii adaptačných opatrení rozhodujúca; Miestne a regionálne orgány sú kľúčovými realizátormi pri zvládaní účinkov klimatických zmien a ich vplyvov na život občanov. Sociálne a hospodárske náklady na zvládanie extrémnych výkyvov počasia často znášajú miestne a regionálne orgány. Preto musia byť podporované pri vývoji a realizácii adaptačných stratégií, ktoré sa budú musieť začleniť do každej ich činnosti. Výbor regiónov si myslí, že životne dôležitá úloha miestnych a regionálnych orgánov, ktorú zohrávajú pri zachovaní budúcnosti našich spoločenstiev a pri ochrane zraniteľných občanov, akými sú mladí, chudobní a starší občania, by mala byť všeobecne viac uznávaná;

| 10. | okrem toho uznáva, že miestne a regionálne orgány sú na čele, pokiaľ ide o riešenie dôsledkov klimatických zmien, osobitne keď zmierňovacie opatrenia na jednom mieste majú negatívne účinky niekde inde, napríklad keď výsledkom pobrežnej ochrany a protipovodňových zábran je vznik problémov v priľahlých alebo cezhraničných oblastiach. Takže je potrebné, aby miestne a regionálne orgány koordinovali stratégie a opatrenia na prispôsobovanie sa dôsledkom klimatických zmien. Mohlo by to mať rôzne formy, napríklad zoskupenia podľa povodí riek atď. |
| --- | --- |

10.

okrem toho uznáva, že miestne a regionálne orgány sú na čele, pokiaľ ide o riešenie dôsledkov klimatických zmien, osobitne keď zmierňovacie opatrenia na jednom mieste majú negatívne účinky niekde inde, napríklad keď výsledkom pobrežnej ochrany a protipovodňových zábran je vznik problémov v priľahlých alebo cezhraničných oblastiach. Takže je potrebné, aby miestne a regionálne orgány koordinovali stratégie a opatrenia na prispôsobovanie sa dôsledkom klimatických zmien. Mohlo by to mať rôzne formy, napríklad zoskupenia podľa povodí riek atď.

Vývoj adaptačných stratégií

| 11. | je presvedčený, že miestne a regionálne orgány majú jedinečné postavenie na to, aby prostredníctvom svojich kompetencií napríklad v oblasti územného plánovania a plánovania využitia pôdy, rozvoja a výstavby, v oblasti verejnej dopravy, poľnohospodárstva, lesníctva, využívania a produkcie energie, vodného hospodárstva, likvidácie odpadov a obstarávania pomohli usmerňovať adaptačné stratégie. Úlohou je zabezpečiť, aby súčasné a budúce dodávky služieb, infraštruktúra a stavby boli trvalo udržateľné. Miestne a regionálne orgány budú musieť spolupracovať s ostatnými pri vývoji mohutných strategických a miestnych plánov krízového manažmentu a pri rozvoji a rozširovaní jestvujúcich kapacít na reagovanie na extrémne výkyvy počasia, keďže sa objavujú častejšie a sú závažnejšie; |
| --- | --- |

11.

je presvedčený, že miestne a regionálne orgány majú jedinečné postavenie na to, aby prostredníctvom svojich kompetencií napríklad v oblasti územného plánovania a plánovania využitia pôdy, rozvoja a výstavby, v oblasti verejnej dopravy, poľnohospodárstva, lesníctva, využívania a produkcie energie, vodného hospodárstva, likvidácie odpadov a obstarávania pomohli usmerňovať adaptačné stratégie. Úlohou je zabezpečiť, aby súčasné a budúce dodávky služieb, infraštruktúra a stavby boli trvalo udržateľné. Miestne a regionálne orgány budú musieť spolupracovať s ostatnými pri vývoji mohutných strategických a miestnych plánov krízového manažmentu a pri rozvoji a rozširovaní jestvujúcich kapacít na reagovanie na extrémne výkyvy počasia, keďže sa objavujú častejšie a sú závažnejšie;

Úloha EÚ

| 12. | je presvedčený, že integrovaný prístup všetkých členských štátov EÚ je základným predpokladom. Zníži to náklady vďaka výmene skúseností a odborných znalostí, čo umožní rozvoj a zavedenie osvedčených postupov vo všetkých členských štátoch. Výbor regiónov by mohol byť miestnym a regionálnym orgánom nápomocný pri výmene skúseností, pričom by mal vždy na mysli dôležitosť rozvoja integrovaného prístupu; |
| --- | --- |

12.

je presvedčený, že integrovaný prístup všetkých členských štátov EÚ je základným predpokladom. Zníži to náklady vďaka výmene skúseností a odborných znalostí, čo umožní rozvoj a zavedenie osvedčených postupov vo všetkých členských štátoch. Výbor regiónov by mohol byť miestnym a regionálnym orgánom nápomocný pri výmene skúseností, pričom by mal vždy na mysli dôležitosť rozvoja integrovaného prístupu;

Integrácia činnosti do jestvujúcej politiky a legislatívy

| 13. | si myslí, že adaptácia na klimatické zmeny sa ako explicitný cieľ musí stať súčasťou každej rámcovej politiky EÚ, napríklad politiky EÚ týkajúcej sa rozvoja poľnohospodárstva a vidieka, a programov Spoločenstva na financovanie, napríklad kohéznej politiky, aby sa mohli zmeniť tak, že budú viac v súlade s adaptačnými potrebami, ktoré sú v kompetencii miestnych a regionálnych orgánov. Ich trvalá flexibilita je dôležitá, pretože adaptácia bude neustálym procesom a miestne a regionálne potreby sa budú časom stále meniť; |
| --- | --- |

13.

si myslí, že adaptácia na klimatické zmeny sa ako explicitný cieľ musí stať súčasťou každej rámcovej politiky EÚ, napríklad politiky EÚ týkajúcej sa rozvoja poľnohospodárstva a vidieka, a programov Spoločenstva na financovanie, napríklad kohéznej politiky, aby sa mohli zmeniť tak, že budú viac v súlade s adaptačnými potrebami, ktoré sú v kompetencii miestnych a regionálnych orgánov. Ich trvalá flexibilita je dôležitá, pretože adaptácia bude neustálym procesom a miestne a regionálne potreby sa budú časom stále meniť;

| 14. | si myslí, že niektoré jestvujúce právne predpisy sú v rozpore s potrebou prispôsobenia sa zmenám klímy. Napríklad smernica o biotopoch sa bude v dôsledku zmien klímy musieť upraviť podľa pravdepodobných zmien súčasných vymedzených biotopov a rámcová smernica o vode sa bude musieť upraviť preto, lebo akosť vody bude v určitých oblastiach nepriaznivo ovplyvnená úbytkom zrážok. Veľká časť jestvujúcich právnych predpisov sa bude musieť pozmeniť, aby sa zabezpečila vhodná a úspešná adaptácia na zmeny klímy; |
| --- | --- |

14.

si myslí, že niektoré jestvujúce právne predpisy sú v rozpore s potrebou prispôsobenia sa zmenám klímy. Napríklad smernica o biotopoch sa bude v dôsledku zmien klímy musieť upraviť podľa pravdepodobných zmien súčasných vymedzených biotopov a rámcová smernica o vode sa bude musieť upraviť preto, lebo akosť vody bude v určitých oblastiach nepriaznivo ovplyvnená úbytkom zrážok. Veľká časť jestvujúcich právnych predpisov sa bude musieť pozmeniť, aby sa zabezpečila vhodná a úspešná adaptácia na zmeny klímy;

Rozšírenie integrovaného výskumu klímy

| 15. | podporuje potrebu ďalšieho výskumu na zistenie dosahu opatrení vykonaných v jednom regióne na stav v druhom regióne alebo možno v druhom členskom štáte. Takýto výskum má zásadný význam, aby sa zabezpečilo, že plánovacie rozhodnutia jedného miestneho orgánu nebudú mať negatívne vplyvy na susedné alebo cezhraničné miestne orgány. Osobitne to platí v problematike využívania vody a iných prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

15.

podporuje potrebu ďalšieho výskumu na zistenie dosahu opatrení vykonaných v jednom regióne na stav v druhom regióne alebo možno v druhom členskom štáte. Takýto výskum má zásadný význam, aby sa zabezpečilo, že plánovacie rozhodnutia jedného miestneho orgánu nebudú mať negatívne vplyvy na susedné alebo cezhraničné miestne orgány. Osobitne to platí v problematike využívania vody a iných prírodných zdrojov;

| 16. | žiada o výskum a monitorovanie na kľúčových miestach, čo pomôže predvídať extrémne poveternostné javy a tak pomáhať rozvojovým krajinám, osobitne tým, ktoré sú ohrozené dezertifikáciou. |
| --- | --- |

16.

žiada o výskum a monitorovanie na kľúčových miestach, čo pomôže predvídať extrémne poveternostné javy a tak pomáhať rozvojovým krajinám, osobitne tým, ktoré sú ohrozené dezertifikáciou.

| 17. | bude takisto podnecovať ďalšiu podporu výskumu a vývoja s ohľadom na svoju úlohu pri stimulácii inovácií a pri rozvoji inovatívnych adaptačných technológií a výrobkov. Takýmto spôsobom budú mať podniky, ktoré sa zaoberajú účinkami klimatických zmien obrovské možnosti vyvíjať inovatívne výrobky a služby; |
| --- | --- |

17.

bude takisto podnecovať ďalšiu podporu výskumu a vývoja s ohľadom na svoju úlohu pri stimulácii inovácií a pri rozvoji inovatívnych adaptačných technológií a výrobkov. Takýmto spôsobom budú mať podniky, ktoré sa zaoberajú účinkami klimatických zmien obrovské možnosti vyvíjať inovatívne výrobky a služby;

Zapojenie európskej spoločnosti, podnikateľského a verejného sektora

| 18. | je presvedčený, že prostredníctvom partnerstiev súkromného a verejného sektora a sietí členských štátov, akou je INTERREG (RFEC), budú miestne a regionálne orgány zohrávať rozhodujúcu úlohu pri uľahčovaní prístupu k informáciám, odborným znalostiam a osvedčeným postupom a pri ich šírení. Tieto partnerstvá a siete budú čoraz dôležitejšie pri umožňovaní spolupráce medzi odvetviami, regiónmi, členskými štátmi a partnerskými krajinami mimo EÚ; |
| --- | --- |

18.

je presvedčený, že prostredníctvom partnerstiev súkromného a verejného sektora a sietí členských štátov, akou je INTERREG (RFEC), budú miestne a regionálne orgány zohrávať rozhodujúcu úlohu pri uľahčovaní prístupu k informáciám, odborným znalostiam a osvedčeným postupom a pri ich šírení. Tieto partnerstvá a siete budú čoraz dôležitejšie pri umožňovaní spolupráce medzi odvetviami, regiónmi, členskými štátmi a partnerskými krajinami mimo EÚ;

| 19. | podporuje spoluprácu s rozvojovými krajinami vo forme pomoci pri prijímaní stratégií, navrhuje, aby zahraničná činnosť EÚ toto podporovala a je presvedčený, že miestne a regionálne orgány môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri delení sa o osvedčené postupy a znalosti s rozvojovými krajinami pri využívaní jestvujúcich kontaktov a sietí. Prostriedky, ktoré EÚ vyhradí na tento účel, by mali byť v primeranom pomere k potrebám rozvojových krajín a zodpovednosti EÚ; |
| --- | --- |

19.

podporuje spoluprácu s rozvojovými krajinami vo forme pomoci pri prijímaní stratégií, navrhuje, aby zahraničná činnosť EÚ toto podporovala a je presvedčený, že miestne a regionálne orgány môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri delení sa o osvedčené postupy a znalosti s rozvojovými krajinami pri využívaní jestvujúcich kontaktov a sietí. Prostriedky, ktoré EÚ vyhradí na tento účel, by mali byť v primeranom pomere k potrebám rozvojových krajín a zodpovednosti EÚ;

Najbližšie kroky

| 20. | je presvedčený, že touto problematikou sa treba súrne zaoberať a že potreba miestnych a regionálnych orgánov v oblasti organizácie prispôsobovania sa klimatickým zmenám spoločne s mnohými spoločenskými a hospodárskymi partnermi, s ktorými už spolupracujú, musí byť začlenená do všetkých budúcich oznámení a smerníc EÚ; |
| --- | --- |

20.

je presvedčený, že touto problematikou sa treba súrne zaoberať a že potreba miestnych a regionálnych orgánov v oblasti organizácie prispôsobovania sa klimatickým zmenám spoločne s mnohými spoločenskými a hospodárskymi partnermi, s ktorými už spolupracujú, musí byť začlenená do všetkých budúcich oznámení a smerníc EÚ;

| 21. | oceňuje, že práca na tejto problematike už začala, a vyzýva Komisiu, aby túto prácu aj naďalej považovala za prioritnú; |
| --- | --- |

21.

oceňuje, že práca na tejto problematike už začala, a vyzýva Komisiu, aby túto prácu aj naďalej považovala za prioritnú;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby uznala dôležitosť miestnych a regionálnych orgánov pri vývoji a uskutočňovaní opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy a aby uznala potrebu udeliť im právomoci a poskytnúť im finančnú pomoc, čo im umožní vyvinúť a realizovať adaptačné stratégie; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby uznala dôležitosť miestnych a regionálnych orgánov pri vývoji a uskutočňovaní opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy a aby uznala potrebu udeliť im právomoci a poskytnúť im finančnú pomoc, čo im umožní vyvinúť a realizovať adaptačné stratégie;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby sa v následnej práci k tejto zelenej knihe nezaoberala iba ekologickými úvahami, ale aj spoločenským a hospodárskym dosahom klimatických zmien; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby sa v následnej práci k tejto zelenej knihe nezaoberala iba ekologickými úvahami, ale aj spoločenským a hospodárskym dosahom klimatických zmien;

| 24. | je presvedčený, že na úspešný vývoj adaptačných opatrení je absolútne rozhodujúce, aby sa mieste a regionálne orgány a členské štáty podelili o osvedčené postupy a myslí si, že EÚ musí zohrávať určitú úlohu pri zabezpečovaní výmeny informácií a osvedčených postupov v rámci EÚ i navonok; |
| --- | --- |

24.

je presvedčený, že na úspešný vývoj adaptačných opatrení je absolútne rozhodujúce, aby sa mieste a regionálne orgány a členské štáty podelili o osvedčené postupy a myslí si, že EÚ musí zohrávať určitú úlohu pri zabezpečovaní výmeny informácií a osvedčených postupov v rámci EÚ i navonok;

| 25. | si myslí, že EÚ musí zohrávať strategickú úlohu pri príprave a riadení migrácie obyvateľstva; |
| --- | --- |

25.

si myslí, že EÚ musí zohrávať strategickú úlohu pri príprave a riadení migrácie obyvateľstva;

| 26. | vyzýva na to, aby sa rozpočet EÚ, jej programy, politika a osobitne kľúčové právne predpisy prehodnotili v zmysle meniacich sa parametrov, ktoré zmeny klímy prinesú. Obzvlášť vyzýva na to, aby sa o adaptácii na klimatické zmeny uvažovalo ako o presne vymedzenej rozpočtovej položke v rámci všetkých kľúčových rozpočtových bodov (spoločná poľnohospodárska politika, súdržnosť, výskum atď.), ktorá by bola súčasťou dokumentu o preskúmaní rozpočtu v roku 2008; |
| --- | --- |

26.

vyzýva na to, aby sa rozpočet EÚ, jej programy, politika a osobitne kľúčové právne predpisy prehodnotili v zmysle meniacich sa parametrov, ktoré zmeny klímy prinesú. Obzvlášť vyzýva na to, aby sa o adaptácii na klimatické zmeny uvažovalo ako o presne vymedzenej rozpočtovej položke v rámci všetkých kľúčových rozpočtových bodov (spoločná poľnohospodárska politika, súdržnosť, výskum atď.), ktorá by bola súčasťou dokumentu o preskúmaní rozpočtu v roku 2008;

| 27. | si myslí, že je dôležité, aby sa EÚ viac zameriavala na jestvujúcu podporu výskumu pri hľadaní riešení problémov spôsobených zmenami klímy, ako aj na podporu inovatívnych adaptačných opatrení. Takýto výskum môže priniesť inovatívne riešenia na zachovanie európskej konkurencieschopnosti. Výskumné činnosti treba lepšie koordinovať. Kľúčovou úlohou bude prekonať najväčšie nedostatky v oblasti informovanosti a taktiež zamedziť duplicite vo výskumných činnostiach; |
| --- | --- |

27.

si myslí, že je dôležité, aby sa EÚ viac zameriavala na jestvujúcu podporu výskumu pri hľadaní riešení problémov spôsobených zmenami klímy, ako aj na podporu inovatívnych adaptačných opatrení. Takýto výskum môže priniesť inovatívne riešenia na zachovanie európskej konkurencieschopnosti. Výskumné činnosti treba lepšie koordinovať. Kľúčovou úlohou bude prekonať najväčšie nedostatky v oblasti informovanosti a taktiež zamedziť duplicite vo výskumných činnostiach;

| 28. | má obavy v súvislosti s potenciálnymi dosahmi adaptačných opatrení urobených v niektorom regióne alebo členskom štáte na iný región alebo členský štát a myslí si, že EÚ je vhodným orgánom na stanovenie strategických rámcov na riešenie týchto potenciálnych problémov; |
| --- | --- |

28.

má obavy v súvislosti s potenciálnymi dosahmi adaptačných opatrení urobených v niektorom regióne alebo členskom štáte na iný región alebo členský štát a myslí si, že EÚ je vhodným orgánom na stanovenie strategických rámcov na riešenie týchto potenciálnych problémov;

| 29. | vyzýva na zavedenie vzdelávacích a komunikačných programov na podporu správania jednotlivcov s ohľadom na problematiku, akou je využívanie vody a energie, recyklovanie a zachovávanie zdrojov. |
| --- | --- |

29.

vyzýva na zavedenie vzdelávacích a komunikačných programov na podporu správania jednotlivcov s ohľadom na problematiku, akou je využívanie vody a energie, recyklovanie a zachovávanie zdrojov.

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/25

---

Stanovisko Výboru regiónov „Európska stratégia pre kultúru v globalizovanom svete“

(2008/C 53/05)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore kultúry a starostlivosti o ňu, predovšetkým čo sa týka zachovania kultúrneho dedičstva a tiež ako podporovatelia umeleckej inovácie, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore kultúry a starostlivosti o ňu, predovšetkým čo sa týka zachovania kultúrneho dedičstva a tiež ako podporovatelia umeleckej inovácie,

| — | poukazuje na to, že oblasť kultúry podstatne prispieva k uskutočňovaniu cieľov formulovaných v revidovanej Lisabonskej stratégii. Výbor pritom poukazuje na osobitné šance cestovného ruchu zameraného na kultúru pre hospodársky rozvoj regiónov. Napriek tomu varuje pred tým, aby sa v tejto súvislosti jednostranne zdôrazňoval iba hospodársky význam kultúry. Rovnako dôležitý je význam kultúry pre vytváranie dobrého a dynamického prostredia pre život, ktoré je predpokladom rozvoja, |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že oblasť kultúry podstatne prispieva k uskutočňovaniu cieľov formulovaných v revidovanej Lisabonskej stratégii. Výbor pritom poukazuje na osobitné šance cestovného ruchu zameraného na kultúru pre hospodársky rozvoj regiónov. Napriek tomu varuje pred tým, aby sa v tejto súvislosti jednostranne zdôrazňoval iba hospodársky význam kultúry. Rovnako dôležitý je význam kultúry pre vytváranie dobrého a dynamického prostredia pre život, ktoré je predpokladom rozvoja,

| — | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nezohľadňuje v súvislosti s európskou stratégiou pre kultúru v globalizovanom svete početné partnerstvá miest, obcí a regiónov, |
| --- | --- |

—

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nezohľadňuje v súvislosti s európskou stratégiou pre kultúru v globalizovanom svete početné partnerstvá miest, obcí a regiónov,

| — | kritizuje, že Európska komisia vo svojom oznámení neuviedla informácie o financovaní veľkých ambícií kultúrnej agendy, |
| --- | --- |

—

kritizuje, že Európska komisia vo svojom oznámení neuviedla informácie o financovaní veľkých ambícií kultúrnej agendy,

| — | chcel by otvoriť konštruktívnu diskusiu o zámere Európskej komisie uplatňovať metódu otvorenej koordinácie na oblasť kultúry. V tejto súvislosti pripomína, že bude potrebné venovať pozornosť regionálnej a miestnej úrovni, ktoré vo veľkej miere zodpovedajú za kultúru, a že bude potrebné udržiavať minimálnu administratívnu náročnosť. |
| --- | --- |

—

chcel by otvoriť konštruktívnu diskusiu o zámere Európskej komisie uplatňovať metódu otvorenej koordinácie na oblasť kultúry. V tejto súvislosti pripomína, že bude potrebné venovať pozornosť regionálnej a miestnej úrovni, ktoré vo veľkej miere zodpovedajú za kultúru, a že bude potrebné udržiavať minimálnu administratívnu náročnosť.

| Spravodajca | : | Gerd HARMS (DE/SES) splnomocnenec spolkovej krajiny Brandenbursko pre federálne a európske záležitosti a štátny tajomník úradu vlády spolkovej krajiny Brandenbursko |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Gerd HARMS (DE/SES) splnomocnenec spolkovej krajiny Brandenbursko pre federálne a európske záležitosti a štátny tajomník úradu vlády spolkovej krajiny Brandenbursko

Referenčný dokument:

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete“

KOM(2007) 242 v konečnom znení

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | výslovne víta úvahy Európskej komisie o „európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete“. Právom sa v nej píše o centrálnej úlohe kultúry v integračnom procese a konštatuje sa, že sú potrebné zodpovedajúce nástroje, aby sa v plnej miere uplatnilo kultúrne bohatstvo Európy a jej kultúrna rozmanitosť na dosiahnutie „strategických cieľov EÚ, ktorými sú prosperita, solidarita a bezpečnosť“ v rámci Európskej únie i mimo nej.
  Pre tieto ciele je potrebná intenzívnejšia spolupráca všetkých zúčastnených strán v oblasti kultúrnej politiky na všetkých úrovniach a pri súčasnom zohľadnení zástupcov občianskej spoločnosti a ich sietí.
  V procese nového zamerania európskej stratégie v oblasti kultúry v kontexte globalizácie získava regionálna a miestna kultúrna politika čoraz viac na význame: výzva globalizácie nevyhnutne vedie k reaktivácii „Európy regiónov,“ najmä vzhľadom na zásadu subsidiarity platnú v Európskej únii, ktorá sa zakladá na rozvoji kultúr zdola v mestách a regiónoch. Miestne a regionálne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore kultúry a starostlivosti o ňu v oblastiach svojej pôsobnosti, predovšetkým čo sa týka zachovania kultúrneho dedičstva a tiež ako podporovatelia umeleckej inovácie, ako nositelia a podporovatelia kultúrnych zariadení a iniciatív, školského a odborného vzdelávania a ako organizátori festivalov a kultúrnych podujatí.
  Kvalita a intenzita kultúrnej spolupráce, najmä v prípade cezhraničných regiónov, má rozhodujúci význam pre európsky integračný proces v kontexte globálnych výziev; |
| --- | --- |

1.

výslovne víta úvahy Európskej komisie o „európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete“. Právom sa v nej píše o centrálnej úlohe kultúry v integračnom procese a konštatuje sa, že sú potrebné zodpovedajúce nástroje, aby sa v plnej miere uplatnilo kultúrne bohatstvo Európy a jej kultúrna rozmanitosť na dosiahnutie „strategických cieľov EÚ, ktorými sú prosperita, solidarita a bezpečnosť“ v rámci Európskej únie i mimo nej.

Pre tieto ciele je potrebná intenzívnejšia spolupráca všetkých zúčastnených strán v oblasti kultúrnej politiky na všetkých úrovniach a pri súčasnom zohľadnení zástupcov občianskej spoločnosti a ich sietí.

V procese nového zamerania európskej stratégie v oblasti kultúry v kontexte globalizácie získava regionálna a miestna kultúrna politika čoraz viac na význame: výzva globalizácie nevyhnutne vedie k reaktivácii „Európy regiónov,“ najmä vzhľadom na zásadu subsidiarity platnú v Európskej únii, ktorá sa zakladá na rozvoji kultúr zdola v mestách a regiónoch. Miestne a regionálne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore kultúry a starostlivosti o ňu v oblastiach svojej pôsobnosti, predovšetkým čo sa týka zachovania kultúrneho dedičstva a tiež ako podporovatelia umeleckej inovácie, ako nositelia a podporovatelia kultúrnych zariadení a iniciatív, školského a odborného vzdelávania a ako organizátori festivalov a kultúrnych podujatí.

Kvalita a intenzita kultúrnej spolupráce, najmä v prípade cezhraničných regiónov, má rozhodujúci význam pre európsky integračný proces v kontexte globálnych výziev;

| 2. | víta, že Európska komisia vo svojom oznámení po prvýkrát vyjadrila, že je potrebná rozsiahla kultúrna agenda s cieľom vypracovať účinnú stratégiu, ktorá bude zohľadňovať centrálnu úlohu kultúry v rámci vzťahov členských štátov a regiónov ako aj vzťahov s tretími krajinami.
  Medzikultúrna výmena by sa mala stať pilierom dialógu s kandidátskymi krajinami a v rámci susedskej politiky v Únii. Okrem toho sa Výbor regiónov stotožňuje s názorom Európskej komisie, že by sa mal podporovať dialóg medzi náboženskými spoločenstvami a združeniami; |
| --- | --- |

2.

víta, že Európska komisia vo svojom oznámení po prvýkrát vyjadrila, že je potrebná rozsiahla kultúrna agenda s cieľom vypracovať účinnú stratégiu, ktorá bude zohľadňovať centrálnu úlohu kultúry v rámci vzťahov členských štátov a regiónov ako aj vzťahov s tretími krajinami.

Medzikultúrna výmena by sa mala stať pilierom dialógu s kandidátskymi krajinami a v rámci susedskej politiky v Únii. Okrem toho sa Výbor regiónov stotožňuje s názorom Európskej komisie, že by sa mal podporovať dialóg medzi náboženskými spoločenstvami a združeniami;

| 3. | víta, že Európska komisia vo svojom oznámení odkazuje výslovne na základ zmluvného textu článku 151 Zmluvy o ES (Amsterdam 1997) a zásadu subsidiarity, čím sa zdôrazňuje, že






  — | Spoločenstvo prispieva v kultúrnopolitickej oblasti ku zbližovaniu Európy a súčasne zachováva národnú a regionálnu rozmanitosť členských štátov, |
| --- | --- | --- |

3.

víta, že Európska komisia vo svojom oznámení odkazuje výslovne na základ zmluvného textu článku 151 Zmluvy o ES (Amsterdam 1997) a zásadu subsidiarity, čím sa zdôrazňuje, že

—

Spoločenstvo prispieva v kultúrnopolitickej oblasti ku zbližovaniu Európy a súčasne zachováva národnú a regionálnu rozmanitosť členských štátov,

| — | vo všetkých oblastiach kultúry treba podporovať spoluprácu členských štátov a spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami pôsobiacimi v oblasti kultúry – najmä spoluprácu s Radou Európy, |
| --- | --- |

—

vo všetkých oblastiach kultúry treba podporovať spoluprácu členských štátov a spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami pôsobiacimi v oblasti kultúry – najmä spoluprácu s Radou Európy,

| — | Únia zohľadňuje pri svojich činnostiach „kultúrne aspekty, najmä s cieľom rešpektovať a podporovať rozmanitosť svojich kultúr“, |
| --- | --- |

—

Únia zohľadňuje pri svojich činnostiach „kultúrne aspekty, najmä s cieľom rešpektovať a podporovať rozmanitosť svojich kultúr“,

| — | Spoločenstvo sa môže zapojiť len vtedy, keď budú jej vlastné opatrenia podporovať a dopĺňať, ale nie nahrádzať opatrenia v oblasti kultúrnej politiky; |
| --- | --- |

—

Spoločenstvo sa môže zapojiť len vtedy, keď budú jej vlastné opatrenia podporovať a dopĺňať, ale nie nahrádzať opatrenia v oblasti kultúrnej politiky;

| 4. | víta, že Európska komisia výslovne zdôraznila pozitívnu úlohu VR pri podpore stratégie v oblasti kultúry ako aj v súvislosti so zapojením miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

4.

víta, že Európska komisia výslovne zdôraznila pozitívnu úlohu VR pri podpore stratégie v oblasti kultúry ako aj v súvislosti so zapojením miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti;

V súvislosti s hlavnými cieľmi oznámenia

| 5. | zdôrazňuje ich zameranie, stotožňuje sa s nimi a stanovuje tieto priority:






  — | podpora kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu, |
| --- | --- | --- |

5.

zdôrazňuje ich zameranie, stotožňuje sa s nimi a stanovuje tieto priority:

—

podpora kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu,

| — | podpora kultúru ako dôležitej súčasti medzinárodných vzťahov, |
| --- | --- |

—

podpora kultúru ako dôležitej súčasti medzinárodných vzťahov,

| — | podpora kultúry ako motoru kreatívneho priemyslu (Lisabonská stratégia); |
| --- | --- |

—

podpora kultúry ako motoru kreatívneho priemyslu (Lisabonská stratégia);

| 6. | víta, že Komisia zdôrazňuje dôležitú úlohu kultúry a kreatívnej ekonomiky pri vytváraní rastu a pracovných miest. Podnikanie v oblasti kultúry je jedným z rastových odvetví európskeho hospodárstva. Oblasť kultúry tým podstatne prispieva k uskutočňovaniu cieľov formulovaných v revidovanej Lisabonskej stratégii. Preto vyzýva Európsku komisiu, aby dôkladnejšie posúdila vplyv kultúrneho a kreatívneho sektora na hospodárstvo na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

6.

víta, že Komisia zdôrazňuje dôležitú úlohu kultúry a kreatívnej ekonomiky pri vytváraní rastu a pracovných miest. Podnikanie v oblasti kultúry je jedným z rastových odvetví európskeho hospodárstva. Oblasť kultúry tým podstatne prispieva k uskutočňovaniu cieľov formulovaných v revidovanej Lisabonskej stratégii. Preto vyzýva Európsku komisiu, aby dôkladnejšie posúdila vplyv kultúrneho a kreatívneho sektora na hospodárstvo na regionálnej a miestnej úrovni;

| 7. | poukazuje pritom na osobitnú úlohu cestovného ruchu zameraného na kultúru. Výbor sa vyslovuje za intenzívnejšiu výmenu skúseností na európskej úrovni, do ktorej treba zapojiť podnikateľské subjekty pôsobiace v oblasti cestovného ruchu zameraného na kultúru, kultúrne združenia a iných kultúrnopolitických aktérov a zástupcov regiónov. Výbor pritom poukazuje na osobitné šance cestovného ruchu zameraného na kultúru pre hospodársky rozvoj regiónov, ale aj na riziká pre kultúrne dedičstvo, predovšetkým v dôsledku neodborného užívania; |
| --- | --- |

7.

poukazuje pritom na osobitnú úlohu cestovného ruchu zameraného na kultúru. Výbor sa vyslovuje za intenzívnejšiu výmenu skúseností na európskej úrovni, do ktorej treba zapojiť podnikateľské subjekty pôsobiace v oblasti cestovného ruchu zameraného na kultúru, kultúrne združenia a iných kultúrnopolitických aktérov a zástupcov regiónov. Výbor pritom poukazuje na osobitné šance cestovného ruchu zameraného na kultúru pre hospodársky rozvoj regiónov, ale aj na riziká pre kultúrne dedičstvo, predovšetkým v dôsledku neodborného užívania;

| 8. | napriek podpore cieľov lisabonského procesu varuje pred tým, aby sa v tejto súvislosti jednostranne zdôrazňoval iba hospodársky význam kultúry. Rovnako dôležitý je význam kultúry pre vytváranie dobrého a dynamického prostredia pre život, ktoré je predpokladom rozvoja. Výbor nalieha, aby Spoločenstvo plnilo v prvom rade svoju úlohu stanovenú v zmluve, t. j. podporovať „nekomerčné kultúrne výmeny“ [článok 151, ods. 2, tretia zarážka Zmluvy o ES].
  Výboru záleží na tom, aby sa stanovilo, že aj ciele lisabonského procesu možno úspešne dosiahnuť len vtedy, ak Európska únia postaví do centra svojho úsilia v oblasti kultúry spoločenský význam nehmotných kultúrnych hodnôt. Výbor vníma podporu vzdelávania a spoluprácu v oblasti kultúry ako predpoklad pre uvoľnenie spoločenských zdrojov tvorivosti a hospodárskej prosperity celého odvetvia kultúry. Kultúra existuje aj bez podnikateľských subjektov zameraných na kultúru, ale tieto subjekty nemôžu existovať bez kultúry; |
| --- | --- |

8.

napriek podpore cieľov lisabonského procesu varuje pred tým, aby sa v tejto súvislosti jednostranne zdôrazňoval iba hospodársky význam kultúry. Rovnako dôležitý je význam kultúry pre vytváranie dobrého a dynamického prostredia pre život, ktoré je predpokladom rozvoja. Výbor nalieha, aby Spoločenstvo plnilo v prvom rade svoju úlohu stanovenú v zmluve, t. j. podporovať „nekomerčné kultúrne výmeny“ [článok 151, ods. 2, tretia zarážka Zmluvy o ES].

Výboru záleží na tom, aby sa stanovilo, že aj ciele lisabonského procesu možno úspešne dosiahnuť len vtedy, ak Európska únia postaví do centra svojho úsilia v oblasti kultúry spoločenský význam nehmotných kultúrnych hodnôt. Výbor vníma podporu vzdelávania a spoluprácu v oblasti kultúry ako predpoklad pre uvoľnenie spoločenských zdrojov tvorivosti a hospodárskej prosperity celého odvetvia kultúry. Kultúra existuje aj bez podnikateľských subjektov zameraných na kultúru, ale tieto subjekty nemôžu existovať bez kultúry;

| 9. | S tým súvisí aj vnútorná hodnota kultúry a v tejto súvislosti by chcel Výbor regiónov poukázať na význam podpory kvality. Jedným z cieľov európskej stratégie pre kultúru by malo byť dosiahnuť dynamický kultúrny vývoj a prezentovať najaktuálnejšiu kultúru v Európe, ako aj v globálnom kontexte; |
| --- | --- |

9.

S tým súvisí aj vnútorná hodnota kultúry a v tejto súvislosti by chcel Výbor regiónov poukázať na význam podpory kvality. Jedným z cieľov európskej stratégie pre kultúru by malo byť dosiahnuť dynamický kultúrny vývoj a prezentovať najaktuálnejšiu kultúru v Európe, ako aj v globálnom kontexte;

| 10. | preto vyzýva, aby sa posilňovala a podporovala medzinárodná výmena v oblasti kultúry, rozvíjali skúsenosti pri komunikácii medzi kultúrami a viacjazyčnosť občanov v Európskej únii; |
| --- | --- |

10.

preto vyzýva, aby sa posilňovala a podporovala medzinárodná výmena v oblasti kultúry, rozvíjali skúsenosti pri komunikácii medzi kultúrami a viacjazyčnosť občanov v Európskej únii;

| 11. | vníma iniciatívu zameranú na spustenie pilotného projektu „Erasmus for Culture,“ ktorú podnietila Európska nadácia pre kultúru (European Cultural Foundation) v Amsterdame a súčasne aj Európsky parlament a generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru, ako vhodný spôsob podpory spolupráce v oblasti kultúry so zapojením regiónov a kultúrnych organizácií a inštitúcií, ktoré v nich sídlia. Výbor bude túto iniciatívu podporovať ako jeden z partnerov; |
| --- | --- |

11.

vníma iniciatívu zameranú na spustenie pilotného projektu „Erasmus for Culture,“ ktorú podnietila Európska nadácia pre kultúru (European Cultural Foundation) v Amsterdame a súčasne aj Európsky parlament a generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru, ako vhodný spôsob podpory spolupráce v oblasti kultúry so zapojením regiónov a kultúrnych organizácií a inštitúcií, ktoré v nich sídlia. Výbor bude túto iniciatívu podporovať ako jeden z partnerov;

| 12. | potvrdzuje účinnosť prebiehajúceho kultúrneho programu „Culture 2007“ (2007-2013) a iných podporných programov, konkrétne na podporu kultúrneho rozvoja vo vidieckych oblastiach s cieľom „zvýšiť atraktívnosť regiónov“.
  Výbor kritizuje, že prostriedky, ktoré na tento účel EÚ a členské štáty vyhradili, sú ešte stále nedostatočné; |
| --- | --- |

12.

potvrdzuje účinnosť prebiehajúceho kultúrneho programu „Culture 2007“ (2007-2013) a iných podporných programov, konkrétne na podporu kultúrneho rozvoja vo vidieckych oblastiach s cieľom „zvýšiť atraktívnosť regiónov“.

Výbor kritizuje, že prostriedky, ktoré na tento účel EÚ a členské štáty vyhradili, sú ešte stále nedostatočné;

| 13. | vyjadruje údiv nad tým, že Európska komisia berie len okrajovo na vedomie nové trendy v rámci najatraktívnejšieho kultúrneho projektu Európskej únie, konkrétne hlavných miest kultúry v Európe, a že im zrejme nepripisuje žiadny strategický význam. Program hlavných miest kultúry je medzi európskymi projektmi v oblasti kultúry najpopulárnejší. Na základe čoraz väčšieho počtu národných súťaží o tento titul (na rok 2008 má Veľká Británia 8 uchádzačov, na rok 2010 má Nemecko 18 uchádzačov a Maďarsko 11, na rok 2011 má Fínsko 8 kandidátov, Španielsko na rok 2016 už teraz 7 uchádzačov) nadobúda tento projekt rýchlo veľký význam pre kultúrny rozvoj miest a regiónov. Osobitné impulzy vyplývajú zo skutočnosti, že v rámci procesu hlavných miest kultúry rokov 2007 až 2011 sa kultúra chápe ako motor a zdroj spoločenského rozvoja, čím významne prispieva k európskej pridanej hodnote; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje údiv nad tým, že Európska komisia berie len okrajovo na vedomie nové trendy v rámci najatraktívnejšieho kultúrneho projektu Európskej únie, konkrétne hlavných miest kultúry v Európe, a že im zrejme nepripisuje žiadny strategický význam. Program hlavných miest kultúry je medzi európskymi projektmi v oblasti kultúry najpopulárnejší. Na základe čoraz väčšieho počtu národných súťaží o tento titul (na rok 2008 má Veľká Británia 8 uchádzačov, na rok 2010 má Nemecko 18 uchádzačov a Maďarsko 11, na rok 2011 má Fínsko 8 kandidátov, Španielsko na rok 2016 už teraz 7 uchádzačov) nadobúda tento projekt rýchlo veľký význam pre kultúrny rozvoj miest a regiónov. Osobitné impulzy vyplývajú zo skutočnosti, že v rámci procesu hlavných miest kultúry rokov 2007 až 2011 sa kultúra chápe ako motor a zdroj spoločenského rozvoja, čím významne prispieva k európskej pridanej hodnote;

| 14. | preto iniciuje, aby Európska komisia pozorne sledovala, analyzovala a podporovala nové trendy v kontexte európskych hlavných miest kultúry.
  Osobitnú pozornosť by pritom mala venovať:






  — | intenzívnym a efektívnym kooperačným vzťahom medzi hlavnými mestami kultúry rokov 2007 až 2011, |
| --- | --- | --- |

14.

preto iniciuje, aby Európska komisia pozorne sledovala, analyzovala a podporovala nové trendy v kontexte európskych hlavných miest kultúry.

Osobitnú pozornosť by pritom mala venovať:

—

intenzívnym a efektívnym kooperačným vzťahom medzi hlavnými mestami kultúry rokov 2007 až 2011,

| — | spolupráci hlavných miest kultúry Ruhr 2010, Pécs 2010 a Istanbul 2010, a to vzhľadom na inovatívny potenciál trvalo udržateľného rozvoja miest s dôrazom na kultúrne aspekty ako aj vzhľadom na osobitné šance pre dialóg s islamom, |
| --- | --- |

—

spolupráci hlavných miest kultúry Ruhr 2010, Pécs 2010 a Istanbul 2010, a to vzhľadom na inovatívny potenciál trvalo udržateľného rozvoja miest s dôrazom na kultúrne aspekty ako aj vzhľadom na osobitné šance pre dialóg s islamom,

| — | projektu „Cultural Cities Net 2010,“ do ktorého sa zapojilo vyše 20 miest z Maďarska, Nemecka a Turecka s cieľom spolupracovať pri vypracovaní vlastných cieľov v oblasti európskej kultúry, pripravovať spolu s európskymi hlavnými mestami kultúry rok 2010 a predstavovať svoje projekty na mnohých miestach súčasne; |
| --- | --- |

—

projektu „Cultural Cities Net 2010,“ do ktorého sa zapojilo vyše 20 miest z Maďarska, Nemecka a Turecka s cieľom spolupracovať pri vypracovaní vlastných cieľov v oblasti európskej kultúry, pripravovať spolu s európskymi hlavnými mestami kultúry rok 2010 a predstavovať svoje projekty na mnohých miestach súčasne;

| 15. | bude venovať pozornosť rozvojovému a integračnému potenciálu, ktorý vyplýva z kultúrnej spolupráce regiónov a miest Európy stanovenej v „Budapeštianskom vyhlásení“ (2005) maďarských a nemeckých kultúrnych miest; |
| --- | --- |

15.

bude venovať pozornosť rozvojovému a integračnému potenciálu, ktorý vyplýva z kultúrnej spolupráce regiónov a miest Európy stanovenej v „Budapeštianskom vyhlásení“ (2005) maďarských a nemeckých kultúrnych miest;

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nezohľadňuje v súvislosti so stratégiou pre kultúru v globalizovanom svete početné partnerstvá miest, obcí a regiónov, ktoré sa po skončení 2. svetovej vojny z Európy rozšírili po celom svete. Práve takto vytvorené partnerstvá miest a regiónov pôsobili a pôsobia stabilizačne v celej spoločnosti a významne prispeli k mierovému rozvoju a prekonaniu rozdelenia Európy. Výbor preto odporúča Európskej komisii, aby zohľadnila celospoločensky významný kultúrny potenciál partnerstiev miest a regiónov pri vypracovaní ich programov a reagovala na kvalitatívne nové trendy; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nezohľadňuje v súvislosti so stratégiou pre kultúru v globalizovanom svete početné partnerstvá miest, obcí a regiónov, ktoré sa po skončení 2. svetovej vojny z Európy rozšírili po celom svete. Práve takto vytvorené partnerstvá miest a regiónov pôsobili a pôsobia stabilizačne v celej spoločnosti a významne prispeli k mierovému rozvoju a prekonaniu rozdelenia Európy. Výbor preto odporúča Európskej komisii, aby zohľadnila celospoločensky významný kultúrny potenciál partnerstiev miest a regiónov pri vypracovaní ich programov a reagovala na kvalitatívne nové trendy;

| 17. | potvrdzuje význam programu „Európa občanov“ s jeho vplyvom na rozvoj kultúry na regionálnej a miestnej úrovni a vyslovuje sa za rozšírenie tohto programu; |
| --- | --- |

17.

potvrdzuje význam programu „Európa občanov“ s jeho vplyvom na rozvoj kultúry na regionálnej a miestnej úrovni a vyslovuje sa za rozšírenie tohto programu;

| 18. | očakáva pre „Európsky rok medzikultúrneho dialógu“ 2008 konkrétne návrhy a možnosti zapojenia Výboru regiónov. Preto vyzýva GR pre vzdelávanie a kultúru, aby sa aj po roku 2008 naďalej zameriavalo na medzikultúrny dialóg prostredníctvom osobitných opatrení a spolupráce s ostatnými generálnymi riaditeľstvami; |
| --- | --- |

18.

očakáva pre „Európsky rok medzikultúrneho dialógu“ 2008 konkrétne návrhy a možnosti zapojenia Výboru regiónov. Preto vyzýva GR pre vzdelávanie a kultúru, aby sa aj po roku 2008 naďalej zameriavalo na medzikultúrny dialóg prostredníctvom osobitných opatrení a spolupráce s ostatnými generálnymi riaditeľstvami;

| 19. | kritizuje, že Európska komisia vo svojom oznámení neuviedla informácie o financovaní veľkých ambícií kultúrnej agendy, a konštatuje, že ich v žiadnom prípade nemožno realizovať z malého rozpočtu programu „Culture 2007“. Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitú funkciu štrukturálnych fondov pre podporu infraštruktúry v oblasti kultúry a zachovanie kultúrneho dedičstva a podporuje zámer Európskej komisie začleňovať kultúrne projekty aj do iných programov Spoločenstva. VR však v tejto súvislosti očakáva konkrétnejšie vyjadrenia; |
| --- | --- |

19.

kritizuje, že Európska komisia vo svojom oznámení neuviedla informácie o financovaní veľkých ambícií kultúrnej agendy, a konštatuje, že ich v žiadnom prípade nemožno realizovať z malého rozpočtu programu „Culture 2007“. Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitú funkciu štrukturálnych fondov pre podporu infraštruktúry v oblasti kultúry a zachovanie kultúrneho dedičstva a podporuje zámer Európskej komisie začleňovať kultúrne projekty aj do iných programov Spoločenstva. VR však v tejto súvislosti očakáva konkrétnejšie vyjadrenia;

| 20. | stotožňuje sa s názorom Európskej komisie, že dohoda UNESCO o ochrane a podpore kultúrnej rozmanitosti, ktorá vstúpila do platnosti v marci 2007, predstavuje dôležitý kultúrnopolitický nástroj medzinárodného práva, ktorý má veľký význam pre Spoločenstvo a členské štáty a ktorý bude vplývať aj na regionálnu úroveň.
  Preto vyzýva Európsku komisiu, aby bez porušenia princípu subsidiarity podnikla kroky na zavedenie tejto globálnej dohody; |
| --- | --- |

20.

stotožňuje sa s názorom Európskej komisie, že dohoda UNESCO o ochrane a podpore kultúrnej rozmanitosti, ktorá vstúpila do platnosti v marci 2007, predstavuje dôležitý kultúrnopolitický nástroj medzinárodného práva, ktorý má veľký význam pre Spoločenstvo a členské štáty a ktorý bude vplývať aj na regionálnu úroveň.

Preto vyzýva Európsku komisiu, aby bez porušenia princípu subsidiarity podnikla kroky na zavedenie tejto globálnej dohody;

| 21. | poukazuje ešte raz na skutočnosť, že spoločnú politiku v oblasti kultúry vychádzajúcu z členských štátov možno vyvíjať a uplatňovať len vtedy, keď aktéri z členských štátov udržiavajúci vzťahy s tretími krajinami dostanú podporu pri kooperačnom úsilí a aktivitách v oblasti spolupráce. Výbor regiónov preto Európskej komisii naliehavo odporúča, aby posilnila a podporila iniciatívy, ako napr. proces EUNIC (European Union National Institutes for Culture); |
| --- | --- |

21.

poukazuje ešte raz na skutočnosť, že spoločnú politiku v oblasti kultúry vychádzajúcu z členských štátov možno vyvíjať a uplatňovať len vtedy, keď aktéri z členských štátov udržiavajúci vzťahy s tretími krajinami dostanú podporu pri kooperačnom úsilí a aktivitách v oblasti spolupráce. Výbor regiónov preto Európskej komisii naliehavo odporúča, aby posilnila a podporila iniciatívy, ako napr. proces EUNIC (European Union National Institutes for Culture);

| 22. | víta, že výsledky Rady k základnej zmluve pre Európu preberajú v súčasnej forme pozitívne prvky Konventu pre Európu; |
| --- | --- |

22.

víta, že výsledky Rady k základnej zmluve pre Európu preberajú v súčasnej forme pozitívne prvky Konventu pre Európu;

| 23. | upozorňuje, že chýba odkaz na „Berlínske vyhlásenie“ pri príležitosti 50. výročia Rímskych zmlúv, ktoré okrem hospodárskeho významu procesu zjednocovania zdôrazňuje aj dôležitosť kultúrnych aspektov a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam regiónov; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje, že chýba odkaz na „Berlínske vyhlásenie“ pri príležitosti 50. výročia Rímskych zmlúv, ktoré okrem hospodárskeho významu procesu zjednocovania zdôrazňuje aj dôležitosť kultúrnych aspektov a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam regiónov;

| 24. | chcel by otvoriť konštruktívnu diskusiu o zámere Európskej komisie uplatňovať metódu otvorenej koordinácie na oblasť kultúry. V tejto súvislosti pripomína, že bude potrebné venovať pozornosť regionálnej a miestnej úrovni, ktoré vo veľkej miere zodpovedajú za kultúru, a bude potrebné udržiavať minimálnu administratívnu náročnosť. Výbor regiónov odporúča, aby sa využili aj rôzne možnosti, ktoré ponúka vytvorenie a podpora európskych platforiem a sietí. Výbor vníma intenzívnejšiu podporu spoločných projektov, do ktorých sa zapojí viacero krajín, a podporu výmeny predstaviteľov kultúrneho života ako sľubnú cestu pri urýchľovaní a zintenzívňovaní integrácie Európy; |
| --- | --- |

24.

chcel by otvoriť konštruktívnu diskusiu o zámere Európskej komisie uplatňovať metódu otvorenej koordinácie na oblasť kultúry. V tejto súvislosti pripomína, že bude potrebné venovať pozornosť regionálnej a miestnej úrovni, ktoré vo veľkej miere zodpovedajú za kultúru, a bude potrebné udržiavať minimálnu administratívnu náročnosť. Výbor regiónov odporúča, aby sa využili aj rôzne možnosti, ktoré ponúka vytvorenie a podpora európskych platforiem a sietí. Výbor vníma intenzívnejšiu podporu spoločných projektov, do ktorých sa zapojí viacero krajín, a podporu výmeny predstaviteľov kultúrneho života ako sľubnú cestu pri urýchľovaní a zintenzívňovaní integrácie Európy;

| 25. | podporuje zámer Európskej komisie uskutočniť raz za dva roky európske kultúrne fórum, do ktorého by sa zapojili všetky úrovne politiky a praxe v oblasti kultúry; |
| --- | --- |

25.

podporuje zámer Európskej komisie uskutočniť raz za dva roky európske kultúrne fórum, do ktorého by sa zapojili všetky úrovne politiky a praxe v oblasti kultúry;

| 26. | v tejto súvislosti výslovne víta zámer Európskej komisie predložiť každé dva roky správu o pokroku v kultúrnopolitickej oblasti, ktorá by mala podať najmä informácie o tom, ako zohľadnila Európska komisia ustanovenie o rešpektovaní a podpore rozmanitosti kultúr (čl. 151 ods. 4 Zmluvy o ES) v iných politických oblastiach. |
| --- | --- |

26.

v tejto súvislosti výslovne víta zámer Európskej komisie predložiť každé dva roky správu o pokroku v kultúrnopolitickej oblasti, ktorá by mala podať najmä informácie o tom, ako zohľadnila Európska komisia ustanovenie o rešpektovaní a podpore rozmanitosti kultúr (čl. 151 ods. 4 Zmluvy o ES) v iných politických oblastiach.

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELABARRE

---

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/29

---

Stanovisko Výboru regiónov „Úloha vzdelávania a zvyšovania povedomia v rámci propagácie trvalo udržateľného rozvoja“

(2008/C 53/06)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja nemôže fungovať bez účasti regionálnych a miestnych orgánov vzhľadom na skutočnosť, že miestna a regionálna úroveň hrá v mnohých členských štátoch kľúčovú úlohu vo výchove k trvalo udržateľnému rozvoju; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja nemôže fungovať bez účasti regionálnych a miestnych orgánov vzhľadom na skutočnosť, že miestna a regionálna úroveň hrá v mnohých členských štátoch kľúčovú úlohu vo výchove k trvalo udržateľnému rozvoju;

| — | žiada vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré musí zahŕňať rozsiahlejšie začlenenie problematiky ochrany životného prostredia, občianstva a zdravotnej výchovy do učebných osnov v školách, s cieľom zabezpečiť lepšiu informovať spoločnosti a zvýšiť jej záujem o tieto otázky; |
| --- | --- |

—

žiada vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré musí zahŕňať rozsiahlejšie začlenenie problematiky ochrany životného prostredia, občianstva a zdravotnej výchovy do učebných osnov v školách, s cieľom zabezpečiť lepšiu informovať spoločnosti a zvýšiť jej záujem o tieto otázky;

| — | odporúča vytvoriť atraktívny internetový portál s často aktualizovaným obsahom, propagačnými a vzdelávacími materiálmi, ktorý by mohli využívať učitelia, združenia, miestne samosprávy a všetky strany zainteresované do podpory trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

—

odporúča vytvoriť atraktívny internetový portál s často aktualizovaným obsahom, propagačnými a vzdelávacími materiálmi, ktorý by mohli využívať učitelia, združenia, miestne samosprávy a všetky strany zainteresované do podpory trvalo udržateľného rozvoja;

| — | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby úzko spolupracovali s médiami a zohrali významnú úlohu v zoznamovaní čo najširšieho okruhu ľudí s myšlienkou udržateľného rozvoja, sprostredkovaní jeho zásad a výhod čo najväčšiemu počtu ľudí v zrozumiteľnom jazyku, ale aj v podporovaní verejnej diskusie o týchto témach a účasti na nej; |
| --- | --- |

—

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby úzko spolupracovali s médiami a zohrali významnú úlohu v zoznamovaní čo najširšieho okruhu ľudí s myšlienkou udržateľného rozvoja, sprostredkovaní jeho zásad a výhod čo najväčšiemu počtu ľudí v zrozumiteľnom jazyku, ale aj v podporovaní verejnej diskusie o týchto témach a účasti na nej;

| — | podnecuje médiá, aby prevzali iniciatívu tak pri uverejňovaní výsledkov vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj pri zaradení prezentácií opatrení a aktivít miestnych a regionálnych orgánov v čase vysielania, keď ich môžu zhliadnuť ľudia, ktorých sa tieto aktivity priamo dotýkajú. |
| --- | --- |

—

podnecuje médiá, aby prevzali iniciatívu tak pri uverejňovaní výsledkov vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj pri zaradení prezentácií opatrení a aktivít miestnych a regionálnych orgánov v čase vysielania, keď ich môžu zhliadnuť ľudia, ktorých sa tieto aktivity priamo dotýkajú.

| Spravodajca | : | pán Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), starosta obce Lubicz, spolupredseda skupiny pre vzdelávanie a kultúru v spoločnom výbore centrálnej vlády a miestnej samosprávy |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

pán Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), starosta obce Lubicz, spolupredseda skupiny pre vzdelávanie a kultúru v spoločnom výbore centrálnej vlády a miestnej samosprávy

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že samospráva na regionálnej a miestnej úrovni v celej Európskej únii predstavuje jeden z najdôležitejších činiteľov, ktorý je zodpovedný za vypracovanie vzdelávacej a informačnej politiky, vrátane oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Úloha samosprávy na regionálnej a miestnej úrovni spočíva v podpore, koordinácii a napomáhaní pri takomto type aktivít. V tomto kontexte nemôže vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja fungovať bez účasti regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

1.

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že samospráva na regionálnej a miestnej úrovni v celej Európskej únii predstavuje jeden z najdôležitejších činiteľov, ktorý je zodpovedný za vypracovanie vzdelávacej a informačnej politiky, vrátane oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Úloha samosprávy na regionálnej a miestnej úrovni spočíva v podpore, koordinácii a napomáhaní pri takomto type aktivít. V tomto kontexte nemôže vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja fungovať bez účasti regionálnych a miestnych orgánov;

| 2. | potvrdzuje príklady správnej praxe týkajúcej sa úlohy samospráv v oblasti podpory, uplatňovania a koordinácie trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania a výchovy. Je dôležité ako príklad spomenúť projekty, ktoré by mohli slúžiť ako modely, a to: sieť Agenda 21, sieť RES regiónov pre vzdelávanie a trvalo udržateľný rozvoj (Network of Regions on Education for Sustainability), ktorého iniciátorom bola samospráva regiónu Umbria v Taliansku, Európsky týždeň trvalo udržateľnej energie, anglický projekt ChangeLAB (Zmeniť spôsob života, postoje a správanie – Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), bavorský (Nemecko) a fínsky vzdelávací systém, ktoré počítajú so systematickým rozvíjaním témy trvalo udržateľného rozvoja, systém odborného vzdelávania v Holandsku, činnosť regionálnych centier pre ekologické vzdelávanie v Poľsku a aktivity tzv. „otvorených“ univerzít; |
| --- | --- |

2.

potvrdzuje príklady správnej praxe týkajúcej sa úlohy samospráv v oblasti podpory, uplatňovania a koordinácie trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania a výchovy. Je dôležité ako príklad spomenúť projekty, ktoré by mohli slúžiť ako modely, a to: sieť Agenda 21, sieť RES regiónov pre vzdelávanie a trvalo udržateľný rozvoj (Network of Regions on Education for Sustainability), ktorého iniciátorom bola samospráva regiónu Umbria v Taliansku, Európsky týždeň trvalo udržateľnej energie, anglický projekt ChangeLAB (Zmeniť spôsob života, postoje a správanie – Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), bavorský (Nemecko) a fínsky vzdelávací systém, ktoré počítajú so systematickým rozvíjaním témy trvalo udržateľného rozvoja, systém odborného vzdelávania v Holandsku, činnosť regionálnych centier pre ekologické vzdelávanie v Poľsku a aktivity tzv. „otvorených“ univerzít;

| 3. | žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť úlohe, ktorú pri neformálnom vzdelávaní v oblasti trvalo udržateľného rozvoja zohrávajú inštitúcie ako sú krajinné parky, národné parky, chránené regionálne oblasti, múzeá a centrá umenia. Tieto ustanovizne môžu významnou mierou prispieť k podporeniu procesov formálneho vzdelávania učiteľov a študentov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

3.

žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť úlohe, ktorú pri neformálnom vzdelávaní v oblasti trvalo udržateľného rozvoja zohrávajú inštitúcie ako sú krajinné parky, národné parky, chránené regionálne oblasti, múzeá a centrá umenia. Tieto ustanovizne môžu významnou mierou prispieť k podporeniu procesov formálneho vzdelávania učiteľov a študentov v tejto oblasti;

| 4. | zdôrazňuje, že v tomto kontexte predstavuje najdôležitejší aspekt rozvoj sietí pre spoluprácu medzi regiónmi, miestnymi samosprávami a organizáciami, ktoré sú aktívne na tejto úrovni v súvislosti s cieľom podporovať rozvoj správnej praxe v oblasti trvalo udržateľného rozvoja alebo výmeny skúseností. Registráciu a šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja by mala Európska komisia, s ktorou by spolupracoval aj Výbor regiónov, dôrazne podporovať; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že v tomto kontexte predstavuje najdôležitejší aspekt rozvoj sietí pre spoluprácu medzi regiónmi, miestnymi samosprávami a organizáciami, ktoré sú aktívne na tejto úrovni v súvislosti s cieľom podporovať rozvoj správnej praxe v oblasti trvalo udržateľného rozvoja alebo výmeny skúseností. Registráciu a šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja by mala Európska komisia, s ktorou by spolupracoval aj Výbor regiónov, dôrazne podporovať;

| 5. | s uspokojením víta tvrdenie, že investovanie do ľudského kapitálu je nevyhnutnou podmienkou pre podporu trvalo udržateľného rozvoja v Európskej únii; |
| --- | --- |

5.

s uspokojením víta tvrdenie, že investovanie do ľudského kapitálu je nevyhnutnou podmienkou pre podporu trvalo udržateľného rozvoja v Európskej únii;

| 6. | domnieva sa, že vzdelávanie je prvkom, ktorý spája tri piliere trvalo udržateľného rozvoja, a to rozvoj ekonomiky, ochranu životného prostredia a sociálny rozvoj. Vzdelávanie je predpokladom rozvoja a účasti jednotlivcov v modernej spoločnosti a predpokladom rozvoja samotných spoločností; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že vzdelávanie je prvkom, ktorý spája tri piliere trvalo udržateľného rozvoja, a to rozvoj ekonomiky, ochranu životného prostredia a sociálny rozvoj. Vzdelávanie je predpokladom rozvoja a účasti jednotlivcov v modernej spoločnosti a predpokladom rozvoja samotných spoločností;

| 7. | konštatuje, že aktivity v oblasti vzdelávania predstavujú najdôležitejší prvok v širokom procese, ktorý sa netýka už len diskusie o samotnom koncepte, ale aj o iniciovaní zmien životného štýlu, s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj a v snahe o zlepšenie kvality života. |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že aktivity v oblasti vzdelávania predstavujú najdôležitejší prvok v širokom procese, ktorý sa netýka už len diskusie o samotnom koncepte, ale aj o iniciovaní zmien životného štýlu, s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj a v snahe o zlepšenie kvality života.

| 8. | potvrdzuje, že primeraná výchova a vysvetlenie výhod trvalo udržateľného rozvoja môžu prispieť k lepšej prijateľnosti nutných zmien životných návykov a zabrániť tak konfliktom medzi tradičným spôsobom života, ktorý je považovaný za „pohodlný“, a novšími, udržateľnejšími formami; |
| --- | --- |

8.

potvrdzuje, že primeraná výchova a vysvetlenie výhod trvalo udržateľného rozvoja môžu prispieť k lepšej prijateľnosti nutných zmien životných návykov a zabrániť tak konfliktom medzi tradičným spôsobom života, ktorý je považovaný za „pohodlný“, a novšími, udržateľnejšími formami;

| 9. | víta tiež skutočnosť, že jeden z hlavných cieľov stratégie trvalo udržateľného rozvoja sa zameriava na zabezpečenie súdržnosti a sociálnej spravodlivosti, ktoré sa dosahujú, medziiným aj prostredníctvom aktivít v oblasti vzdelávania a informovanosti; |
| --- | --- |

9.

víta tiež skutočnosť, že jeden z hlavných cieľov stratégie trvalo udržateľného rozvoja sa zameriava na zabezpečenie súdržnosti a sociálnej spravodlivosti, ktoré sa dosahujú, medziiným aj prostredníctvom aktivít v oblasti vzdelávania a informovanosti;

| 10. | zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň hrá v mnohých členských štátoch kľúčovú úlohu vo výchove k trvalo udržateľnému rozvoju – nielen z dôvodu prípadných formálnych právomocí v oblasti predškolského, školského alebo vysokoškolského vzdelávania, ale tiež prostredníctvom zariadení pre vzdelávanie dospelých, zariadení starostlivosti o kultúru a jej podpory. Miestne a regionálne orgány sú tiež vzorom pre miestnych zamestnávateľov a investorov a zároveň sú hlavnými poskytovateľmi služieb verejného záujmu; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň hrá v mnohých členských štátoch kľúčovú úlohu vo výchove k trvalo udržateľnému rozvoju – nielen z dôvodu prípadných formálnych právomocí v oblasti predškolského, školského alebo vysokoškolského vzdelávania, ale tiež prostredníctvom zariadení pre vzdelávanie dospelých, zariadení starostlivosti o kultúru a jej podpory. Miestne a regionálne orgány sú tiež vzorom pre miestnych zamestnávateľov a investorov a zároveň sú hlavnými poskytovateľmi služieb verejného záujmu;

| 11. | upriamuje pozornosť na rôznorodé skúsenosti členských štátov v rámci vytvárania spoločnosti a ekonomiky, ktoré by boli v súlade so zásadami trvalo udržateľného rozvoja. Zakorenenie vnímania problematiky trvalo udržateľného rozvoja si vyžaduje zavedenie osobitných programov na podporu vzdelávania v nových členských a kandidátskych krajinách. Sociálne problémy, hospodárske a politické výzvy si vyžadujú iný prístup; |
| --- | --- |

11.

upriamuje pozornosť na rôznorodé skúsenosti členských štátov v rámci vytvárania spoločnosti a ekonomiky, ktoré by boli v súlade so zásadami trvalo udržateľného rozvoja. Zakorenenie vnímania problematiky trvalo udržateľného rozvoja si vyžaduje zavedenie osobitných programov na podporu vzdelávania v nových členských a kandidátskych krajinách. Sociálne problémy, hospodárske a politické výzvy si vyžadujú iný prístup;

| 12. | v súlade so Stratégiou Európskej hospodárskej komisie OSN v oblasti vzdelávania na podporu trvalo udržateľného rozvoja z 23. marca 2005, upriamuje pozornosť na meniacu sa povahu myšlienky trvalo udržateľného rozvoja, ktorá sa mení v závislosti od nášho chápania procesov, ktoré ju tvoria. Z tohto dôvodu je potrebné zdôrazniť monitorovaciu úlohu vedeckých výskumov, pričom jedným z podporovaných cieľov týchto výskumov by malo byť monitorovanie zmien vyvolaných zásadami trvalo udržateľného rozvoja a predefinovaním trvalo udržateľného rastu; |
| --- | --- |

12.

v súlade so Stratégiou Európskej hospodárskej komisie OSN v oblasti vzdelávania na podporu trvalo udržateľného rozvoja z 23. marca 2005, upriamuje pozornosť na meniacu sa povahu myšlienky trvalo udržateľného rozvoja, ktorá sa mení v závislosti od nášho chápania procesov, ktoré ju tvoria. Z tohto dôvodu je potrebné zdôrazniť monitorovaciu úlohu vedeckých výskumov, pričom jedným z podporovaných cieľov týchto výskumov by malo byť monitorovanie zmien vyvolaných zásadami trvalo udržateľného rozvoja a predefinovaním trvalo udržateľného rastu;

Vzdelávanie ako nástroj na zvyšovania povedomia o zásadách a funkciách trvalo udržateľného rozvoja

| 13. | upozorňuje, že vzdelávací proces je najdôležitejším prvkom na to, aby sa občianska spoločnosť oboznámila s hodnotami, ktoré sú podstatou myšlienky trvalo udržateľného rozvoja z hľadiska jednotlivca; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje, že vzdelávací proces je najdôležitejším prvkom na to, aby sa občianska spoločnosť oboznámila s hodnotami, ktoré sú podstatou myšlienky trvalo udržateľného rozvoja z hľadiska jednotlivca;

| 14. | zdôrazňuje, že nie je možné uspieť pri vzdelávaní v oblasti trvalo udržateľného rozvoja bez zabezpečenia primeranej miery zaangažovanosti, entuziazmu a kompetencií zo strany vyučujúcich a školiteľov. Úspešné vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja musí tiež zahŕňať rozsiahlejšie začlenenie problematiky ochrany životného prostredia, občianstva a zdravotnej výchovy do učebných osnov v školách, s cieľom zabezpečiť lepšiu informovať spoločnosti a zvýšiť jej záujem o tieto otázky; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že nie je možné uspieť pri vzdelávaní v oblasti trvalo udržateľného rozvoja bez zabezpečenia primeranej miery zaangažovanosti, entuziazmu a kompetencií zo strany vyučujúcich a školiteľov. Úspešné vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja musí tiež zahŕňať rozsiahlejšie začlenenie problematiky ochrany životného prostredia, občianstva a zdravotnej výchovy do učebných osnov v školách, s cieľom zabezpečiť lepšiu informovať spoločnosti a zvýšiť jej záujem o tieto otázky;

| 15. | vyzýva členské krajiny, aby zlepšili možnosti na začlenenie vývoja v oblasti životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja do vnútroštátnych vzdelávacích systémov; |
| --- | --- |

15.

vyzýva členské krajiny, aby zlepšili možnosti na začlenenie vývoja v oblasti životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja do vnútroštátnych vzdelávacích systémov;

| 16. | domnieva sa, že je obzvlášť dôležité, aby vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja bolo určené hlavne pre deti a mládež, pretože tvoria oporu generácie, pre ktorú tieto zásady vytvoria základ hodnotového rebríčka a spôsobu života. Vzdelávanie v tejto oblasti sa musí týkať taktiež úrovne materských škôl; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že je obzvlášť dôležité, aby vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja bolo určené hlavne pre deti a mládež, pretože tvoria oporu generácie, pre ktorú tieto zásady vytvoria základ hodnotového rebríčka a spôsobu života. Vzdelávanie v tejto oblasti sa musí týkať taktiež úrovne materských škôl;

| 17. | vyzýva, aby vzdelávanie podporovalo trvalo udržateľný rozvoj, a to už od materskej školy, tým, že vedomosti budú sprostredkovávané nielen prostredníctvom pojmov, ale predovšetkým prostredníctvom učenia založeného na zmysloch a na praktickej skúsenosti; |
| --- | --- |

17.

vyzýva, aby vzdelávanie podporovalo trvalo udržateľný rozvoj, a to už od materskej školy, tým, že vedomosti budú sprostredkovávané nielen prostredníctvom pojmov, ale predovšetkým prostredníctvom učenia založeného na zmysloch a na praktickej skúsenosti;

| 18. | vyzdvihuje výchovnú úlohu rodiny. Je základom pre všetky formy formálneho vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Poradenstvo týkajúce sa uplatňovania zásad trvalo udržateľného rozvoja v každodennom živote, zamerané na rodiny, predstavuje preto podľa názoru Výboru regiónov jeden z najdôležitejších prvkov neformálneho vzdelávania v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

18.

vyzdvihuje výchovnú úlohu rodiny. Je základom pre všetky formy formálneho vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Poradenstvo týkajúce sa uplatňovania zásad trvalo udržateľného rozvoja v každodennom živote, zamerané na rodiny, predstavuje preto podľa názoru Výboru regiónov jeden z najdôležitejších prvkov neformálneho vzdelávania v tejto súvislosti;

| 19. | vyzýva na vytvorenie atraktívneho internetového portálu s často aktualizovaným obsahom, propagačnými a vzdelávacími materiálmi, ktorý by mohli využívať učitelia, združenia, miestne samosprávy a všetky strany zainteresované do podpory trvalo udržateľného rozvoja. Tento portál by mohol vzniknúť na podnet ministerstiev vzdelávania a životného prostredia jednotlivých členských štátov, príslušní úradníci by mohli pripravovať obsah tejto internetovej stránky a uverejňovať aktuálne informácie o konferenciách, iniciatívach a krokoch na podporu trvalo udržateľného rozvoja. Pravidelná spolupráca s inými inštitúciami, združeniami a nadáciami, ktoré sa zaoberajú problematikou trvalo udržateľného rozvoja by tiež mohla byť prínosom; |
| --- | --- |

19.

vyzýva na vytvorenie atraktívneho internetového portálu s často aktualizovaným obsahom, propagačnými a vzdelávacími materiálmi, ktorý by mohli využívať učitelia, združenia, miestne samosprávy a všetky strany zainteresované do podpory trvalo udržateľného rozvoja. Tento portál by mohol vzniknúť na podnet ministerstiev vzdelávania a životného prostredia jednotlivých členských štátov, príslušní úradníci by mohli pripravovať obsah tejto internetovej stránky a uverejňovať aktuálne informácie o konferenciách, iniciatívach a krokoch na podporu trvalo udržateľného rozvoja. Pravidelná spolupráca s inými inštitúciami, združeniami a nadáciami, ktoré sa zaoberajú problematikou trvalo udržateľného rozvoja by tiež mohla byť prínosom;

| 20. | domnieva sa, že vzdelávanie o trvalo udržateľnom rozvoji musí zahŕňať aktivity, ktorých cieľovými skupinami budú (vo vyššej miere než v súčasnosti) podnikatelia, poľnohospodári, štátna správa, médiá a mimovládne organizácie, keďže tieto skupiny majú obzvlášť dôležitú úlohu pri uplatňovaní zásad trvalo udržateľného rozvoja v každodennom živote; |
| --- | --- |

20.

domnieva sa, že vzdelávanie o trvalo udržateľnom rozvoji musí zahŕňať aktivity, ktorých cieľovými skupinami budú (vo vyššej miere než v súčasnosti) podnikatelia, poľnohospodári, štátna správa, médiá a mimovládne organizácie, keďže tieto skupiny majú obzvlášť dôležitú úlohu pri uplatňovaní zásad trvalo udržateľného rozvoja v každodennom živote;

| 21. | úloha vzdelávania spočíva tiež v zvyšovaní povedomia politických elít a spoločnosti o potrebe viesť počas uplatňovania stratégie trvalo udržateľného rozvoja verejné konzultácie a dialóg, ktorý umožní zohľadniť záujmy všetkých oblastí a zabezpečiť rovnováhu medzi rôznymi aspektmi rozvoja; |
| --- | --- |

21.

úloha vzdelávania spočíva tiež v zvyšovaní povedomia politických elít a spoločnosti o potrebe viesť počas uplatňovania stratégie trvalo udržateľného rozvoja verejné konzultácie a dialóg, ktorý umožní zohľadniť záujmy všetkých oblastí a zabezpečiť rovnováhu medzi rôznymi aspektmi rozvoja;

| 22. | podporuje myšlienku vytvorenia stáleho vzťahu medzi Európskym fórom mládeže a nasledujúcimi predsedníctvami, aby si vymieňali názory na smerovanie trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

22.

podporuje myšlienku vytvorenia stáleho vzťahu medzi Európskym fórom mládeže a nasledujúcimi predsedníctvami, aby si vymieňali názory na smerovanie trvalo udržateľného rozvoja;

| 23. | upozorňuje na úlohu medzinárodných študentských výmen, pri ktorých je jednou zo základných funkcií zvyšovanie povedomia o hodnotách kultúrnej rozmanitosti a tolerancie, ako aj podpora rôznych riešení pri trvalo udržateľnom rozvoji. Programy ako ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS atď. predstavujú a budú predstavovať dôležitý prvok vzdelávania, ktoré podporuje výmenu každodenných skúseností v otázke trvalo udržateľného spôsobu života a podpory správnej praxe v tejto oblasti; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje na úlohu medzinárodných študentských výmen, pri ktorých je jednou zo základných funkcií zvyšovanie povedomia o hodnotách kultúrnej rozmanitosti a tolerancie, ako aj podpora rôznych riešení pri trvalo udržateľnom rozvoji. Programy ako ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS atď. predstavujú a budú predstavovať dôležitý prvok vzdelávania, ktoré podporuje výmenu každodenných skúseností v otázke trvalo udržateľného spôsobu života a podpory správnej praxe v tejto oblasti;

| 24. | navrhuje pokračovať v podpore široko definovaného procesu ekologizácie poľnohospodárstva, najmä pri vytváraní dopytu po ekologických výrobkoch prostredníctvom informovania spoločnosti o vyššej kvalite týchto potravinárskych výrobkov a ďalšieho školenia poľnohospodárov o ekologických a integrovaných výrobných technikách, environmentálnych aktivitách v oblasti poľného a lesného hospodárstva, dobrých životných podmienkach pre zvieratá a o výrobe biomasy; |
| --- | --- |

24.

navrhuje pokračovať v podpore široko definovaného procesu ekologizácie poľnohospodárstva, najmä pri vytváraní dopytu po ekologických výrobkoch prostredníctvom informovania spoločnosti o vyššej kvalite týchto potravinárskych výrobkov a ďalšieho školenia poľnohospodárov o ekologických a integrovaných výrobných technikách, environmentálnych aktivitách v oblasti poľného a lesného hospodárstva, dobrých životných podmienkach pre zvieratá a o výrobe biomasy;

| 25. | žiada zvýšiť zdroje pre environmentálnu výchovu, ktorej hlavným cieľom má byť podpora uplatňovania práv tretej generácie, a to prostredníctvom vzdelávania v týchto oblastiach: racionálne využívanie energie, podpora obnoviteľných zdrojov energie a dopravných prostriedkov šetriacich životné prostredie, udržateľná spotreba, používanie ekologických a energetických značiek, dôležitosť ekologickej poľnohospodárskej produkcie, recyklovanie atď.; |
| --- | --- |

25.

žiada zvýšiť zdroje pre environmentálnu výchovu, ktorej hlavným cieľom má byť podpora uplatňovania práv tretej generácie, a to prostredníctvom vzdelávania v týchto oblastiach: racionálne využívanie energie, podpora obnoviteľných zdrojov energie a dopravných prostriedkov šetriacich životné prostredie, udržateľná spotreba, používanie ekologických a energetických značiek, dôležitosť ekologickej poľnohospodárskej produkcie, recyklovanie atď.;

Celoživotné vzdelávanie a trvalo udržateľný rozvoj

| 26. | žiada o poskytnutie širšieho priestoru otázke trvalo udržateľného rozvoja v novom integrovanom programe celoživotného vzdelávania. Vzdelávanie na vysokej úrovni je nevyhnutnosťou pre uznanie potreby začlenenia prvku trvalej udržateľnosti do všetkých oblastí života. Preto vyzýva na podporu odbornej prípravy úradníkov verejnej správy, pedagógov na všetkých stupňoch vzdelávania, širokej verejnosti, dobrovoľníkov a hospodárskych a sociálnych aktérov a na účasť v pracovných skupinách, na seminároch, pracovných fórach týkajúcich sa tejto oblasti v európskom meradle; |
| --- | --- |

26.

žiada o poskytnutie širšieho priestoru otázke trvalo udržateľného rozvoja v novom integrovanom programe celoživotného vzdelávania. Vzdelávanie na vysokej úrovni je nevyhnutnosťou pre uznanie potreby začlenenia prvku trvalej udržateľnosti do všetkých oblastí života. Preto vyzýva na podporu odbornej prípravy úradníkov verejnej správy, pedagógov na všetkých stupňoch vzdelávania, širokej verejnosti, dobrovoľníkov a hospodárskych a sociálnych aktérov a na účasť v pracovných skupinách, na seminároch, pracovných fórach týkajúcich sa tejto oblasti v európskom meradle;

| 27. | upriamuje pozornosť na potrebu väčšej flexibility systémov odborného vzdelávania, napríklad prostredníctvom ambicióznejších postupov uznávania zručností získaných neoficiálnym spôsobom, aby sa zabezpečil širší prístup k odbornému vzdelávaniu pre osoby, ktoré sú z neho vylúčené. V tomto zmysle sú dobrými príkladmi fínsky a holandský model osvedčovania a uznávania odborných zručností získaných neoficiálnym spôsobom; |
| --- | --- |

27.

upriamuje pozornosť na potrebu väčšej flexibility systémov odborného vzdelávania, napríklad prostredníctvom ambicióznejších postupov uznávania zručností získaných neoficiálnym spôsobom, aby sa zabezpečil širší prístup k odbornému vzdelávaniu pre osoby, ktoré sú z neho vylúčené. V tomto zmysle sú dobrými príkladmi fínsky a holandský model osvedčovania a uznávania odborných zručností získaných neoficiálnym spôsobom;

| 28. | odporúča, aby členské štáty spoločne vypracovali model vzdelávania pre trvalo udržateľný rozvoj, platný pre celé Spoločenstvo, ktorý by zahŕňal nasledujúce základy:






  — | záväzok celého vzdelávacieho sektora, že zvýši environmentálnu kvalitu a kvalitu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v školách a ich okolí, |
| --- | --- | --- |

28.

odporúča, aby členské štáty spoločne vypracovali model vzdelávania pre trvalo udržateľný rozvoj, platný pre celé Spoločenstvo, ktorý by zahŕňal nasledujúce základy:

—

záväzok celého vzdelávacieho sektora, že zvýši environmentálnu kvalitu a kvalitu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v školách a ich okolí,

| — | trvalo udržateľné riadenie škôl, ktoré by zahŕňalo environmentálne prijateľné nakupovanie, narábanie s odpadmi, energetickú účinnosť, spotrebu vody, znečistenie hlukom a bezpečnosť, |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľné riadenie škôl, ktoré by zahŕňalo environmentálne prijateľné nakupovanie, narábanie s odpadmi, energetickú účinnosť, spotrebu vody, znečistenie hlukom a bezpečnosť,

| — | vyškolenie vzdelávacieho sektora podľa ich oblasti schopností, |
| --- | --- |

—

vyškolenie vzdelávacieho sektora podľa ich oblasti schopností,

| — | začlenenie environmentálneho vzdelávania do školských osnov, |
| --- | --- |

—

začlenenie environmentálneho vzdelávania do školských osnov,

| — | začlenenie vzdelávacieho sektora do miestnych spoločenstiev, |
| --- | --- |

—

začlenenie vzdelávacieho sektora do miestnych spoločenstiev,

| — | realizácia miestnych aktivít Agendy 21 spolu s školským projektmi Agendy 21, |
| --- | --- |

—

realizácia miestnych aktivít Agendy 21 spolu s školským projektmi Agendy 21,

| — | stanovenie špecifických ukazovateľov, podľa ktorých by sa hodnotilo, do akej miery školy začlenili vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja do svojich učebných plánov, čím by sa posudzovala kvalita zamerania škôl na trvalú udržateľnosť; |
| --- | --- |

—

stanovenie špecifických ukazovateľov, podľa ktorých by sa hodnotilo, do akej miery školy začlenili vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja do svojich učebných plánov, čím by sa posudzovala kvalita zamerania škôl na trvalú udržateľnosť;

| 29. | je presvedčený, že diaľkové vzdelávanie by mohlo byť najúčinnejším prostriedkom zapojenia skupín, ktoré tradične nemajú možnosť vzdelávať sa, a to vidiecke obyvateľstvo, handicapované osoby, ženy v domácnosti atď. Tieto skupiny však predstavujú skrytý a nevyužitý potenciál pre sociálny rozvoj Spoločenstva. Navrhujeme zvýšiť finančné prostriedky určené na rozvoj bezplatných platforiem diaľkového vzdelávania, ako aj prostriedky určené na vypracovanie programov diaľkového vzdelávania, vrátane programov občianskej výchovy; |
| --- | --- |

29.

je presvedčený, že diaľkové vzdelávanie by mohlo byť najúčinnejším prostriedkom zapojenia skupín, ktoré tradične nemajú možnosť vzdelávať sa, a to vidiecke obyvateľstvo, handicapované osoby, ženy v domácnosti atď. Tieto skupiny však predstavujú skrytý a nevyužitý potenciál pre sociálny rozvoj Spoločenstva. Navrhujeme zvýšiť finančné prostriedky určené na rozvoj bezplatných platforiem diaľkového vzdelávania, ako aj prostriedky určené na vypracovanie programov diaľkového vzdelávania, vrátane programov občianskej výchovy;

| 30. | pripomína nevyhnutnú potrebu zaradiť celoživotné vzdelávanie do regionálneho a miestneho kontextu. Na uskutočnenie tejto myšlienky navrhuje rozvíjanie sietí R3L (Regionálne siete celoživotného vzdelávania) ako systému zahŕňajúceho všetky regióny Európskej únie, ako aj členských krajín EHP/EZVO a kandidátskych krajín; |
| --- | --- |

30.

pripomína nevyhnutnú potrebu zaradiť celoživotné vzdelávanie do regionálneho a miestneho kontextu. Na uskutočnenie tejto myšlienky navrhuje rozvíjanie sietí R3L (Regionálne siete celoživotného vzdelávania) ako systému zahŕňajúceho všetky regióny Európskej únie, ako aj členských krajín EHP/EZVO a kandidátskych krajín;

| 31. | s uspokojením víta skutočnosť, že stratégia trvalo udržateľného rozvoja zdôrazňuje potrebu znížiť na 10 % počet študentov, ktorí nedokončia štúdium; |
| --- | --- |

31.

s uspokojením víta skutočnosť, že stratégia trvalo udržateľného rozvoja zdôrazňuje potrebu znížiť na 10 % počet študentov, ktorí nedokončia štúdium;

Trvalo udržateľný rozvoj a znalostná spoločnosť

| 32. | zastáva názor, že trvalo udržateľný rozvoj nie je možný bez znalostnej spoločnosti. Hospodársky rozvoj a uplatnenie sa štátov Európskej únie v celosvetovej konkurencii sú späté s neustálym zvyšovaním povedomia spoločnosti o význame vedy, vedeckého výskumu, prestíže vedeckej sféry a s posilnením postavenia exaktných vied. Miestni a regionálni činitelia tu zohrávajú kľúčovú úlohu, pretože majú bezprostredný vplyv na formálne vzdelávanie na prvom a druhom stupni; |
| --- | --- |

32.

zastáva názor, že trvalo udržateľný rozvoj nie je možný bez znalostnej spoločnosti. Hospodársky rozvoj a uplatnenie sa štátov Európskej únie v celosvetovej konkurencii sú späté s neustálym zvyšovaním povedomia spoločnosti o význame vedy, vedeckého výskumu, prestíže vedeckej sféry a s posilnením postavenia exaktných vied. Miestni a regionálni činitelia tu zohrávajú kľúčovú úlohu, pretože majú bezprostredný vplyv na formálne vzdelávanie na prvom a druhom stupni;

| 33. | v súvislosti s klesajúcim počtom mladých ľudí študujúcich exaktné vedy poukazuje na skutočnosť, že v rámci realizácie zásad trvalo udržateľného rozvoja je u detí a mládeže potrebné vzbudzovať záujem o exaktné vedy, (napr. popularizáciou zásad indukčnej pedagogiky (inquiry-based pedagogy) a zároveň intenzívnejšie podporovať aktívnejšiu účasť žien, čo podporí zvýšenie počtu mladých ľudí študujúcich exaktné vedy; |
| --- | --- |

33.

v súvislosti s klesajúcim počtom mladých ľudí študujúcich exaktné vedy poukazuje na skutočnosť, že v rámci realizácie zásad trvalo udržateľného rozvoja je u detí a mládeže potrebné vzbudzovať záujem o exaktné vedy, (napr. popularizáciou zásad indukčnej pedagogiky (inquiry-based pedagogy) a zároveň intenzívnejšie podporovať aktívnejšiu účasť žien, čo podporí zvýšenie počtu mladých ľudí študujúcich exaktné vedy;

| 34. | domnieva sa, že je potrebné pokračovať v aktivitách zameraných na rozvoj užšej spolupráce medzi sektorom vedeckého výskumu, vzdelávania a administratívy v regiónoch. Je preto potrebné popularizovať osvedčené postupy získané hlavne z rámcových programov Európskej únie, ktoré vzbudia záujem regiónov o výhody plynúce z vyššie uvedených kontaktov. Výbor regiónov oceňuje úlohu rámcových programov pri monitorovaní zmien vyplývajúcich z modelu trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že je potrebné pokračovať v aktivitách zameraných na rozvoj užšej spolupráce medzi sektorom vedeckého výskumu, vzdelávania a administratívy v regiónoch. Je preto potrebné popularizovať osvedčené postupy získané hlavne z rámcových programov Európskej únie, ktoré vzbudia záujem regiónov o výhody plynúce z vyššie uvedených kontaktov. Výbor regiónov oceňuje úlohu rámcových programov pri monitorovaní zmien vyplývajúcich z modelu trvalo udržateľného rozvoja;

Spoločenské zmeny v Európe, trvalo udržateľný rozvoj a vzdelávanie

| 35. | v súvislosti so starnutím obyvateľstva v Európe navrhuje predefinovať vzdelávacie systémy tak, aby sa na nich mohli vo väčšej miere zúčastňovať aj starší ľudia; |
| --- | --- |

35.

v súvislosti so starnutím obyvateľstva v Európe navrhuje predefinovať vzdelávacie systémy tak, aby sa na nich mohli vo väčšej miere zúčastňovať aj starší ľudia;

| 36. | tolerancia vo vzťahu k odlišnosti predstavuje podmienku trvalo udržateľného rozvoja pri konfrontácii so súčasnými a budúcimi demografickými, migračnými a kultúrnymi tendenciami prebiehajúcimi v Európe. Vyzýva členské štáty, aby podporovali vzdelávací model, v ktorom je tolerancia iných vyznaní, kultúr, spôsobov života alebo iného pohlavia hlavným prvkom občianskej výchovy; |
| --- | --- |

36.

tolerancia vo vzťahu k odlišnosti predstavuje podmienku trvalo udržateľného rozvoja pri konfrontácii so súčasnými a budúcimi demografickými, migračnými a kultúrnymi tendenciami prebiehajúcimi v Európe. Vyzýva členské štáty, aby podporovali vzdelávací model, v ktorom je tolerancia iných vyznaní, kultúr, spôsobov života alebo iného pohlavia hlavným prvkom občianskej výchovy;

| 37. | žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť otázke pomoci regionálnym a miestnym samosprávam v ich úsilí začleniť trvalo udržateľný rozvoj do procesu určovania zdravého spôsobu života a politiky ochrany zdravia; |
| --- | --- |

37.

žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť otázke pomoci regionálnym a miestnym samosprávam v ich úsilí začleniť trvalo udržateľný rozvoj do procesu určovania zdravého spôsobu života a politiky ochrany zdravia;

Médiá a vzdelávanie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja

| 38. | Na základe uvedeného vyzýva miestne a regionálne orgány, aby úzko spolupracovali s médiami a zohrali významnú úlohu v zoznamovaní čo najširšieho okruhu ľudí s myšlienkou udržateľného rozvoja, sprostredkovaní jeho zásad a výhod čo najväčšiemu počtu ľudí v zrozumiteľnom jazyku, ale aj v podporovaní verejnej diskusie o týchto témach a účasti na nej; |
| --- | --- |

38.

Na základe uvedeného vyzýva miestne a regionálne orgány, aby úzko spolupracovali s médiami a zohrali významnú úlohu v zoznamovaní čo najširšieho okruhu ľudí s myšlienkou udržateľného rozvoja, sprostredkovaní jeho zásad a výhod čo najväčšiemu počtu ľudí v zrozumiteľnom jazyku, ale aj v podporovaní verejnej diskusie o týchto témach a účasti na nej;

| 39. | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby úzko spolupracovali s médiami na prezentácii správnej praxe v oblasti trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

39.

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby úzko spolupracovali s médiami na prezentácii správnej praxe v oblasti trvalo udržateľného rozvoja;

| 40. | vzhľadom na vyššie uvedené poznámky o úlohe, ktoré zohrávajú regióny a obce pri vzdelávaní v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, vyzýva územné samosprávy, aby vypracovali svoje vlastné komunikačné stratégie v oblasti podpory trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

40.

vzhľadom na vyššie uvedené poznámky o úlohe, ktoré zohrávajú regióny a obce pri vzdelávaní v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, vyzýva územné samosprávy, aby vypracovali svoje vlastné komunikačné stratégie v oblasti podpory trvalo udržateľného rozvoja;

| 41. | požaduje, aby sa posilnili a viac podporovali jestvujúce iniciatívy regiónov v oblasti kampaní propagujúcich trvalo udržateľný rozvoj ako aj školenia a poradenstvo v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

41.

požaduje, aby sa posilnili a viac podporovali jestvujúce iniciatívy regiónov v oblasti kampaní propagujúcich trvalo udržateľný rozvoj ako aj školenia a poradenstvo v tejto súvislosti;

| 42. | vyzýva verejné inštitúcie, aby vypracovali dohody o spolupráci s verejnými a súkromnými mediálnymi organizáciami, aby zabezpečili prítomnosť environmentálnych otázok v dokumentárnych, vzdelávacích a zábavných programoch a aby boli zamestnanci v tomto sektore vyškolení tak, aby sa touto otázkou zaoberali striktne z vedeckého hľadiska. Okrem toho je potrebné naplánovať okolnostiam prispôsobené stratégie komunikácie pokrývajúce príslušnú otázku alebo tému a sektor obyvateľstva, ktorému je komunikácia určená, a tým vyvolávať správanie a postoj, ktoré sú v súlade s trvalo udržateľným rozvojom; |
| --- | --- |

42.

vyzýva verejné inštitúcie, aby vypracovali dohody o spolupráci s verejnými a súkromnými mediálnymi organizáciami, aby zabezpečili prítomnosť environmentálnych otázok v dokumentárnych, vzdelávacích a zábavných programoch a aby boli zamestnanci v tomto sektore vyškolení tak, aby sa touto otázkou zaoberali striktne z vedeckého hľadiska. Okrem toho je potrebné naplánovať okolnostiam prispôsobené stratégie komunikácie pokrývajúce príslušnú otázku alebo tému a sektor obyvateľstva, ktorému je komunikácia určená, a tým vyvolávať správanie a postoj, ktoré sú v súlade s trvalo udržateľným rozvojom;

| 43. | podnecuje médiá, aby prevzali iniciatívu tak pri uverejňovaní výsledkov vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj pri zaradení prezentácií opatrení a aktivít miestnych a regionálnych orgánov v čase vysielania, keď ich môžu zhliadnuť ľudia, ktorých sa tieto aktivity priamo dotýkajú; |
| --- | --- |

43.

podnecuje médiá, aby prevzali iniciatívu tak pri uverejňovaní výsledkov vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj pri zaradení prezentácií opatrení a aktivít miestnych a regionálnych orgánov v čase vysielania, keď ich môžu zhliadnuť ľudia, ktorých sa tieto aktivity priamo dotýkajú;

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

PRÍLOHA

I.   Príklady osvedčených postupov získané z odpovedí na dotazník

Bulharsko

Miestna samospráva v meste Dobrič v Bulharsku plánuje aktívnu kampaň medzi deťmi, študentmi a dospelými s využitím propagačných materiálov, do ktorej sa zapoja miestne noviny, rádio a televízia s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti o zavedení triedenia odpadu. Miestna samospráva by sa v ďalšom priebehu rada podelila s VR o výsledky a skúsenosti získané pri zavádzaní tohto systému.

Cyprus

Cypersko-grécke mesto Αyios Αthanasios zriadilo „Tím pre environmentálnu výchovu“, skladajúci sa z bývalých učiteľov, ktorí sú o tejto otázke dobre informovaní. Zainteresovaní do programu Grundtvig medzičasom vytvorili program na upriamenie pozornosti na environmentálne otázky. Αyios Αthanasios bolo jedným z hlavných organizátorov tohto procesu. Vytvorila sa spolupráca medzi všetkými vzdelávacími ustanovizňami, ktoré využívajú svoje aktivity na podporovanie ochrany životného prostredia, recyklácie, trvalej udržateľnosti, a pod.

Španielsko

„Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible“ v Španielsku realizuje projekt s názvom „Environmentálne postupy pri športových podujatiach“. Jeho cieľom je využiť potenciál športu ako nástroja na environmentálnu výchovu s cieľom zaviesť environmentálne kritériá pri organizovaní športových podujatí a podporovať environmentálne prijateľný a z urbánneho hľadiska vhodný know-how a správanie medzi organizátormi, súťažiacimi a divákmi. Environmentálne postupy pri organizovaní športových podujatí sa využívajú v týchto troch oblastiach:

| — | Madrid ako miesto národných a medzinárodných športových súťaží, v spolupráci s príslušnými zväzmi, |
| --- | --- |

—

Madrid ako miesto národných a medzinárodných športových súťaží, v spolupráci s príslušnými zväzmi,

| — | Madrid ako organizátor podujatí menšieho rozsahu, často na okresnej úrovni, |
| --- | --- |

—

Madrid ako organizátor podujatí menšieho rozsahu, často na okresnej úrovni,

| — | vytvorenie osobitného dobrovoľníckeho orgánu, ktorý by sa zapájal do týchto podujatí. |
| --- | --- |

—

vytvorenie osobitného dobrovoľníckeho orgánu, ktorý by sa zapájal do týchto podujatí.

Na základe svojho rôzneho vplyvu na životné prostredie môžu byť podujatia rozdelené na tri druhy:

| — | športové podujatia, ktoré sa uskutočňujú v športových zariadeniach. Ide o podujatia, ktoré sa uskutočňujú na športoviskách v hale alebo pod holým nebom, ako napríklad štadióny, plavecké bazény, športové haly, atletické štadióny atď., |
| --- | --- |

—

športové podujatia, ktoré sa uskutočňujú v športových zariadeniach. Ide o podujatia, ktoré sa uskutočňujú na športoviskách v hale alebo pod holým nebom, ako napríklad štadióny, plavecké bazény, športové haly, atletické štadióny atď.,

| — | pouličné športové podujatia, ktoré si vyžadujú špeciálne opatrenia na odklonenie premávky, prípravu trasy a nakladanie s odpadom. To platí napríklad pre maratónske behy a preteky v cyklistike, |
| --- | --- |

—

pouličné športové podujatia, ktoré si vyžadujú špeciálne opatrenia na odklonenie premávky, prípravu trasy a nakladanie s odpadom. To platí napríklad pre maratónske behy a preteky v cyklistike,

| — | športové podujatia, ktoré sa uskutočňujú na zelených plochách, v tomto prípade v mestských parkoch. Tieto môžu zahŕňať atletické preteky, cyklistické preteky alebo plavecké podujatia pod holým nebom. |
| --- | --- |

—

športové podujatia, ktoré sa uskutočňujú na zelených plochách, v tomto prípade v mestských parkoch. Tieto môžu zahŕňať atletické preteky, cyklistické preteky alebo plavecké podujatia pod holým nebom.

Opatrenia na minimalizáciu vplyvu podujatí (pričom sa osobitná pozornosť venuje environmentálnym premenným: odpad, mobilita a spotreba energie a vody) pri príprave podujatia, v jeho priebehu i po jeho skončení môžu byť považované za dobré príklady v oblasti životného prostredia.

Tento úsek organizoval v apríli 2007 30. madridský maratón v spolupráci s MAPOMA, súkromným organizátorom. Boli podniknuté kroky týkajúce sa:

| — | minimalizácie množstva odpadu, odstránenia špongií, pomarančov a vrchnákov z fliaš, |
| --- | --- |

—

minimalizácie množstva odpadu, odstránenia špongií, pomarančov a vrchnákov z fliaš,

| — | zvýšenia podielu recyklácie, zozbierania tričiek a plastových fliaš, vytvorenia recyklačných bodov, |
| --- | --- |

—

zvýšenia podielu recyklácie, zozbierania tričiek a plastových fliaš, vytvorenia recyklačných bodov,

| — | zvýšenia informovanosti o environmentálnych otázkach medzi bežcami i divákmi, |
| --- | --- |

—

zvýšenia informovanosti o environmentálnych otázkach medzi bežcami i divákmi,

| — | komunikácie s médiami, |
| --- | --- |

—

komunikácie s médiami,

| — | ochrany citlivých oblastí po trase cez park Retiro, |
| --- | --- |

—

ochrany citlivých oblastí po trase cez park Retiro,

| — | mobility – využitie čistých áut poháňaných bioetanolom ako oficiálnych vozidiel, |
| --- | --- |

—

mobility – využitie čistých áut poháňaných bioetanolom ako oficiálnych vozidiel,

| — | spolupráce s dobrovoľníkmi Červeného kríža (životné prostredie) a charitatívneho združenia Emaus, |
| --- | --- |

—

spolupráce s dobrovoľníkmi Červeného kríža (životné prostredie) a charitatívneho združenia Emaus,

| — | sponzoringu – Ecoembes, nezisková organizácia zaoberajúca sa recykláciou odpadu, |
| --- | --- |

—

sponzoringu – Ecoembes, nezisková organizácia zaoberajúca sa recykláciou odpadu,

| — | zainteresovaných strán: oddelenie pre vzdelávanie, čistenie a zber (environmentálna oblasť) firmy Mapoma (organizátori maratónu), Ecoembes, Červený kríž, Setém (spravodlivý obchod), Emaus. |
| --- | --- |

—

zainteresovaných strán: oddelenie pre vzdelávanie, čistenie a zber (environmentálna oblasť) firmy Mapoma (organizátori maratónu), Ecoembes, Červený kríž, Setém (spravodlivý obchod), Emaus.

Hodnotenie:

| — | nárast recyklácie obalov o 5 780 kg, |
| --- | --- |

—

nárast recyklácie obalov o 5 780 kg,

| — | odstránenie 70 000 špongií, vrchnákov z fliaš a organického odpadu, |
| --- | --- |

—

odstránenie 70 000 špongií, vrchnákov z fliaš a organického odpadu,

| — | skrátenie doby, ktorú potrebovali príslušné firmy na vyčistenie o pol hodiny, |
| --- | --- |

—

skrátenie doby, ktorú potrebovali príslušné firmy na vyčistenie o pol hodiny,

| — | 88 % účastníkov privítalo tieto opatrenia, |
| --- | --- |

—

88 % účastníkov privítalo tieto opatrenia,

| — | 63 % zrealizovalo tieto environmentálne opatrenia, |
| --- | --- |

—

63 % zrealizovalo tieto environmentálne opatrenia,

| — | výchova organizátorov, účastníkov a divákov. |
| --- | --- |

—

výchova organizátorov, účastníkov a divákov.

Medzi ďalšie iniciatívy tohto úseku patria:

| — | JARNÉ, LETNÉ A JESENNÉ ŠKOLY |
| --- | --- |

—

JARNÉ, LETNÉ A JESENNÉ ŠKOLY

Aktivity realizované v rámci týchto programov sú zamerané všeobecne na dospelých, dospelých spolu s deťmi a najmä na deti samotné. Tieto sezónne programy sú projektom oddelenia pre vzdelávanie v zmysle trvalo udržateľného rozvoja.

Zelené chodníky
  . Aktivity realizované vo verejných parkoch s historickým, botanickým alebo kultúrnym významom pre mesto. Zahŕňajú tieto parky: Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván a Lineal del Manzanares.

Environmentálne dni otvorených dverí a workshopy
  . Konajú sa na rôznych miestach environmentálneho manažmentu mesta a sú zamerané na spoznávanie a rozširovanie mestského prostredia, vrátane miest, ako napríklad skleníky a pareniská v parkoch Retiro a Casa de Campo, centrá pre motýle a hmyz, centrum pre vtáctvo a bociany, podnik na kompostovanie Migas Calientes a osobitné dni pre krúžkovanie vtákov, záhradky, workshopy detí, cyklistické trasy atď.

Kurzy
  . Témy sa vyberajú s ohľadom na upozornenie ľudí na to, aby sa správali prijateľnejšie pre životné prostredie. Ako príklady je možné uviesť tradičné a ekologické záhradkárčenie, populácia vtáctva v parkoch, voda v meste, domáce ekologické záhradkárčenie a klimatické zmeny.

| — | ORGANIZÁCIA DENNÝCH PODUJATÍ, KONGRESOV, VÝSTAV |
| --- | --- |

—

ORGANIZÁCIA DENNÝCH PODUJATÍ, KONGRESOV, VÝSTAV

Oddelenie pre vzdelávanie v zmysle trvalo udržateľného rozvoja poskytuje podporu zameranú na odbornú prípravu prostredníctvom organizovania denných podujatí, kongresov a seminárov. Niektoré z aktuálnych zahŕňajú:

| — | prvý bioetanolový deň pre trvalo udržateľnú dopravu, |
| --- | --- |

—

prvý bioetanolový deň pre trvalo udržateľnú dopravu,

| — | výstavu s názvom „Tajomstvo stromov“, |
| --- | --- |

—

výstavu s názvom „Tajomstvo stromov“,

| — | národný environmentálny kongres. Dvakrát za rok. Stánok miestnej samosprávy, koordinácie projektov samosprávy. Usporiadateľ: nadácia CONAMA, |
| --- | --- |

—

národný environmentálny kongres. Dvakrát za rok. Stánok miestnej samosprávy, koordinácie projektov samosprávy. Usporiadateľ: nadácia CONAMA,

| — | prvý deň trvalo udržateľnej mobility podnikov, v spolupráci s Hospodárskou komorou a nadáciou pre mobilitu, |
| --- | --- |

—

prvý deň trvalo udržateľnej mobility podnikov, v spolupráci s Hospodárskou komorou a nadáciou pre mobilitu,

| — | prvý deň trvalo udržateľného záhradkárčenia v meste budúcnosti, v spolupráci s generálnym riaditeľstvom pre environmentálne dedičstvo. |
| --- | --- |

—

prvý deň trvalo udržateľného záhradkárčenia v meste budúcnosti, v spolupráci s generálnym riaditeľstvom pre environmentálne dedičstvo.

Nemecko

Príklad č. 1:

V spolkovej krajine Brémy v Nemecku sú otázky trvalo udržateľného rozvoja súčasťou prebiehajúceho programu vzdelávania, ktorý ponúka krajinské metodické centrum. „Aktion Formula plus“, taktiež v spolkovej krajine Brémy (Nemecko), má za cieľ šetriť energiu v brémskych školách a pritom sprostredkovať žiakom význam udržateľného rozvoja.

Príklad č. 2:

Krajinské metodické centrum pre školy a médiá vo vzdelávaní spolkovej krajiny Berlín-Brandenbursko organizuje pravidelné školenia pre učiteľov, týkajúce sa jednotlivých tém v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Okrem toho sa od roku 2000 koná každý rok odborná konferencia so vzdelávacími workshopmi k trvalo udržateľnému rozvoju. V roku 2008 sa v Brandenbursku pod záštitou metodického centra krajiny Berlín-Brandenbursko uskutoční medziregionálny kongres na tému „Celkové vzdelávanie pre trvalo udržateľný rozvoj“. Kongres si za podklad zvolil miléniové ciele a desaťročie vzdelávania, vyhlásené OSN, a bude sa zameriavať na zvýšenie informovanosti v oblasti vzdelávania a mládeže v Berlíne a Brandenbursku o referenčných osnovách konferencie ministrov školstva a na podporu jeho zavádzania do praxe pomocou vzdelávacích programov a projektov.

Rakúsko

Príklad č. 1:

Horné Rakúsko víta zavedenie modelu opatrení na zvyšovanie informovanosti v celej Únii v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v predškolských vzdelávacích zariadeniach a na základných školách. Tento model by sa však mal obmedzovať len na kľúčové posolstvá. Detailnejšie informácie by mali poskytnúť miestne a regionálne orgány, ktoré majú lepšie postavenie na to, aby mohli odpovedať na požiadavky špecifických informácií od žiakov. Myšlienka šírenia spoločného európskeho ducha trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom zvyšovania informovanosti o opatreniach je vítaná.

Príklad č. 2:

Hornorakúska akadémia vlády Horného Rakúska pre životné prostredie a prírodu sa zaoberá vzdelávacími a informačnými aktivitami na podporu trvalo udržateľného rozvoja v Hornom Rakúsku od roku 1989. Akadémia má centrum manažmentu „Agenda 21“, ktoré spúšťa, podporuje a propaguje „Proces miestnej Agendy 21“ pre životné prostredie budúcnosti; využíva sa miestna kombinácia metód (napríklad letáky, miestne noviny, plagáty, bilboardy, internetové stránky, informačné večery, osobné kontakty, kontakty s médiami).

Miestne samosprávy Horného Rakúska boli zapojené do prípravy a vypracovania environmentálneho plánu pre Horné Rakúsko. Politici a rozhodujúci činitelia z miestnej a regionálnej úrovne sa zišli a boli informovaní s cieľom podnietiť ich k vytvoreniu aliancií pre klímu/záchranných komunít a iniciovať miestny a regionálny proces Agendy 21.

Program ďalšieho vzdelávania Hornorakúskej akadémie pre životné prostredie a prírodu zahŕňa odbornú prípravu environmentálnych odborníkov v miestnych samosprávach, ako aj aktivity v oblasti ďalšieho vzdelávanie učiteľov a výchovných pracovníkov zamerané na zvyšovanie informovanosti o význame trvalo udržateľného životného štýlu. Rovnako boli vypracované vzdelávacie kurzy pre osoby zapojené do procesov rozvoja miestnych spoločenstiev a regiónov.

POĽSKO

Príklad č. 1:

Poľský národný program „Zelený certifikát“ na podporu a certifikáciu vzdelávacích inštitúcií v oblasti trvalo udržateľného rozvoja

Tento program poskytuje vzdelávacím inštitúciám podporu a certifikuje ich v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Program prebieha na dvoch úrovniach: environmentálne prijateľné materské školy a základné školy dostávajú „Zelený certifikát prvej triedy“, a materské a základné školy, ktoré sú centrom trvalo udržateľného rozvoja dostávajú „Zelený certifikát druhej triedy“.

Program prebieha od januára 2000. Táto vzdelávacia iniciatíva, ktorú realizujú MVO, poskytuje efektívnu podporu pre poľský vzdelávací systém tým, že formuje postoje a zvyšuje environmentálnu informovanosť medzi malými deťmi, mladými ľuďmi a v celých komunitách zoskupených okolo vzdelávacích inštitúcií. Certifikáty prvej a druhej triedy, ktoré sú udeľované inštitúciám, ktoré spĺňajú špecifické požiadavky sú príkladom označovania kvality v poľskom vzdelávaní udeľovanom za aktivity v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Tento program je sponzorovaný ministerstvom životného prostredia a ministerstvom školstva a športu, ako aj predsedajúcim národného fondu pre ochranu životného prostredia a riadenie vodných zdrojov, a prebieha v spolupráci s národným centrom pre vzdelávanie učiteľov počas aktívnej kariéry. Cieľom programu „Zelený certifikát“ je šírenie myšlienky trvalo udržateľného rozvoja inšpirovaním spoločenstiev, v ktorých sa nachádzajú vzdelávacie inštitúcie a podporovaním aktivít, ktoré vykonávajú ako miestne centrá trvalo udržateľného rozvoja.

V Trzebawe, Poľsko, sa 22. apríla 2005 konal otvárací ceremoniál pre „Zelenú triedu“, ktorý bol zameraný nielen na deti a mladých ľudí, ale na celú miestnu komunitu. Vďaka „Zelenej triede“ získala škola a miestna samospráva:

| — | otvorené priestory na organizovanie vyučovacích hodín, hier a školských osláv, |
| --- | --- |

—

otvorené priestory na organizovanie vyučovacích hodín, hier a školských osláv,

| — | priestor na organizovanie „zelených hodín“ v prírodnom prostredí (pozorovanie „mini ekosystému“ flóry a fauny, umenia a hodín technickej výchovy s využitím prírodných materiálov, |
| --- | --- |

—

priestor na organizovanie „zelených hodín“ v prírodnom prostredí (pozorovanie „mini ekosystému“ flóry a fauny, umenia a hodín technickej výchovy s využitím prírodných materiálov,

| — | priestor pre deti a učiteľov, rodičov a miestnych obyvateľov na oddych a relax, |
| --- | --- |

—

priestor pre deti a učiteľov, rodičov a miestnych obyvateľov na oddych a relax,

| — | priestor na čistenie a staranie sa. |
| --- | --- |

—

priestor na čistenie a staranie sa.

Okrem toho program zapojil do jeho realizácie celé školské prostredie a miestne komunity a ukázal, že aj veľmi malé školy môžu pracovať efektívne na dosiahnutí spoločných cieľov a splnení úloh. Táto iniciatíva pomohla spropagovať školu, ktorá sa tak stala veľmi známou ako environmentálna škola. Nech je tento program akokoľvek cenný, je však potrebné spropagovať jeho výsledky v širšom meradle a efektívnejšie a postup podávania žiadosti o udelenie certifikátu musí byť zjednodušený.

Príklad č. 2:

„Eko jednotky“ na 1. základnej škole v meste Września

Od roku 1999 spolupracovalo vedenie školy, učitelia, žiaci a rodičia z 1. základnej školy v meste Września, Poľsko, na mnohých environmentálnych iniciatívach počas niekoľkých rokov. Výsledkom tohto úsilia bolo získanie prestížneho ocenenia „Ochranca životného prostredia“ v januári 2007 (sponzorované poľský m prezidentom), ktorému predchádzali tri po sebe nasledujúce tituly „podporovateľa životného prostredia“ v rokoch 2004-2006.

V prípade „eko-jednotky“ tieto iniciatívy nezahŕňali iba kampaň „Vyčistime svet“, ale aj pravidelnú účasť na environmentálnych súťažiach, cestách a výletoch. Cieľom týchto environmentálnych projektov bolo zvýšiť informovanosť a podporiť správanie na ochranu živočíchov a rastlín (napríklad triedením odpadu a druhotných surovín do zberu).

V roku 2004 získala škola prvú cenu regionálneho fondu pre ochranu životného prostredia a riadenie vodných zdrojov. Táto cena v hodnote 70 000 PLN bola použitá na vybavenie školského centra pre environmentálnu a prírodovednú výchovu, vrátane multimediálneho vybavenia, vyučovacích pomôcok, počítačových programov a prenosných meteorologických staníc, ktoré umožňujú pozorovanie meteorologických podmienok v teréne.

Škola odštartovala vzdelávací program pre 4.-6. ročník, ktorý ešte stále prebieha, o „životnom prostredí v našom regióne“. Tento zahŕňa základný program všeobecného vzdelávania v šesťročných základných školách a na nižších stupňoch stredných škôl v oblasti programov prírodovedy a iných vzdelávacích smerov.

Ústrednou témou tohto programu je zachovanie prírody, ochrana životného prostredia a ekológia. Vyučovacie hodiny prebiehajú v bezprostrednom prírodnom prostredí. Program obsahuje rôzne formy zachovania prírody v regióne mesta Września, ako aj iné otázky, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou akejkoľvek diskusie o životnom prostredí, ako napríklad zachovanie charakteru regiónu, ochrana vody, vzduchu a pôdy, nakladanie s odpadmi, ako fungujú rôzne spoločenstvá rastlín a zdravý spôsob života.

V školskom roku 2003-2004 prebiehal na škole vzdelávací projekt, ktorý bol zameraný na práce na prírodnom chodníku z obce Nowy Folwark do obce Leśniczówka Słomówko. Vďaka tomuto projektu vznikol na okraji mesta prírodný chodník, ktorý umožňuje, aby sa vyučovacie hodiny prírodovedy a biológie pre žiakov z mesta a okolia konali v teréne.

Príklad č. 3:

„Zelený balíček“ – multimediálny set pre environmentálnu výchovu

Tieto balíčky, ktoré boli poskytnuté s podporou regionálneho environmentálneho centra (REC) pre strednú a východnú Európu vo Varšave boli použité ako vyučovacia pomôcka v školách oblasti Wielkopolska.

„Zelený balíček“ bol schválený ministerstvom školstva a dosiahol pozitívne hodnotenie od ministerstva životného prostredia. Je to bezplatný multimediálny set pre environmentálnu výchovu, ktorý je určený pre učiteľov a žiakov na nižších stupňoch stredných škôl, a je tiež vhodný pre iné úrovne vzdelávania. Set sa skladá z piatich častí pokrývajúcich 22 oblastí spojených s ochranou životného prostredia a trvalo udržateľným rozvojom. Obsahuje knihu pre učiteľa s plánom hodín a doplňujúcim materiálom, videokazetu so vzdelávacími filmami, CD-ROM s rozsiahlymi informáciami o ochrane životného prostredia a hru s dilemou a iné užitočné materiály.

„Zelený balíček“ nielen pomáha študentom získať vedomosti, ale vštepuje aj nové hodnoty a podporuje environmentálne správanie v škole, doma a v bezprostrednom okolí. Počas zapájania sa do rôznych aktivít, diskusií, preberaní rôznych úloh a rozhodovaní sa žiaci správajú ako učiteľovi partneri. Prostredníctvom učiteľa a žiakov sú tieto hodnoty získané zo „zeleného balíčka“ postúpené ďalej členom rodiny a spoločnosti ako celku.

Prvé vydanie tohto setu bolo rozdelené len medzi účastníkov osobitne organizovaných kurzov. Pôvodne to boli vzdelávacie kurzy pre aktívnych učiteľov a začínajúcich učiteľov z celého Poľska, ktorí vyjadrili záujem o prácu lokálnych koordinátorov a organizáciu a realizáciu týchto kurzov pre učiteľov stredných škôl z ich oblasti.

Medzi aprílom a júnom 2002 sa uskutočnilo 5 workshopov, ktorých sa zúčastnilo 104 účastníkov vrátane 13 osôb z oblasti Wielkopolska (napr. z miest Poznaň, Piła, Kalisz, Konin, Gniezno a Leszno).

Druhé vydanie 5 000 exemplárov bolo vydané v apríli 2003 a zohľadňovalo skúsenosti a návrhy učiteľov, ktorí používali prvé vydanie. Balenie obsahovalo nové filmy, opravené učebné plány a CD. Poľské inštitúcie a organizácie, ktoré vyjadrili záujem o distribúciu „Zelených balíčkov“ medzi učiteľmi stredných škôl dostali svoje sety.

Príklad č. 4:

Postgraduálne štúdium v oblasti trvalo udržateľného regionálneho rozvoja (získavanie prostriedkov z fondov EÚ na podporu trvalo udržateľného rozvoja v regióne) na Inštitúte filozofie Fakulty sociálnych vied Univerzity Adama Mickiewicza v meste Poznaň.

Štúdium trvalo udržateľného rozvoja je cennou iniciatívou na pokrytie potrieb miestneho životného prostredia. Vzhľadom na túto skutočnosť otvorila Univerzita Adama Mickiewicza v meste Poznaň postgraduálny študijný odbor v oblasti trvalo udržateľného rozvoja od akademického roku 2007-2008. Tento odbor je zameraný na miestnych a regionálnych činiteľov, ako aj zamestnancov miestnych a regionálnych orgánov, štátnych zamestnancov, zamestnancov firiem verejného a súkromného sektora; dobrovoľníkov a zástupcov MVO, ktorí majú záujem o zosúladenie ich prístupu so stratégiou trvalo udržateľného rozvoja. Výber študentov pre postgraduálne štúdium v oblasti trvalo udržateľného rozvoja sa začal na jar 2007. Štúdium vedie Dr. Piotr Warych.

Cieľom štúdia je odborne pripraviť študentov, ktorí už majú základné vedomosti o trvalo udržateľnom rozvoji, sociálnych a hospodárskych vedách, environmentálnych vedách, a vybaviť ich schopnosťami využiť svoje vedomosti v profesionálnom a súkromnom živote. Absolventi štúdia by mali byť schopní chápať a analyzovať procesy v prírode a komplexnú súhru rôznych faktorov. Absolventi určite prispejú k šíreniu myšlienky trvalo udržateľného rozvoja a k jej začleneniu do hospodárskych a sociálnych procesov.

GRÉCKO

V rámci formálneho školského systému prefektúry Atén sme najmä v posledných rokoch dokázali v spolupráci s regionálnym riaditeľstvom základného a stredného vzdelávania podnietiť vytvorenie pracovnej skupiny učiteľov pre environmentálne a občianske otázky s cieľom zvýšiť informovanosť študentov a zlepšiť vyučovacie metódy. Pokiaľ ide o informačné kampane, vždy, keď aténska prefektúra organizuje alebo pomáha organizovať, alebo sa zúčastňuje podujatí týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja občianskej spoločnosti, usiluje sa oznámiť svoje aktivity vopred v novinách, televíznom vysielaní a rádiu a poskytnúť vhodný audiovizuálny materiál, ktorý by uľahčil informovanie a zapojenie širokej verejnosti. Samozrejme je v tejto súvislosti dôležité, aby médiá zaradili tieto vysielacie bloky v rádiu a televízii tak, aby ľudia, ktorým sú adresované, boli dostupní.

Švédsko

Príklad č. 1:

V okrese Dalarna, ktorý sa skladá z 15 miestnych samospráv, z ktorých jedna je Orsa, bude na jeseň 2007 odštartovaný 3-ročný projekt, do ktorého sa zapojí 15 rôznych základných a stredných škôl z okresu (2 školy z mesta Orsa), s nasledujúcimi cieľmi a zameraním:

| — | Celá škála školských aktivít bude zameraná na perspektívu trvalo udržateľného rozvoja a študenti získajú vedomosti, schopnosti a snahu prispieť k dlhodobo udržateľnej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Celá škála školských aktivít bude zameraná na perspektívu trvalo udržateľného rozvoja a študenti získajú vedomosti, schopnosti a snahu prispieť k dlhodobo udržateľnej spoločnosti.

| — | Vypracovať, otestovať a zhodnotiť postupy, metódy a nástroje trvalo udržateľného rozvoja v rámci celej škály školských aktivít tak, aby vedomosti a skúsenosti boli systematicky šírené a vymieňané s inými školami tak na národnej, ako aj na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

—

Vypracovať, otestovať a zhodnotiť postupy, metódy a nástroje trvalo udržateľného rozvoja v rámci celej škály školských aktivít tak, aby vedomosti a skúsenosti boli systematicky šírené a vymieňané s inými školami tak na národnej, ako aj na medzinárodnej úrovni.

Okrem toho má projekt zaistiť, že:

| — | študenti zúčastnených škôl získajú vedomosti a hlbšie poznatky o tom, čo znamená trvalo udržateľný rozvoj v teórii a v praxi, |
| --- | --- |

—

študenti zúčastnených škôl získajú vedomosti a hlbšie poznatky o tom, čo znamená trvalo udržateľný rozvoj v teórii a v praxi,

| — | zamestnanci zúčastnených škôl získajú vedomosti o trvalo udržateľnom rozvoji a budú vedieť sprostredkovať teóriu a prax študentom, |
| --- | --- |

—

zamestnanci zúčastnených škôl získajú vedomosti o trvalo udržateľnom rozvoji a budú vedieť sprostredkovať teóriu a prax študentom,

| — | zúčastnené školy naplánujú svoju prácu tak, aby bolo možné dosiahnuť ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja stanovené v učebných osnovách a usmerneniach, |
| --- | --- |

—

zúčastnené školy naplánujú svoju prácu tak, aby bolo možné dosiahnuť ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja stanovené v učebných osnovách a usmerneniach,

| — | zúčastnené školy budú môcť stavať na svojom vyučovaní všeobecných otázok, |
| --- | --- |

—

zúčastnené školy budú môcť stavať na svojom vyučovaní všeobecných otázok,

| — | záujem o prírodné vedy a technológie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja medzi študentmi zúčastnených škôl porastie, |
| --- | --- |

—

záujem o prírodné vedy a technológie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja medzi študentmi zúčastnených škôl porastie,

| — | uvedomovanie si a chápanie prepojenia medzi zdravím a trvalo udržateľným rozvojom sa bude medzi študentmi a zamestnancami zúčastnených škôl zvyšovať. |
| --- | --- |

—

uvedomovanie si a chápanie prepojenia medzi zdravím a trvalo udržateľným rozvojom sa bude medzi študentmi a zamestnancami zúčastnených škôl zvyšovať.

Výskumný ústav v Dalarne prispeje monitorovaním tohto projektu a hodnotením prístupu zúčastnených škôl a dosiahnutých výsledkov s cieľom vyzdvihnúť dobré, efektívne metódy a prístupy k európskemu vzdelávaniu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja.

Príklad č. 2:

Environmentálny súd (Miljötinget)

Environmentálny súd je každoročná konferencia o životnom prostredí pre žiakov 9. ročníka a vyšších stredných škôl z okresov Dalarna a Gävleborg. Cieľom je zvýšiť zapojenie mladých ľudí do otázok životného prostredia tak vážnym, ako aj veselým spôsobom. Rečníci sú zo sveta obchodu, politiky a MVO. Je samozrejmé, že toto podujatie je zónou bez drog. Projekt spoločne riadia región Dalarna a okresná rada Gävleborg.

Na politickej úrovni Orsa už od skorých 90. rokov vo svojich cieľoch pre deti a školy uvádzala, že aktivity v tejto oblasti musia mať za cieľ dosiahnutie rôznych environmentálnych ocenení, ako napríklad eko-škola, Zelená vlajka, a pod. To znamená, že environmentálne otázky a trvalo udržateľný rozvoj sú jednými z hlavných priorít programu vzdelávania v Orse. Táto práca sa šíri ďalej, keď deti sprostredkúvajú toto posolstvo ostatným členom svojej rodiny.

Oddelenie pre vzdelávanie miestnej samosprávy v Orse zohráva v tomto procese aktívnu úlohu hneď niekoľkými spôsobmi, napríklad v rámci kampane eko-vlaku (Ekotåg) v meste Skattungbyn; odbornej prípravy pre všetkých vzdelávacích pracovníkov „Udržujme Švédsko čisté“; a menší počet učiteľov tiež navštevoval päťbodový environmentálny kurz dalarnskej univerzity v Orse.

Orsa má aktívnu sieť environmentálnej výchovy, ktorá sa stretáva pravidelne raz do mesiaca. Ako súčasť iniciatívy „Loď budúcnosti“ (Framtidsskeppet) bola vytvorená „Loď Dalarna“ (Dalaskeppet), ktorá sa stretáva každoročne v niektorej z miestnych samospráv okresu Dalarna. Anders Sundvall je v tejto oblasti jednou z hnacích síl. Viaceré školy získali ocenenia „Zelená vlajka“ alebo „eko-škola“ a pod. Tieto školy pracujú aktívne na trvalo udržateľnom rozvoji.

Naše siete školských jedální aj naďalej každoročne rozširujú svoj sortiment stravy Krav (v súlade s ekologickými požiadavkami a ochranou zvierat a požiadavkami v oblasti sociálnej zodpovednosti). Dve z troch škôl si pestujú vlastnú zeleninu na využitie vo vlastnej školskej jedálni.

Od roku 1997 má Dalarna celookresnú sieť škôl zameranú na ďalšie vzdelávanie, vytváranie fóra pre výmenu skúseností, vytváranie škôl s ocenením „Zelená vlajka“ a pod. Učitelia otvorene vyhlásili, že v tejto práci by sa malo pokračovať a mala by sa ďalej rozvíjať. V súčasnosti neexistuje žiadna regionálna finančná podpora pre tieto aktivity. Vďaka týmto aktivitám má však Dalarna vysoký podiel škôl s ocenením „Zelená vlajka“ a škôl so štatútom vzdelávania pre trvalo udržateľný rozvoj.

Dnes je tu oveľa väčšia informovanosť o význame pracovania s trvalo udržateľným rozvojom, problém sa však stáva zložitejším pokiaľ ide o premenu tejto informovanosti na praktické zmeny správania. Školy tu môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby budúce generácie mali všetky potrebné vedomosti a zručnosti, ktoré budú potrebovať pre dlhodobo udržateľný rozvoj.

II.   Problémy s informovaním verejnosti a zvyšovaním informovanosti o trvalo udržateľnom rozvoji

| — | Informácie o trvalo udržateľnom rozvoji sú poskytované systematicky prostredníctvom miestnej samosprávy (miestne noviny, informačné letáky a oznamy). Problémom je však nedostatok základného vzdelania v environmentálnych otázkach. |
| --- | --- |

—

Informácie o trvalo udržateľnom rozvoji sú poskytované systematicky prostredníctvom miestnej samosprávy (miestne noviny, informačné letáky a oznamy). Problémom je však nedostatok základného vzdelania v environmentálnych otázkach.

| — | Primeraný rámec stratégie, plánovania a programov existuje na európskej úrovni a naznačuje usmernenia pre trvalo udržateľný rozvoj, avšak existujú stále nedostatky v oblasti pretavenia vedomostí a know-how do praxe a ich sprostredkovania širokej verejnosti. Preto by sa mali špeciálne programy zamerať na realizáciu trvalej udržateľnosti, a to vytvorením novátorských metód a pokusov vo vzdelávaní, vytváraním kapacít a učením: premenou existujúcich vzdelávacích programov na odborné programy prispôsobené požiadavkám nových členských štátov. Problémy so zvyšovaním informovanosti o trvalo udržateľnom vývoji spočívajú v:






  — | nedostatku interdisciplinárnych vedomostí a spoločnej práce v oddeleniach zapojených do plánovania, |
| --- | --- | --- |

—

Primeraný rámec stratégie, plánovania a programov existuje na európskej úrovni a naznačuje usmernenia pre trvalo udržateľný rozvoj, avšak existujú stále nedostatky v oblasti pretavenia vedomostí a know-how do praxe a ich sprostredkovania širokej verejnosti. Preto by sa mali špeciálne programy zamerať na realizáciu trvalej udržateľnosti, a to vytvorením novátorských metód a pokusov vo vzdelávaní, vytváraním kapacít a učením: premenou existujúcich vzdelávacích programov na odborné programy prispôsobené požiadavkám nových členských štátov. Problémy so zvyšovaním informovanosti o trvalo udržateľnom vývoji spočívajú v:

—

nedostatku interdisciplinárnych vedomostí a spoločnej práce v oddeleniach zapojených do plánovania,

| — | strnulosti administratívnych štruktúr, ktoré sťažujú tímovú prácu, |
| --- | --- |

—

strnulosti administratívnych štruktúr, ktoré sťažujú tímovú prácu,

| — | nedostatku predchádzajúceho výskumu na zohľadnenie potrieb verejnosti, komunít a súkromného sektora, |
| --- | --- |

—

nedostatku predchádzajúceho výskumu na zohľadnenie potrieb verejnosti, komunít a súkromného sektora,

| — | nedostatočnej úlohe informácií a zvyšovania informovanosti v oblasti rozhodovacieho procesu a v technických oblastiach, nedostatočnej informovanosti o význame informácií a zvyšovania informovanosti na zlepšenie environmentálneho riadenia miest a podnecovania občanov viac sa venovať otázkam životného prostredia, |
| --- | --- |

—

nedostatočnej úlohe informácií a zvyšovania informovanosti v oblasti rozhodovacieho procesu a v technických oblastiach, nedostatočnej informovanosti o význame informácií a zvyšovania informovanosti na zlepšenie environmentálneho riadenia miest a podnecovania občanov viac sa venovať otázkam životného prostredia,

| — | nedostatku rozpočtových zdrojov. |
| --- | --- |

—

nedostatku rozpočtových zdrojov.

| — | Niektorí ľudia sa domnievajú, že trvalo udržateľné opatrenia musia byť dôsledné a dôveryhodné. Spolková krajina Brandenbursko sa domnieva, že pokiaľ ide o vzdelávanie a sprostredkovanie vedomostí, významnú úlohu zohrávajú z veľkej miery dobrovoľné organizácie pri dopĺňaní formálnych vzdelávacích ustanovizní ako škôl, inštitúcií ďalšieho vzdelávania a vysokých škôl. Tieto dobrovoľné asociácie riadia centrá vzdelávania a usporadúvajú pravidelné podujatia ako súčasť práce vykonávanej v súlade s ich stanovami. Títo nezávislí poskytovatelia vzdelávania, ako sa im hovorí, však nemajú dostatočné množstvo finančných prostriedkov na to, aby v tejto práci pokračovali sústavne. Často nemajú možnosť získať toľko finančných prostriedkov, aby sa mohli uchádzať o štátne granty a aj návratnosť prostriedkov, ktoré sa vložia do týchto vzdelávacích inštitúcií je prinajlepšom obmedzená. Finančný nástroj na podporu vzdelávacej práce asociácií, ktoré sú aktívne v oblasti trvalej udržateľnosti by preto bol želateľný. Štrukturálne fondy EÚ a poľnohospodársky fond EAFRD v skutočnosti túto oblasť nie veľmi podporujú, buď preto, že to nespadá do ich rámca, alebo preto, že operačné ustanovenia členských štátov sa zameriavajú na iné priority. |
| --- | --- |

—

Niektorí ľudia sa domnievajú, že trvalo udržateľné opatrenia musia byť dôsledné a dôveryhodné. Spolková krajina Brandenbursko sa domnieva, že pokiaľ ide o vzdelávanie a sprostredkovanie vedomostí, významnú úlohu zohrávajú z veľkej miery dobrovoľné organizácie pri dopĺňaní formálnych vzdelávacích ustanovizní ako škôl, inštitúcií ďalšieho vzdelávania a vysokých škôl. Tieto dobrovoľné asociácie riadia centrá vzdelávania a usporadúvajú pravidelné podujatia ako súčasť práce vykonávanej v súlade s ich stanovami. Títo nezávislí poskytovatelia vzdelávania, ako sa im hovorí, však nemajú dostatočné množstvo finančných prostriedkov na to, aby v tejto práci pokračovali sústavne. Často nemajú možnosť získať toľko finančných prostriedkov, aby sa mohli uchádzať o štátne granty a aj návratnosť prostriedkov, ktoré sa vložia do týchto vzdelávacích inštitúcií je prinajlepšom obmedzená. Finančný nástroj na podporu vzdelávacej práce asociácií, ktoré sú aktívne v oblasti trvalej udržateľnosti by preto bol želateľný. Štrukturálne fondy EÚ a poľnohospodársky fond EAFRD v skutočnosti túto oblasť nie veľmi podporujú, buď preto, že to nespadá do ich rámca, alebo preto, že operačné ustanovenia členských štátov sa zameriavajú na iné priority.

| — | Hlavnou ťažkosťou pre Horné Rakúsko je skutočnosť, že termín „trvalá udržateľnosť“ sám osebe je považovaný za zvláštny a abstraktný, a preto sa dá aj ťažko sprostredkovať. Tiež bolo poznamenané, že aj tam, kde sa podarilo dosiahnuť primerané pochopenie pojmu trvalo udržateľného rozvoja, existuje ešte stále priepasť medzi týmto pochopením a konkrétnym zavedením do praxe. |
| --- | --- |

—

Hlavnou ťažkosťou pre Horné Rakúsko je skutočnosť, že termín „trvalá udržateľnosť“ sám osebe je považovaný za zvláštny a abstraktný, a preto sa dá aj ťažko sprostredkovať. Tiež bolo poznamenané, že aj tam, kde sa podarilo dosiahnuť primerané pochopenie pojmu trvalo udržateľného rozvoja, existuje ešte stále priepasť medzi týmto pochopením a konkrétnym zavedením do praxe.

| — | Najväčšou ťažkosťou, s ktorou sa stretávajú pri zvyšovaní informovanosti v Poľsku, je nedostatok všeobecného vzdelania v cieľových skupinách, či už medzi študentmi, poľnohospodármi, zástupcami verejnej správy alebo dokonca vo vedeckých kruhoch. Veľmi rozšíreným fenoménom je nepochopenie koncepcie trvalo udržateľného rozvoja, ktorá bola predtým chápaná len v súvislosti s ochranou životného prostredia a ekologickými otázkami. Význam tejto koncepcie pre hospodársky, sociálny a kultúrny život bol úplne ignorovaný. Trvalo udržateľný rozvoj nie je pre médiá témou, ktorá sa dá pokryť krátkymi útržkovitými informáciami. Preto aj ľudia váhajú pokiaľ ide o zahĺbenie sa do tejto problematiky a jej uplatňovanie v praxi. |
| --- | --- |

—

Najväčšou ťažkosťou, s ktorou sa stretávajú pri zvyšovaní informovanosti v Poľsku, je nedostatok všeobecného vzdelania v cieľových skupinách, či už medzi študentmi, poľnohospodármi, zástupcami verejnej správy alebo dokonca vo vedeckých kruhoch. Veľmi rozšíreným fenoménom je nepochopenie koncepcie trvalo udržateľného rozvoja, ktorá bola predtým chápaná len v súvislosti s ochranou životného prostredia a ekologickými otázkami. Význam tejto koncepcie pre hospodársky, sociálny a kultúrny život bol úplne ignorovaný. Trvalo udržateľný rozvoj nie je pre médiá témou, ktorá sa dá pokryť krátkymi útržkovitými informáciami. Preto aj ľudia váhajú pokiaľ ide o zahĺbenie sa do tejto problematiky a jej uplatňovanie v praxi.

---

| 26.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 53/40

---

Stanovisko Výboru regiónov „Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti“

(2008/C 53/07)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | vyzýva miestne a regionálne orgány v Európe, aby v čo najväčšej miere využívali potenciál IKT v záujme prekonania problémov, ktoré so sebou prináša starnutie obyvateľstva a zlepšili tak kvalitu života starších ľudí, udržali ich integrovaných v miestnych spoločenstvách a poskytovaním personalizovaných služieb podporovali konkurencieschopnosť na miestnej a regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

vyzýva miestne a regionálne orgány v Európe, aby v čo najväčšej miere využívali potenciál IKT v záujme prekonania problémov, ktoré so sebou prináša starnutie obyvateľstva a zlepšili tak kvalitu života starších ľudí, udržali ich integrovaných v miestnych spoločenstvách a poskytovaním personalizovaných služieb podporovali konkurencieschopnosť na miestnej a regionálnej úrovni,

| — | žiada, aby miestne a regionálne orgány zohrávali dôležitú úlohu pri vypracovávaní národných a európskych výskumných programov a činností zameraných na riešenia IKT pre starnúcu spoločnosť, a to vzhľadom na skutočnosť, že dôsledky starnutia obyvateľov sa najzreteľnejšie prejavujú na miestnej úrovni a miestne a regionálne orgány využívajú tieto riešenia veľmi často; |
| --- | --- |

—

žiada, aby miestne a regionálne orgány zohrávali dôležitú úlohu pri vypracovávaní národných a európskych výskumných programov a činností zameraných na riešenia IKT pre starnúcu spoločnosť, a to vzhľadom na skutočnosť, že dôsledky starnutia obyvateľov sa najzreteľnejšie prejavujú na miestnej úrovni a miestne a regionálne orgány využívajú tieto riešenia veľmi často;

| — | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby šírili informácie o tejto problematike, vypracovávali stratégie súvisiace s organizáciou poskytovania služieb v nových podmienkach a podnecovali nadväzovanie partnerských vzťahov na miestnej úrovni medzi jednotlivými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

—

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby šírili informácie o tejto problematike, vypracovávali stratégie súvisiace s organizáciou poskytovania služieb v nových podmienkach a podnecovali nadväzovanie partnerských vzťahov na miestnej úrovni medzi jednotlivými zainteresovanými stranami;

| — | domnieva sa, že podpora nezávislého bývania a diaľkového monitorovania zdravia pomocou IKT by mala zvýšiť produktivitu sociálnych a zdravotníckych služieb a poskytnúť sociálnym a zdravotníckym pracovníkom viac času na výkon ich odbornej činnosti. Technológie by mali byť prispôsobené potrebám starších ľudí a nie naopak. Nesmú viesť k prehĺbeniu osamelosti a poskytované služby musia rešpektovať súkromie a dôstojnosť starších ľudí; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že podpora nezávislého bývania a diaľkového monitorovania zdravia pomocou IKT by mala zvýšiť produktivitu sociálnych a zdravotníckych služieb a poskytnúť sociálnym a zdravotníckym pracovníkom viac času na výkon ich odbornej činnosti. Technológie by mali byť prispôsobené potrebám starších ľudí a nie naopak. Nesmú viesť k prehĺbeniu osamelosti a poskytované služby musia rešpektovať súkromie a dôstojnosť starších ľudí;

| — | všíma si úzke zameranie oznámenia vo veci preskúmania vzdelávania za podpory IKT (elektronické vzdelávanie – e-learning). Je potrebné zohľadniť skutočnosť, že vzdelávanie za pomoci technológií vo veľkej miere prispelo k tomu, aby starší ľudia zostali aj naďalej tvoriví a spoločensky aktívni; |
| --- | --- |

—

všíma si úzke zameranie oznámenia vo veci preskúmania vzdelávania za podpory IKT (elektronické vzdelávanie – e-learning). Je potrebné zohľadniť skutočnosť, že vzdelávanie za pomoci technológií vo veľkej miere prispelo k tomu, aby starší ľudia zostali aj naďalej tvoriví a spoločensky aktívni;

| — | zastáva tiež názor, že rozdielny spôsob, akým jednotlivé členské štáty uplatňujú ustanovenia týkajúce sa zdravotného postihnutia v regulačnom rámci pre elektronické komunikácie sťažuje prístup ku komunikačným službám a štiepi európsky trh technológií. |
| --- | --- |

—

zastáva tiež názor, že rozdielny spôsob, akým jednotlivé členské štáty uplatňujú ustanovenia týkajúce sa zdravotného postihnutia v regulačnom rámci pre elektronické komunikácie sťažuje prístup ku komunikačným službám a štiepi európsky trh technológií.

| Spravodajca | : | pán Risto KOIVISTO (FI/SES) predseda regionálnej rady Tampere |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

pán Risto KOIVISTO (FI/SES) predseda regionálnej rady Tampere

Referenčný dokument

Oznámenie Európskej komisie na tému „Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti – Iniciatíva i2010 – Akčný plán: informačné a komunikačné technológie pre starnúcu spoločnosť“

KOM(2007) 332 v konečnom znení

Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | považuje akčný plán pre dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti za veľmi dôležitý krok v rozvoji európskej informačnej spoločnosti. Investície do IKT poskytujú regiónom a mestám kľúčový nástroj pre činnosť zameranú na riešenie problému starnutia obyvateľstva. Takéto investície môžu prostredníctvom nových výrobkov a služieb zvýšiť kvalitu života starších ľudí, podporiť ich sociálne začlenenie, umožniť im, aby svojimi nazhromaždenými skúsenosťami a získanými zručnosťami prispeli k rozvoju spoločnosti a podporujú konkurencieschopnosť a rast na miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom nových výrobkov a služieb. Vo svojom predchádzajúcom stanovisku k stratégii i2010 týkajúcej sa európskej informačnej spoločnosti výbor privítal zistenie potrieb starnúcej spoločnosti ako jednu z troch kľúčových priorít tejto stratégie (1); |
| --- | --- |

1.

považuje akčný plán pre dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti za veľmi dôležitý krok v rozvoji európskej informačnej spoločnosti. Investície do IKT poskytujú regiónom a mestám kľúčový nástroj pre činnosť zameranú na riešenie problému starnutia obyvateľstva. Takéto investície môžu prostredníctvom nových výrobkov a služieb zvýšiť kvalitu života starších ľudí, podporiť ich sociálne začlenenie, umožniť im, aby svojimi nazhromaždenými skúsenosťami a získanými zručnosťami prispeli k rozvoju spoločnosti a podporujú konkurencieschopnosť a rast na miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom nových výrobkov a služieb. Vo svojom predchádzajúcom stanovisku k stratégii i2010 týkajúcej sa európskej informačnej spoločnosti výbor privítal zistenie potrieb starnúcej spoločnosti ako jednu z troch kľúčových priorít tejto stratégie (1);

| 2. | konštatuje, že oznámenie aj akčný plán tiež podporujú návrhy predložené v stanovisku výboru, o. i., k demografickej budúcnosti Európy (2), konkrétnym opatreniam týkajúcim sa spravodlivej informačnej spoločnosti (3), výskumu v oblasti IKT (4), zamestnávaniu starších pracovníkov (5) a situácii ľudí so zdravotným postihnutím (6); |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že oznámenie aj akčný plán tiež podporujú návrhy predložené v stanovisku výboru, o. i., k demografickej budúcnosti Európy (2), konkrétnym opatreniam týkajúcim sa spravodlivej informačnej spoločnosti (3), výskumu v oblasti IKT (4), zamestnávaniu starších pracovníkov (5) a situácii ľudí so zdravotným postihnutím (6);

| 3. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sú veľmi zainteresované a zohrávajú dôležitú úlohu vo všetkých oblastiach zahrnutých v akčnom pláne Komisie:






  — | Dôstojné starnutie v práci. Miestne a regionálne orgány sú významným zamestnávateľom. Vekové zloženie ich zamestnancov je často rôznorodejšie a vekový priemer vyšší než v súkromnom sektore. Preto je dôležité, aby sa podieľali na európskych projektoch uvedených v akčnom pláne a zavádzali podobné opatrenia aj na miestnej úrovni. |
| --- | --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sú veľmi zainteresované a zohrávajú dôležitú úlohu vo všetkých oblastiach zahrnutých v akčnom pláne Komisie:

—

Dôstojné starnutie v práci. Miestne a regionálne orgány sú významným zamestnávateľom. Vekové zloženie ich zamestnancov je často rôznorodejšie a vekový priemer vyšší než v súkromnom sektore. Preto je dôležité, aby sa podieľali na európskych projektoch uvedených v akčnom pláne a zavádzali podobné opatrenia aj na miestnej úrovni.

| — | Dôstojné starnutie doma a v miestnej komunite. Miestne a regionálne orgány zabezpečujú poskytovanie zdravotníckych a sociálnych služieb pre verejnosť. Starnutie zvyšuje dopyt po týchto službách a mení ich obsah, no zároveň znižuje dostupnosť kvalifikovaných pracovníkov, ktorí tieto služby poskytujú. Informačné technológie zohrávajú dôležitú úlohu pri hľadaní možností riešenia týchto problémov. Dosiaľ bola využitá iba malá časť tohto potenciálu, no medzi hlavné prioritné oblasti rozvoja v budúcnosti bude patriť najmä podpora samostatného bývania v domácom prostredí, zvýšenie miery aktívneho zapojenia klientov do ich vlastnej zdravotnej starostlivosti a zvýšenie efektívnosti poskytovania služieb; |
| --- | --- |

—

Dôstojné starnutie doma a v miestnej komunite. Miestne a regionálne orgány zabezpečujú poskytovanie zdravotníckych a sociálnych služieb pre verejnosť. Starnutie zvyšuje dopyt po týchto službách a mení ich obsah, no zároveň znižuje dostupnosť kvalifikovaných pracovníkov, ktorí tieto služby poskytujú. Informačné technológie zohrávajú dôležitú úlohu pri hľadaní možností riešenia týchto problémov. Dosiaľ bola využitá iba malá časť tohto potenciálu, no medzi hlavné prioritné oblasti rozvoja v budúcnosti bude patriť najmä podpora samostatného bývania v domácom prostredí, zvýšenie miery aktívneho zapojenia klientov do ich vlastnej zdravotnej starostlivosti a zvýšenie efektívnosti poskytovania služieb;

| 4. | upozorňuje na výrazné rozdiely medzi jednotlivými regiónmi v rámci Európy a poukazuje na problémy, ktorým čelia miestne a regionálne orgány, najmä v oblastiach, kde v dôsledku odchodu mladých ľudí stúpa priemerný vek obyvateľov oveľa rýchlejšie než inde; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na výrazné rozdiely medzi jednotlivými regiónmi v rámci Európy a poukazuje na problémy, ktorým čelia miestne a regionálne orgány, najmä v oblastiach, kde v dôsledku odchodu mladých ľudí stúpa priemerný vek obyvateľov oveľa rýchlejšie než inde;

| 5. | zdôrazňuje, že rozdiely v používaní internetu v Európe sú z veľmi veľkej časti spôsobené rozdielnymi majetkovými pomermi, zručnosťami a rozdielnym miestom bydliska, ktoré síce nie sú priamym dôsledkom starnutia, no výraznejšie sa prejavujú práve u starších ľudí. K zlepšeniu situácie starších ľudí môže prispieť zvýšenie príležitostí na miestnej úrovni na realizáciu projektov týkajúcich sa odbornej prípravy, širokopásmového pripojenia a iných rámcových projektov podporujúcich spravodlivú informačnú spoločnosť; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že rozdiely v používaní internetu v Európe sú z veľmi veľkej časti spôsobené rozdielnymi majetkovými pomermi, zručnosťami a rozdielnym miestom bydliska, ktoré síce nie sú priamym dôsledkom starnutia, no výraznejšie sa prejavujú práve u starších ľudí. K zlepšeniu situácie starších ľudí môže prispieť zvýšenie príležitostí na miestnej úrovni na realizáciu projektov týkajúcich sa odbornej prípravy, širokopásmového pripojenia a iných rámcových projektov podporujúcich spravodlivú informačnú spoločnosť;

| 6. | súhlasí s Komisiou, že trh produktov a služieb v oblasti IKT zameraný na starších ľudí je stále v počiatočnej fáze. V záujme konkurencieschopnosti EÚ je dôležité, aby európske spoločnosti čo najskôr získali vedúce postavenie na tomto rýchle rastúcom trhu; |
| --- | --- |

6.

súhlasí s Komisiou, že trh produktov a služieb v oblasti IKT zameraný na starších ľudí je stále v počiatočnej fáze. V záujme konkurencieschopnosti EÚ je dôležité, aby európske spoločnosti čo najskôr získali vedúce postavenie na tomto rýchle rastúcom trhu;

Zvyšovanie povedomia a vypracovanie spoločných stratégií

| 7. | podporuje výmenu informácií a praktických skúseností, šírenie osvedčených postupov, referenčné porovnávanie v regiónoch a mestách všetkých členských štátov a najmä vytvorenie celoeurópskej siete regiónov, ktorá by umožnila rozšírenie a zlepšenie možností jednotlivých regiónov zapojiť sa do projektov spolupráce. Regióny a mestá by mohli sieťam ponúknuť svoje vlastné skúsenosti, a to hlavne v oblasti telemedicíny a služieb a technológií na podporu nezávislého bývania; |
| --- | --- |

7.

podporuje výmenu informácií a praktických skúseností, šírenie osvedčených postupov, referenčné porovnávanie v regiónoch a mestách všetkých členských štátov a najmä vytvorenie celoeurópskej siete regiónov, ktorá by umožnila rozšírenie a zlepšenie možností jednotlivých regiónov zapojiť sa do projektov spolupráce. Regióny a mestá by mohli sieťam ponúknuť svoje vlastné skúsenosti, a to hlavne v oblasti telemedicíny a služieb a technológií na podporu nezávislého bývania;

| 8. | pripomína, že orgány zodpovedné za vývoj a riadenie verejných služieb tiež potrebujú programy na rozvíjanie nových zručností, ktoré by spájali rôzne hľadiská, s cieľom zaviesť opatrenia uvedené v akčnom pláne; |
| --- | --- |

8.

pripomína, že orgány zodpovedné za vývoj a riadenie verejných služieb tiež potrebujú programy na rozvíjanie nových zručností, ktoré by spájali rôzne hľadiská, s cieľom zaviesť opatrenia uvedené v akčnom pláne;

Vytvorenie vhodných podmienok

| 9. | konštatuje, že v záujme zvýšenia miery zamestnanosti starších pracovníkov je nevyhnutné zavádzať flexibilnejšie pracovné podmienky, usilovať o dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, zabezpečiť náležité zdravotné a bezpečnostné podmienky pri práci a podporovať celoživotné vzdelávanie. Výbor regiónov preto súhlasí s názorom Komisie, že inovačné riešenia v oblasti IKT, ktoré podporujú napr. prácu na diaľku a odbornú prípravu, sú nevyhnutné pre dosiahnutie vytýčených cieľov v súvislosti s vytvorením nových modelov pracovného života; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že v záujme zvýšenia miery zamestnanosti starších pracovníkov je nevyhnutné zavádzať flexibilnejšie pracovné podmienky, usilovať o dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, zabezpečiť náležité zdravotné a bezpečnostné podmienky pri práci a podporovať celoživotné vzdelávanie. Výbor regiónov preto súhlasí s názorom Komisie, že inovačné riešenia v oblasti IKT, ktoré podporujú napr. prácu na diaľku a odbornú prípravu, sú nevyhnutné pre dosiahnutie vytýčených cieľov v súvislosti s vytvorením nových modelov pracovného života;

| 10. | schvaľuje plán Komisie preskúmať v rokoch 2007 a 2008 opatrenia na zlepšenie zručností v oblasti digitálnych technológií. Jednou z priorít by mala byť podpora miestnych a regionálnych orgánov v ich úsilí optimálne využívať štrukturálne fondy a o. i. aj program celoživotného vzdelávania na rozvíjanie zručností starších ľudí a zúročiť pritom skúsenosti získané počas školení starších ľudí; |
| --- | --- |

10.

schvaľuje plán Komisie preskúmať v rokoch 2007 a 2008 opatrenia na zlepšenie zručností v oblasti digitálnych technológií. Jednou z priorít by mala byť podpora miestnych a regionálnych orgánov v ich úsilí optimálne využívať štrukturálne fondy a o. i. aj program celoživotného vzdelávania na rozvíjanie zručností starších ľudí a zúročiť pritom skúsenosti získané počas školení starších ľudí;

| 11. | poukazuje na to, ako informačná spoločnosť (predovšetkým mobilné telefóny a internet) zmenili jazyk, kultúru, médiá i spoločnosť ako takú. Problém digitálneho rozdelenia je oveľa širší, než len samotná otázka prístupu k počítaču. Jednou z možností, ako preklenúť tieto rozdiely, by mohli byť spoločné projekty pre starších a mladých ľudí; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, ako informačná spoločnosť (predovšetkým mobilné telefóny a internet) zmenili jazyk, kultúru, médiá i spoločnosť ako takú. Problém digitálneho rozdelenia je oveľa širší, než len samotná otázka prístupu k počítaču. Jednou z možností, ako preklenúť tieto rozdiely, by mohli byť spoločné projekty pre starších a mladých ľudí;

| 12. | zdôrazňuje, že napriek problémom interoperability a rozdielom v poskytovaní zdravotnej starostlivosti a starostlivosti v domácom prostredí, uvedeným v oznámení, je potenciál pre rozvoj a zavádzanie európskych produktov, napr. v aplikáciách pre moderné domovy, v súčasnosti už veľmi dobrý; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že napriek problémom interoperability a rozdielom v poskytovaní zdravotnej starostlivosti a starostlivosti v domácom prostredí, uvedeným v oznámení, je potenciál pre rozvoj a zavádzanie európskych produktov, napr. v aplikáciách pre moderné domovy, v súčasnosti už veľmi dobrý;

| 13. | považuje za dôležité, aby jednotlivé zainteresované strany (vrátane samotných starších ľudí a poskytovateľov sociálnych a zdravotníckych služieb) dokázali zaujať jednotný postoj a odstrániť tak právne, technické, prístupové a iné prekážky brániace rozvoju riešení IKT pre dôstojné starnutie; |
| --- | --- |

13.

považuje za dôležité, aby jednotlivé zainteresované strany (vrátane samotných starších ľudí a poskytovateľov sociálnych a zdravotníckych služieb) dokázali zaujať jednotný postoj a odstrániť tak právne, technické, prístupové a iné prekážky brániace rozvoju riešení IKT pre dôstojné starnutie;

Podpora zavádzania IKT

| 14. | stotožňuje sa s obavami Komisie, že v súčasnosti sa nevyvíja dostatočné úsilie na zabezpečenie premeny technologických inovácií na praktické a cenovo dostupné produkty. Regióny a mestá môžu v tejto súvislosti prispieť k zlepšeniu situácie, a to nielen zadovážením a vývojom týchto produktov, ale tiež vytvorením vhodných ekonomických podmienok, ktoré by podnikom poskytli možnosť uplatniť sa na väčšom trhu; |
| --- | --- |

14.

stotožňuje sa s obavami Komisie, že v súčasnosti sa nevyvíja dostatočné úsilie na zabezpečenie premeny technologických inovácií na praktické a cenovo dostupné produkty. Regióny a mestá môžu v tejto súvislosti prispieť k zlepšeniu situácie, a to nielen zadovážením a vývojom týchto produktov, ale tiež vytvorením vhodných ekonomických podmienok, ktoré by podnikom poskytli možnosť uplatniť sa na väčšom trhu;

| 15. | osobitne víta výslovnú zmienku, uvedenú v akčnom pláne, o tom, že pilotné projekty by mali uskutočňovať aj miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

15.

osobitne víta výslovnú zmienku, uvedenú v akčnom pláne, o tom, že pilotné projekty by mali uskutočňovať aj miestne a regionálne orgány;

| 16. | súhlasí s plánom Komisie, ktorá chce podporovať miestne, regionálne a národné orgány pri využívaní potenciálu inovačného verejného obstarávania, no upozorňuje, že v rámci všeobecných pravidiel verejného obstarávania potrebujú mať miestne a regionálne orgány k dispozícii jasný postup pre inovačné verejné obstarávanie; |
| --- | --- |

16.

súhlasí s plánom Komisie, ktorá chce podporovať miestne, regionálne a národné orgány pri využívaní potenciálu inovačného verejného obstarávania, no upozorňuje, že v rámci všeobecných pravidiel verejného obstarávania potrebujú mať miestne a regionálne orgány k dispozícii jasný postup pre inovačné verejné obstarávanie;

Príprava na budúcnosť

| 17. | vyjadruje plnú podporu výraznému zintenzívneniu multidisciplinárneho výskumu súvisiaceho s problematikou starnutia v rámci 7. rámcového programu pre výskum; |
| --- | --- |

17.

vyjadruje plnú podporu výraznému zintenzívneniu multidisciplinárneho výskumu súvisiaceho s problematikou starnutia v rámci 7. rámcového programu pre výskum;

| 18. | je presvedčený, že zameranie akčného plánu na spoločný výskum, spoločné využívanie zdrojov a vytváranie spoločných platforiem skutočne reaguje na predchádzajúce výzvy výboru v súvislosti so zlepšením koordinácie národných výskumných programov týkajúcich sa starnutia na európskej úrovni prostredníctvom medziregionálnej spolupráce v rámci rozšíreného systému ERA-NET; |
| --- | --- |

18.

je presvedčený, že zameranie akčného plánu na spoločný výskum, spoločné využívanie zdrojov a vytváranie spoločných platforiem skutočne reaguje na predchádzajúce výzvy výboru v súvislosti so zlepšením koordinácie národných výskumných programov týkajúcich sa starnutia na európskej úrovni prostredníctvom medziregionálnej spolupráce v rámci rozšíreného systému ERA-NET;

| 19. | zdôrazňuje, že úzka spolupráca medzi výskumnými pracovníkmi, podnikmi (bez ohľadu na ich veľkosť), tretím sektorom, miestnymi a regionálnymi orgánmi a hlavne staršími ľuďmi je základným predpokladom pre úspešný výskum a vývoj v oblasti riešení IKT pre starnúce obyvateľstvo; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že úzka spolupráca medzi výskumnými pracovníkmi, podnikmi (bez ohľadu na ich veľkosť), tretím sektorom, miestnymi a regionálnymi orgánmi a hlavne staršími ľuďmi je základným predpokladom pre úspešný výskum a vývoj v oblasti riešení IKT pre starnúce obyvateľstvo;

| 20. | pripomína, že miestne a regionálne orgány môžu vytvoriť inovačné podmienky pre výskum a preskúmať nové možnosti pre nadviazanie inštitucionálnej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj cezhraničnej regionálnej spolupráce. Okrem investícií zo strany miestnych a regionálnych orgánov si to však bude vyžadovať aj finančnú podporu zo strany členských štátov a EÚ; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že miestne a regionálne orgány môžu vytvoriť inovačné podmienky pre výskum a preskúmať nové možnosti pre nadviazanie inštitucionálnej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj cezhraničnej regionálnej spolupráce. Okrem investícií zo strany miestnych a regionálnych orgánov si to však bude vyžadovať aj finančnú podporu zo strany členských štátov a EÚ;

Hlavné stanoviská Výboru regiónov

| 21. | domnieva sa, že je potrebné získať viac informácií o výrazných rozdieloch medzi jednotlivými regiónmi, aby bolo možné vyvodiť správne závery a zabezpečiť prijatie dostatočne účinných opatrení; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že je potrebné získať viac informácií o výrazných rozdieloch medzi jednotlivými regiónmi, aby bolo možné vyvodiť správne závery a zabezpečiť prijatie dostatočne účinných opatrení;

| 22. | všíma si úzke zameranie oznámenia vo veci preskúmania vzdelávania za podpory IKT (elektronické vzdelávanie – e-learning), ku ktorému pristupuje najmä z hľadiska rozvoja v pracovnej sfére. Pri príprave realizácie akčného plánu je potrebné zohľadniť skutočnosť, že v mnohých krajinách už v súčasnosti tvoria dôchodcovia veľkú skupinu klientov v oblasti vzdelávania dospelých, ktoré zabezpečujú miestne a regionálne orgány, a že vzdelávanie za pomoci technológií vo veľkej miere prispelo k tomu, aby starší ľudia zostali aj naďalej tvoriví a spoločensky aktívni; |
| --- | --- |

22.

všíma si úzke zameranie oznámenia vo veci preskúmania vzdelávania za podpory IKT (elektronické vzdelávanie – e-learning), ku ktorému pristupuje najmä z hľadiska rozvoja v pracovnej sfére. Pri príprave realizácie akčného plánu je potrebné zohľadniť skutočnosť, že v mnohých krajinách už v súčasnosti tvoria dôchodcovia veľkú skupinu klientov v oblasti vzdelávania dospelých, ktoré zabezpečujú miestne a regionálne orgány, a že vzdelávanie za pomoci technológií vo veľkej miere prispelo k tomu, aby starší ľudia zostali aj naďalej tvoriví a spoločensky aktívni;

| 23. | odporúča, aby sa službám v oblasti IKT pre starších ľudí priznalo v rámci iniciatívy „Regióny pre ekonomickú zmenu“ významnejšie postavenie; |
| --- | --- |

23.

odporúča, aby sa službám v oblasti IKT pre starších ľudí priznalo v rámci iniciatívy „Regióny pre ekonomickú zmenu“ významnejšie postavenie;

| 24. | žiada, aby miestne a regionálne orgány zohrávali dôležitú úlohu pri vypracovávaní národných a európskych výskumných programov a činností zameraných na riešenia IKT pre starnúcu spoločnosť, a to vzhľadom na skutočnosť, že dôsledky starnutia obyvateľov sa najzreteľnejšie prejavujú na miestnej úrovni a miestne a regionálne orgány využívajú tieto riešenia veľmi často; |
| --- | --- |

24.

žiada, aby miestne a regionálne orgány zohrávali dôležitú úlohu pri vypracovávaní národných a európskych výskumných programov a činností zameraných na riešenia IKT pre starnúcu spoločnosť, a to vzhľadom na skutočnosť, že dôsledky starnutia obyvateľov sa najzreteľnejšie prejavujú na miestnej úrovni a miestne a regionálne orgány využívajú tieto riešenia veľmi často;

| 25. | domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa pri výbere projektov uvedených v akčnom pláne zameraných na nezávislé bývanie a diaľkové monitorovanie zdravia zohľadnili tieto kritériá:






  — | podpora nezávislého bývania nesmie viesť k zvyšovaniu osamelosti, |
| --- | --- | --- |

25.

domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa pri výbere projektov uvedených v akčnom pláne zameraných na nezávislé bývanie a diaľkové monitorovanie zdravia zohľadnili tieto kritériá:

—

podpora nezávislého bývania nesmie viesť k zvyšovaniu osamelosti,

| — | technológie by mali byť prispôsobené potrebám starších ľudí a nie naopak, |
| --- | --- |

—

technológie by mali byť prispôsobené potrebám starších ľudí a nie naopak,

| — | poskytované služby musia rešpektovať súkromie a dôstojnosť starších ľudí, |
| --- | --- |

—

poskytované služby musia rešpektovať súkromie a dôstojnosť starších ľudí,

| — | súčasťou projektov musí byť kapacita na zlepšenie výkonnosti služieb a poskytnutie sociálnym a zdravotníckym pracovníkom viac času na výkon ich odbornej činnosti |
| --- | --- |

—

súčasťou projektov musí byť kapacita na zlepšenie výkonnosti služieb a poskytnutie sociálnym a zdravotníckym pracovníkom viac času na výkon ich odbornej činnosti

| 26. | súhlasí s tvrdením Komisie, že rozdielny spôsob, akým jednotlivé členské štáty uplatňujú ustanovenia týkajúce sa zdravotného postihnutia v regulačnom rámci pre elektronické komunikácie sťažuje prístup ku komunikačným službám a štiepi európsky trh technológií. Výbor zároveň zdôrazňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím nesmú byť odkázaní výlučne na elektronické služby. Domnieva sa, že je potrebné zamerať sa na využívanie technológií na podporu prístupu k službám prostredníctvom väčšieho počtu rôznych kanálov; |
| --- | --- |

26.

súhlasí s tvrdením Komisie, že rozdielny spôsob, akým jednotlivé členské štáty uplatňujú ustanovenia týkajúce sa zdravotného postihnutia v regulačnom rámci pre elektronické komunikácie sťažuje prístup ku komunikačným službám a štiepi európsky trh technológií. Výbor zároveň zdôrazňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím nesmú byť odkázaní výlučne na elektronické služby. Domnieva sa, že je potrebné zamerať sa na využívanie technológií na podporu prístupu k službám prostredníctvom väčšieho počtu rôznych kanálov;

| 27. | pripomína, že rozvoj IKT je príležitosťou na zosúladenie požiadaviek starších ľudí na prístup k informačným a komunikačným službám s požiadavkami mladých ľudí na pracovné príležitosti, ktoré by prispeli k dialógu medzi generáciami; |
| --- | --- |

27.

pripomína, že rozvoj IKT je príležitosťou na zosúladenie požiadaviek starších ľudí na prístup k informačným a komunikačným službám s požiadavkami mladých ľudí na pracovné príležitosti, ktoré by prispeli k dialógu medzi generáciami;

| 28. | okrem toho pripomína, že miestne a regionálne orgány by mali bez ohľadu na finančné alebo iné programy EÚ alebo nad ich rámec:






  — | vypracovať svoje vlastné systémy a pilotné projekty pre vývoj, zavádzanie a využívanie IKT pre dôstojné starnutie, |
| --- | --- | --- |

28.

okrem toho pripomína, že miestne a regionálne orgány by mali bez ohľadu na finančné alebo iné programy EÚ alebo nad ich rámec:

—

vypracovať svoje vlastné systémy a pilotné projekty pre vývoj, zavádzanie a využívanie IKT pre dôstojné starnutie,

| — | využívať dostupné nástroje, ako sú dobrovoľné usmernenia, na podporu prestavby domov v záujme podpory nezávislého bývania a |
| --- | --- |

—

využívať dostupné nástroje, ako sú dobrovoľné usmernenia, na podporu prestavby domov v záujme podpory nezávislého bývania a

| — | ďalšími spôsobmi podporovať širokú spoluprácu v oblasti sociálnych, zdravotníckych a ubytovacích služieb na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

—

ďalšími spôsobmi podporovať širokú spoluprácu v oblasti sociálnych, zdravotníckych a ubytovacích služieb na miestnej a regionálnej úrovni;

| 29. | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby šírili informácie o tejto problematike, vypracovávali stratégie súvisiace s dôsledkami starnutia a organizáciou poskytovania služieb v nových podmienkach a v súlade s akčným plánom podnecovali nadväzovanie partnerských vzťahov na miestnej úrovni medzi jednotlivými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

29.

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby šírili informácie o tejto problematike, vypracovávali stratégie súvisiace s dôsledkami starnutia a organizáciou poskytovania služieb v nových podmienkach a v súlade s akčným plánom podnecovali nadväzovanie partnerských vzťahov na miestnej úrovni medzi jednotlivými zainteresovanými stranami;

| 30. | vyzýva miestne a regionálne orgány v Európe, aby v čo najväčšej miere využívali potenciál IKT v záujme prekonania problémov, ktoré so sebou prináša starnutie obyvateľstva a zlepšili tak kvalitu života starších ľudí, udržali ich integrovaných v miestnych spoločenstvách a poskytovaním personalizovaných služieb podporovali konkurencieschopnosť na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

30.

vyzýva miestne a regionálne orgány v Európe, aby v čo najväčšej miere využívali potenciál IKT v záujme prekonania problémov, ktoré so sebou prináša starnutie obyvateľstva a zlepšili tak kvalitu života starších ľudí, udržali ich integrovaných v miestnych spoločenstvách a poskytovaním personalizovaných služieb podporovali konkurencieschopnosť na miestnej a regionálnej úrovni.

V Bruseli 28. novembra 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin a CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 a CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---