# Europeiska unionens C 48/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 48 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången21 februari 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 48

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången21 februari 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 048/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/02 | Eurons växelkurs | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 048/02

Eurons växelkurs

5

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/03 | Förslagsinfordran – Det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar | 6 |
| | Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Meddelande om allmänt uttagningsprov EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/05 | Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 58/07 (f.d. N 240/07) – Ändringar av den befintliga tonnageskatteordningen – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 048/03

Förslagsinfordran – Det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar

6

Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO)

2008/C 048/04

Meddelande om allmänt uttagningsprov EPSO/AD/125/08

15

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 048/05

Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 58/07 (f.d. N 240/07) – Ändringar av den befintliga tonnageskatteordningen – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 21.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 48/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 48/01)

| Datum för antagande av beslutet | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 98/02 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Rättslig grund | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Typ av stödåtgärd | Anpassning av stödordningen för forskning, rådgivning och demonstration: ny period, budget och åtgärder |
| Syfte | Att främja effektiv energianvändning inom växthusodlingen och att sänka den totala energiförbrukningen |
| Stödform | Stöd till institutioner inom sektorn för rådgivning, utbildning och forskning inom jordbruket |
| Budget | 70 miljoner under tio år uppdelat på sju miljoner per år |
| Stödnivå | Forskning: 100 %, rådgivning: 100 % och demonstration: 50 % |
| Varaktighet | 2000–2010 |
| Ekonomisk sektor | Växthusodlingen och sektorn för rådgivning och forskning inom jordbruket |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

11.10.2007

Stöd nr

NN 98/02

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Rättslig grund

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Typ av stödåtgärd

Anpassning av stödordningen för forskning, rådgivning och demonstration: ny period, budget och åtgärder

Syfte

Att främja effektiv energianvändning inom växthusodlingen och att sänka den totala energiförbrukningen

Stödform

Stöd till institutioner inom sektorn för rådgivning, utbildning och forskning inom jordbruket

Budget

70 miljoner under tio år uppdelat på sju miljoner per år

Stödnivå

Forskning: 100 %, rådgivning: 100 % och demonstration: 50 %

Varaktighet

2000–2010

Ekonomisk sektor

Växthusodlingen och sektorn för rådgivning och forskning inom jordbruket

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

och

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Medlemsstat | Belgien |
| Région | Flanders |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Rättslig grund | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Datum för antagande av beslutet

11.10.2007

Stöd nr

NN 65/05 (ex N 486/03)

Medlemsstat

Belgien

Région

Flanders

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

„Fonds voor landbouw en visserij”

Rättslig grund

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Att inrätta en fond för jordbruk och fiske i Flandern

Stödform

Stöd

Budget

För perioden 2003-2006: 5 052 924 EUR

Från 2007: cirka 900 000 EUR per år

Stödnivå

Till den 100 %

Varaktighet

Tills vidare

Ekonomisk sektor

Jordbruks- och fiskerisektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 272/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Andalucía |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Rättslig grund | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | — |
| Stödform | Anslag |
| Budget | 7 800 000 EUR |
| Stödnivå | 75 %-50 % |
| Varaktighet | 2007-2011 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

1.10.2007

Stöd nr

N 272/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Andalucía

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Rättslig grund

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

—

Stödform

Anslag

Budget

7 800 000 EUR

Stödnivå

75 %-50 %

Varaktighet

2007-2011

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 316/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Rättslig grund | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | — |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 30 000 EUR |
| Stödnivå | Max. 80 % |
| Varaktighet | Engångsstöd |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

1.10.2007

Stöd nr

N 316/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Comunidad Autónoma de Canarias

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Rättslig grund

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

—

Stödform

Direktstöd

Budget

30 000 EUR

Stödnivå

Max. 80 %

Varaktighet

Engångsstöd

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 477/07 |
| Medlemsstat | Förbundsrepubliken Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Weinfonds |
| Rättslig grund | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | 1. | Att främja vinets kvalitet genom att utveckla och underhålla marknaden för avsättning av vinet och av andra produkter från vinodling. |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2007

Stöd nr

N 477/07

Medlemsstat

Förbundsrepubliken Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Weinfonds

Rättslig grund

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

1.

Att främja vinets kvalitet genom att utveckla och underhålla marknaden för avsättning av vinet och av andra produkter från vinodling.

| 2. | Att både inom och utanför landets gränser främja skyddet av de ursprungsbeteckningar som fastslagits för inhemska viner |
| --- | --- |

2.

Att både inom och utanför landets gränser främja skyddet av de ursprungsbeteckningar som fastslagits för inhemska viner

Stödform

Subvention

Budget

12 000 000 EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 21.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 48/5

---

Eurons växelkurs (1)

20 februari 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4656 |
| JPY | japansk yen | 158,32 |
| DKK | dansk krona | 7,4536 |
| GBP | pund sterling | 0,7544 |
| SEK | svensk krona | 9,3196 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6116 |
| ISK | isländsk krona | 98,81 |
| NOK | norsk krona | 7,877 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,29 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 265,87 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6964 |
| PLN | polsk zloty | 3,5835 |
| RON | rumänsk leu | 3,6556 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,177 |
| TRY | turkisk lira | 1,778 |
| AUD | australisk dollar | 1,6031 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4899 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,434 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8449 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0709 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 386,9 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,541 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,4697 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,284 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 468,86 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7258 |
| PHP | filippinsk peso | 59,723 |
| RUB | rysk rubel | 36,052 |
| THB | thailändsk baht | 46,313 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5523 |
| MXN | mexikansk peso | 15,8063 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4656

JPY

japansk yen

158,32

DKK

dansk krona

7,4536

GBP

pund sterling

0,7544

SEK

svensk krona

9,3196

CHF

schweizisk franc

1,6116

ISK

isländsk krona

98,81

NOK

norsk krona

7,877

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,29

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

265,87

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6964

PLN

polsk zloty

3,5835

RON

rumänsk leu

3,6556

SKK

slovakisk koruna

33,177

TRY

turkisk lira

1,778

AUD

australisk dollar

1,6031

CAD

kanadensisk dollar

1,4899

HKD

Hongkongdollar

11,434

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8449

SGD

singaporiansk dollar

2,0709

KRW

sydkoreansk won

1 386,9

ZAR

sydafrikansk rand

11,541

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,4697

HRK

kroatisk kuna

7,284

IDR

indonesisk rupiah

13 468,86

MYR

malaysisk ringgit

4,7258

PHP

filippinsk peso

59,723

RUB

rysk rubel

36,052

THB

thailändsk baht

46,313

BRL

brasiliansk real

2,5523

MXN

mexikansk peso

15,8063

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 21.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 48/6

---

Förslagsinfordran – Det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar

(2008/C 48/03)

1   BAKGRUND

Europeiska kommissionen utlyser en ansökningsomgång (ref. ECFIN/2008/A3-003) för genomförandet av de konsumentundersökningar som ingår i det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar (antaget av kommissionen den 12 juli 2006 KOM(2006) 379) i följande EU-medlemsstater: Österrike, Irland och Malta. Kommissionen kommer att samarbeta med de specialiserade organen under en period om tre år inom ramen för ett ramavtal om partnerskap.

Syftet med programmet är att samla in information om det ekonomiska läget i EU:s medlemsstater och kandidatländerna för att kunna jämföra konjunkturcyklerna dem emellan som ett led i förvaltningen av Ekonomiska och monetära unionen (EMU). Det har blivit ett oumbärligt verktyg i den ekonomiska övervakningsprocessen inom EMU och för allmänna ekonomisk-politiska ändamål.

2   ÅTGÄRDENS SYFTE OCH SPECIFIKATIONER

2.1   Mål

I det gemensamma harmoniserade EU-programmet medverkar specialiserade organ eller institut som utför samfinansierade opinionsundersökningar. Kommissionen avser att ingå en överenskommelse med organ och institut med erforderlig kompetens för att utföra konsumentundersökningar under de kommande tre åren.

Dessutom genomförs engångsundersökningar om aktuella ekonomiska frågor vid sidan av de månatliga undersökningarna. Här används samma fastställda urval som för de månatliga undersökningarna för att inhämta information om specifika ekonomisk-politiska frågor. Dessa engångsundersökningar är per definition mer tillfälliga.

2.2   Tekniska specifikationer

2.2.1   Tidtabell för genomförandet och rapportering av resultaten

Följande tabell ger en översikt över de undersökningar som är aktuella under denna ansökningsomgång:

| Undersökning | Antal åtgärder/storleksklasser | Antal aggregat | Antal frågor som ställs varje månad | Antal frågor som ställs varje kvartal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsumenter | 24 variabler | 1 | 14 (inklusive två frivilliga frågor) | 3 |

Undersökning

Antal åtgärder/storleksklasser

Antal aggregat

Antal frågor som ställs varje månad

Antal frågor som ställs varje kvartal

Konsumenter

24 variabler

1

14 (inklusive två frivilliga frågor)

3

| — | De månatliga undersökningarna skall genomföras under de första två veckorna i varje månad och resultaten skall varje månad sändas per e-post till kommissionen senast 5 – 6 arbetsdagar före utgången av månaden och i enlighet med den tidtabell som anges i det särskilda bidragsavtalet. |
| --- | --- |

—

De månatliga undersökningarna skall genomföras under de första två veckorna i varje månad och resultaten skall varje månad sändas per e-post till kommissionen senast 5 – 6 arbetsdagar före utgången av månaden och i enlighet med den tidtabell som anges i det särskilda bidragsavtalet.

| — | De kvartalsvisa undersökningarna skall genomföras under de första två veckorna i den första månaden i varje kvartal (januari, april, juli och oktober) och resultaten skall sändas per e-post till kommissionen senast 5 – 6 arbetsdagar före utgången av januari, april, juli och oktober och i enlighet med den tidtabell som anges i det särskilda bidragsavtalet. |
| --- | --- |

—

De kvartalsvisa undersökningarna skall genomföras under de första två veckorna i den första månaden i varje kvartal (januari, april, juli och oktober) och resultaten skall sändas per e-post till kommissionen senast 5 – 6 arbetsdagar före utgången av januari, april, juli och oktober och i enlighet med den tidtabell som anges i det särskilda bidragsavtalet.

| — | När det gäller engångsundersökningarna förbinder sig uppdragstagaren att följa den särskilda tidtabellen för dessa undersökningar. |
| --- | --- |

—

När det gäller engångsundersökningarna förbinder sig uppdragstagaren att följa den särskilda tidtabellen för dessa undersökningar.

En utförlig beskrivning av åtgärden (bilaga I till det särskilda bidragsavtalet) kan laddas ner från följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2   Metoder och frågeformulär

Närmare uppgifter om metodanvändning, frågeformulär och internationella riktlinjer för genomförandet av konjunkturundersökningar finns i användarmanualen för det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3   ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER OCH LÖPTID

3.1   Administrativa bestämmelser

Organ eller institut skall väljas för en period på högst tre år. Kommissionen vill upprätta ett långsiktigt samarbete med de sökande som valts ut. Därför kommer parterna att ingå ett ramavtal om partnerskap med en löptid på tre år. Enligt ramavtalet om partnerskap, som skall innehålla uppgifter om gemensamma mål och de planerade åtgärdernas art, kan parterna komma att ingå tre särskilda årliga bidragsavtal. Det första av de särskilda bidragsavtalen gäller perioden maj 2008–april 2009.

3.2   Löptid

Konsumentundersökningarna skall genomföras från och med den 1 maj till och med den 30 april. En åtgärd får inte pågå längre än tolv månader.

4   BUDGETRAM

4.1   Gemenskapsstödets källor

De utvalda åtgärderna kommer att finansieras genom budgetrubrik 01 02 02 – Samordning och övervakning av Ekonomiska och monetära unionen.

4.2   Beräknad total gemenskapsbudget för denna ansökningsomgång

| — | Den totala årliga disponibla budgeten under perioden maj 2008–april 2009 för konsumentundersökningarna i Österrike, Irland och Malta är 160 000 euro (etthundrasextion tusen euro). |
| --- | --- |

—

Den totala årliga disponibla budgeten under perioden maj 2008–april 2009 för konsumentundersökningarna i Österrike, Irland och Malta är 160 000 euro (etthundrasextion tusen euro).

| — | Beloppen för de kommande två åren kan ökas med omkring 3 procent om det finns utrymme för det i budgeten. |
| --- | --- |

—

Beloppen för de kommande två åren kan ökas med omkring 3 procent om det finns utrymme för det i budgeten.

4.3   Andel gemenskapsmedel

Kommissionens andel av finansieringen av undersökningarna får inte överstiga 50 procent av organets eller institutets bidragsberättigande kostnader för varje undersökning. Kommissionen fattar beslut om hur stor andel som skall samfinansieras från fall till fall.

4.4   Uppdragstagarens finansiering av åtgärden och bidragsberättigande kostnader

Uppdragstagaren skall lämna in en detaljerad budget för första året med en beräkning av kostnaderna för åtgärden och dess finansiering med beloppen uttryckta i euro. En detaljerad budget för det andra respektive tredje året enligt ramavtalet om partnerskap tillhandahållas på kommissionens begäran.

Det budgeterade bidragsbelopp som begärs från kommissionen skall avrundas till närmaste tiotal. Budgeten kommer att ingå i det särskilda bidragsavtalet i form av en bilaga. Kommissionen kan därefter använda uppgifterna i budgeten i revisionssyfte.

De bidragsberättigande kostnaderna får endast i undantagsfall avse tiden innan alla parterna har skrivit under det särskilda bidragsavtalet. De får emellertid aldrig avse tiden före inlämnandet av bidragsansökan. Bidrag in natura betraktas inte som bidragsberättigande kostnader.

4.5   Utbetalning

I september månad kan uppdragstagaren ansöka om förfinansiering av 40 procent av det totala bidragsbeloppet. En ansökan om betalning av återstoden av bidraget skall, tillsammans med en slutlig redovisning och en utförlig förteckning över kostnaderna, överlämnas inom två månader efter det att åtgärden avslutats (se artiklarna 5 och 6 i det särskilda bidragsavtalet för fullständig information).

Först när uppgifterna från konsumentundersökningarna har lämnats in i tid kan ansökan om förfinansiering och ansökan om utbetalning av återstoden av bidraget göras.

Endast kostnader som kan spåras och identifieras i uppdragstagarens kostnadsredovisning är bidragsberättigande.

4.6   Underleverantörer

| — | Om en underleverantör enligt en ansökan skall utföra minst 50 procent av tjänsterna måste underleverantören överlämna alla de handlingar som behövs för en helhetsbedömning av ansökan när det gäller kriterierna för uteslutning, urval och tilldelning (se punkterna 5, 6 och 7 nedan). Detta innebär att underleverantören måste visa att han uppfyller uteslutningskriterierna samt urvals- och tilldelningskriterierna för de uppgifter han skall utföra. |
| --- | --- |

—

Om en underleverantör enligt en ansökan skall utföra minst 50 procent av tjänsterna måste underleverantören överlämna alla de handlingar som behövs för en helhetsbedömning av ansökan när det gäller kriterierna för uteslutning, urval och tilldelning (se punkterna 5, 6 och 7 nedan). Detta innebär att underleverantören måste visa att han uppfyller uteslutningskriterierna samt urvals- och tilldelningskriterierna för de uppgifter han skall utföra.

| — | Bidragssökanden skall teckna kontrakt med de anbudsgivare som erbjuder det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet och samtidigt se till att undvika intressekonflikter. Om underleverantörskostnaderna överstiger 60 000 euro skall sökanden skriftligen styrka att valet av underleverantör gjorts mot bakgrund av det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet. |
| --- | --- |

—

Bidragssökanden skall teckna kontrakt med de anbudsgivare som erbjuder det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet och samtidigt se till att undvika intressekonflikter. Om underleverantörskostnaderna överstiger 60 000 euro skall sökanden skriftligen styrka att valet av underleverantör gjorts mot bakgrund av det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet.

4.7   Gemensamma ansökningar

När det gäller gemensamma ansökningar måste alla deltagarnas uppgifter och ekonomiska bidrag framgå tydligt av ansökan. Alla deltagarna måste överlämna alla de handlingar som behövs för att det skall kunna göras en helhetsbedömning av ansökan när det gäller huruvida deltagarna uppfyller uteslutnings-, urvals- och tilldelningskriterna (se punkterna 5, 6 och 7 nedan) för de uppgifter de skall utföra.

En av deltagarna skall ta på sig rollen som samordnare och skall

| — | åta sig det övergripande ansvaret för partnerskapet gentemot kommissionen, |
| --- | --- |

—

åta sig det övergripande ansvaret för partnerskapet gentemot kommissionen,

| — | övervaka övriga deltagares åtgärder, |
| --- | --- |

—

övervaka övriga deltagares åtgärder,

| — | se till att undersökningsresultaten är konsekventa och lämnas in i tid, |
| --- | --- |

—

se till att undersökningsresultaten är konsekventa och lämnas in i tid,

| — | centralt sköta undertecknandet av kontraktet och överlämna detta till kommissionen, vederbörligen undertecknat av alla deltagarna (fullmakt är en möjlighet), |
| --- | --- |

—

centralt sköta undertecknandet av kontraktet och överlämna detta till kommissionen, vederbörligen undertecknat av alla deltagarna (fullmakt är en möjlighet),

| — | centralt sköta kommissionens ekonomiska bidrag och göra utbetalningar till deltagarna, |
| --- | --- |

—

centralt sköta kommissionens ekonomiska bidrag och göra utbetalningar till deltagarna,

| — | samla in och vid ett och samma tillfälle överlämna alla underlag för de utgifter som varje deltagare ådragit sig. |
| --- | --- |

—

samla in och vid ett och samma tillfälle överlämna alla underlag för de utgifter som varje deltagare ådragit sig.

5   BIDRAGSKRITERIER

5.1   Den sökandes rättsliga ställning

Denna ansökningsomgång riktar sig till organ och institut (juridiska personer) med rättslig status i någon av EU:s 27 medlemsstater. De sökande måste styrka att de är juridiska personer och lämna den dokumentation som krävs genom standardformuläret för juridiska personer.

5.2   Skäl för uteslutning

Bidrag kan inte komma i fråga till sökande som (1)

| a. | befinner sig i konkurs eller likvidation, är föremål för tvångsförvaltning, har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer eller har avbrutit sin näringsverksamhet, är föremål för rättsliga förfaranden som avser sådana förhållanden eller är i en motsvarande situation till följd av något liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar, |
| --- | --- |

a.

befinner sig i konkurs eller likvidation, är föremål för tvångsförvaltning, har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer eller har avbrutit sin näringsverksamhet, är föremål för rättsliga förfaranden som avser sådana förhållanden eller är i en motsvarande situation till följd av något liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar,

| b. | har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom, |
| --- | --- |

b.

har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom,

| c. | har gjort sig skyldiga till allvarligt fel i yrkesutövningen, som på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten, |
| --- | --- |

c.

har gjort sig skyldiga till allvarligt fel i yrkesutövningen, som på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten,

| d. | inte har fullgjort sina skyldigheter att betala socialförsäkringsavgifter eller skatt enligt lagstiftningen i det land där sökanden är etablerad eller i det land där den upphandlande myndigheten finns, eller där kontraktet skall genomföras, |
| --- | --- |

d.

inte har fullgjort sina skyldigheter att betala socialförsäkringsavgifter eller skatt enligt lagstiftningen i det land där sökanden är etablerad eller i det land där den upphandlande myndigheten finns, eller där kontraktet skall genomföras,

| e. | i en lagakraftvunnen dom har dömts för bedrägeri, korruption, deltagande i kriminella organisationer eller någon annan verksamhet som skadar gemenskapernas finansiella intressen, |
| --- | --- |

e.

i en lagakraftvunnen dom har dömts för bedrägeri, korruption, deltagande i kriminella organisationer eller någon annan verksamhet som skadar gemenskapernas finansiella intressen,

| f. | i samband med ett annat upphandlingsförfarande eller ett förfarande för beviljande av bidrag som finansierats genom gemenskapsbudgeten har konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt, |
| --- | --- |

f.

i samband med ett annat upphandlingsförfarande eller ett förfarande för beviljande av bidrag som finansierats genom gemenskapsbudgeten har konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt,

| g. | befinner sig i intressekonflikt, |
| --- | --- |

g.

befinner sig i intressekonflikt,

| h. | lämnat felaktiga uppgifter till den upphandlande myndigheten i fråga om de krav som måste uppfyllas för att få delta i anbudsförfarandet, eller som inte lämnat de uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

h.

lämnat felaktiga uppgifter till den upphandlande myndigheten i fråga om de krav som måste uppfyllas för att få delta i anbudsförfarandet, eller som inte lämnat de uppgifter som krävs.

De sökande måste genom standardformuläret för bidragsberättigande intyga att de inte befinner sig i någon av de situationer som anges i punkt 5.2.

5.3   Administrativa och ekonomiska påföljder

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av avtalsmässiga påföljder skall anbudssökande eller anbudsgivare och uppdragstagare, som i samband med ett tidigare upphandlingsförfarande lämnat felaktiga uppgifter eller konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt, uteslutas från deltagande i upphandlingar och inte beviljas bidrag ur gemenskapens budget under en period på upp till två år, räknat från det tillfälle då förseelsen konstaterats och bekräftats, sedan uppdragstagaren getts möjlighet att yttra sig. Denna period får förlängas till tre år om liknande händelser upprepas inom fem år efter den första förseelsen.
  Anbudsgivare eller anbudssökande som har lämnat felaktiga uppgifter skall också bli föremål för ekonomiska påföljder motsvarande mellan två och tio procent av upphandlingens eller stödets sammanlagda värde.
  De uppdragstagare som konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt skall också bli föremål för ekonomiska påföljder motsvarande mellan två och tio procent av avtalets sammanlagda värde. Procentsatsen för höjas till mellan fyra och tjugo procent om liknande händelser upprepas inom fem år från den första förseelsen. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av avtalsmässiga påföljder skall anbudssökande eller anbudsgivare och uppdragstagare, som i samband med ett tidigare upphandlingsförfarande lämnat felaktiga uppgifter eller konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt, uteslutas från deltagande i upphandlingar och inte beviljas bidrag ur gemenskapens budget under en period på upp till två år, räknat från det tillfälle då förseelsen konstaterats och bekräftats, sedan uppdragstagaren getts möjlighet att yttra sig. Denna period får förlängas till tre år om liknande händelser upprepas inom fem år efter den första förseelsen.

Anbudsgivare eller anbudssökande som har lämnat felaktiga uppgifter skall också bli föremål för ekonomiska påföljder motsvarande mellan två och tio procent av upphandlingens eller stödets sammanlagda värde.

De uppdragstagare som konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt skall också bli föremål för ekonomiska påföljder motsvarande mellan två och tio procent av avtalets sammanlagda värde. Procentsatsen för höjas till mellan fyra och tjugo procent om liknande händelser upprepas inom fem år från den första förseelsen.

| 2. | I de fall som anges i punkt 5.2 a, c och d skall sökande och anbudsgivare uteslutas från deltagande i upphandlingar och inte beviljas bidrag under en period på upp till två år räknat från den dag då förseelsen konstaterats. Detta beslut skall bekräftas efter det att uppdragstagaren fått möjlighet att yttra sig.
  I de fall som avses i punkterna 5.2 b och e skall sökande och anbudsgivare uteslutas från deltagande i upphandlingar och inte beviljas bidrag i minst ett och högst fyra år efter det att domen kungjorts.
  Dessa perioder får förlängas till fem år om liknande händelser upprepas inom fem år efter den första förseelsen eller domen. |
| --- | --- |

2.

I de fall som anges i punkt 5.2 a, c och d skall sökande och anbudsgivare uteslutas från deltagande i upphandlingar och inte beviljas bidrag under en period på upp till två år räknat från den dag då förseelsen konstaterats. Detta beslut skall bekräftas efter det att uppdragstagaren fått möjlighet att yttra sig.

I de fall som avses i punkterna 5.2 b och e skall sökande och anbudsgivare uteslutas från deltagande i upphandlingar och inte beviljas bidrag i minst ett och högst fyra år efter det att domen kungjorts.

Dessa perioder får förlängas till fem år om liknande händelser upprepas inom fem år efter den första förseelsen eller domen.

| 3. | De fall som avses i punkt 5.2 e är följande:






  a. | Fall av bedrägerier som avses i artikel 1 i konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, upprättat genom rådets akt av den 26 juli 1995. |
| --- | --- | --- |

3.

De fall som avses i punkt 5.2 e är följande:

a.

Fall av bedrägerier som avses i artikel 1 i konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, upprättat genom rådets akt av den 26 juli 1995.

| b. | Fall av korruption som avses i artikel 3 i konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i, och som inrättats genom rådets akt av den 26 maj 1997. |
| --- | --- |

b.

Fall av korruption som avses i artikel 3 i konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i, och som inrättats genom rådets akt av den 26 maj 1997.

| c. | Deltagande i en kriminell organisation, enligt definitionen i artikel 2.1 i rådets gemensamma åtgärd 98/733/RIF. |
| --- | --- |

c.

Deltagande i en kriminell organisation, enligt definitionen i artikel 2.1 i rådets gemensamma åtgärd 98/733/RIF.

| d. | Deltagande i tvättning av pengar enligt definitionen i artikel 1 i rådets direktiv 91/308/EEG. |
| --- | --- |

d.

Deltagande i tvättning av pengar enligt definitionen i artikel 1 i rådets direktiv 91/308/EEG.

6   URVALSKRITERIER

De sökande måste ha solida och adekvata finansieringskällor för att kunna upprätthålla verksamheten under den tid de stödberättigade åtgärderna genomförs. De måste ha den yrkeskompetens och de kvalifikationer som krävs för att genomföra den åtgärd eller det arbetsprogram som föreslås.

6.1   De sökandes ekonomiska förmåga

De sökande måste ha ekonomisk förmåga att slutföra den föreslagna åtgärden, och de måste överlämna sina balans- och resultaträkningar för de två senaste avslutade räkenskapsåren. Denna bestämmelse är inte tillämplig på offentliga organ och internationella organisationer.

6.2   De sökandes operativa kapacitet

De sökande måste ha tillräcklig operativ kapacitet för att slutföra den föreslagna åtgärden och bör överlämna lämpliga handlingar som styrker detta.

Följande kriterier kommer att tillämpas vid bedömningen av de sökandes kapacitet:

| — | Minst tre års styrkt erfarenhet av att förbereda och genomföra undersökningar. |
| --- | --- |

—

Minst tre års styrkt erfarenhet av att förbereda och genomföra undersökningar.

| — | Styrkt erfarenhet av att utvärdera undersökningsresultat och hantera metodfrågor (urval, frågeformulär och tidsplanering). |
| --- | --- |

—

Styrkt erfarenhet av att utvärdera undersökningsresultat och hantera metodfrågor (urval, frågeformulär och tidsplanering).

| — | Förmåga att tillämpa metoderna för det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar och följa de internationella riktlinjerna för genomförande av konjunkturundersökningar som Europeiska kommissionen och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) utarbetat tillsammans (se även punkt 2.2.2) samt kommissionens anvisningar: Iaktta tidtabellen för den månatliga rapporteringen, genomföra förbättringar och ändringar av undersökningsprogrammet på kommissionens begäran i enlighet med de överenskommelser som träffats vid samordningsmöten med representanter för de medverkande organen och instituten. |
| --- | --- |

—

Förmåga att tillämpa metoderna för det gemensamma harmoniserade EU-programmet för konjunkturundersökningar och följa de internationella riktlinjerna för genomförande av konjunkturundersökningar som Europeiska kommissionen och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) utarbetat tillsammans (se även punkt 2.2.2) samt kommissionens anvisningar: Iaktta tidtabellen för den månatliga rapporteringen, genomföra förbättringar och ändringar av undersökningsprogrammet på kommissionens begäran i enlighet med de överenskommelser som träffats vid samordningsmöten med representanter för de medverkande organen och instituten.

7   TILLDELNINGSKRITERIER

Följande kriterier kommer att tillämpas vid tilldelningen av kontrakt till utvalda kandidater:

| — | Kandidaternas sakkunskap och erfarenhet på de områden som nämns i punkt 6.2. |
| --- | --- |

—

Kandidaternas sakkunskap och erfarenhet på de områden som nämns i punkt 6.2.

| — | Kandidaternas sakkunskap och erfarenhet när det gäller att använda undersökningsresultaten till att ta fram indikatorer och göra konjunkturanalyser och ekonomiska analyser, inklusive sektorsvisa analyser. |
| --- | --- |

—

Kandidaternas sakkunskap och erfarenhet när det gäller att använda undersökningsresultaten till att ta fram indikatorer och göra konjunkturanalyser och ekonomiska analyser, inklusive sektorsvisa analyser.

| — | Den föreslagna undersökningsmetodikens effektivitet, bland annat urvalets utformning och storlek, täckningsgrad och svarsfrekvens. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna undersökningsmetodikens effektivitet, bland annat urvalets utformning och storlek, täckningsgrad och svarsfrekvens.

| — | Kandidatens kompetens och kännedom när det gäller att ta hänsyn till särskilda förhållanden av betydelse för undersökningar inom den sektor och i det land där undersökningen eller undersökningarna skall utföras. |
| --- | --- |

—

Kandidatens kompetens och kännedom när det gäller att ta hänsyn till särskilda förhållanden av betydelse för undersökningar inom den sektor och i det land där undersökningen eller undersökningarna skall utföras.

| — | Hur effektiv kandidatens arbetsorganisation är i fråga om flexibilitet, infrastruktur, kvalificerade medarbetare och resurser för att utföra arbetet, rapportera resultaten, delta i utarbetandet av undersökningarna inom det gemensamma harmoniserade programmet och upprätthålla kontakterna med kommissionen. |
| --- | --- |

—

Hur effektiv kandidatens arbetsorganisation är i fråga om flexibilitet, infrastruktur, kvalificerade medarbetare och resurser för att utföra arbetet, rapportera resultaten, delta i utarbetandet av undersökningarna inom det gemensamma harmoniserade programmet och upprätthålla kontakterna med kommissionen.

8   PRAKTISKA BESTÄMMELSER

8.1   Utarbetande och inlämnande av ansökningar

Förslagen måste innehålla ett ifyllt och undertecknat standardformulär för bidragsansökan och alla handlingar som det hänvisas till i ansökan. De sökande kan lämna in ansökningar om ett eller flera länder. Det skall dock lämnas in en separat ansökan för varje land.

Ansökningarna måste läggas fram i tre delar:

| — | Administrativa förslag |
| --- | --- |

—

Administrativa förslag

| — | Tekniska förslag |
| --- | --- |

—

Tekniska förslag

| — | Finansieringsförslag |
| --- | --- |

—

Finansieringsförslag

Följande standardformulär kan erhållas från kommissionen:

| — | Ett standardformulär för bidragsansökan. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär för bidragsansökan.

| — | En standardiserad budgetuppställning för beräknade kostnader för undersökningen och en finansieringsplan. |
| --- | --- |

—

En standardiserad budgetuppställning för beräknade kostnader för undersökningen och en finansieringsplan.

| — | Ett standardformulär för finansiell information. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär för finansiell information.

| — | Ett standardformulär för juridiska personer. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär för juridiska personer.

| — | Ett standardformulär om bidragsberättigande. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär om bidragsberättigande.

| — | Ett standardformulär för att ange avsikten att underteckna ramavtalet för partnerskap och det särskilda bidragsavtalet. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär för att ange avsikten att underteckna ramavtalet för partnerskap och det särskilda bidragsavtalet.

| — | Ett standardformulär för underleverantörer. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär för underleverantörer.

| — | Ett standardformulär för beskrivning av undersökningsmetodiken. |
| --- | --- |

—

Ett standardformulär för beskrivning av undersökningsmetodiken.

Följande dokumentation beträffande bidragets finansiella aspekter kan också erhållas från kommissionen:

| — | Ett memorandum för utarbetande av finansiella uppskattningar och redovisningar. |
| --- | --- |

—

Ett memorandum för utarbetande av finansiella uppskattningar och redovisningar.

| — | En mall för ramavtalet om partnerskap. |
| --- | --- |

—

En mall för ramavtalet om partnerskap.

| — | En mall för det särskilda årliga bidragsavtalet. |
| --- | --- |

—

En mall för det särskilda årliga bidragsavtalet.

| a. | Dessa kan laddas ned från följande webbplats:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a.

Dessa kan laddas ned från följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b. | Om detta inte är möjligt kan det beställas genom att skriva till kommissionen på följande adress:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för ekonomi och finans |
| Enhet ECFIN-A-3 (Konjunkturundersökningar) |
| Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 36 50 |
| E-post ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b.

Om detta inte är möjligt kan det beställas genom att skriva till kommissionen på följande adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för ekonomi och finans

Enhet ECFIN-A-3 (Konjunkturundersökningar)

Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 36 50

E-post ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Ange ”Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003”

Kommissionen förbehåller sig rätten att ändra dessa standarddokument beroende på det gemensamma harmoniserade EU-programmets behov och/eller eventuella begränsningar i budgeten.

Ansökningarna skall lämnas på något av Europeiska gemenskapernas officiella språk, i tillämpliga fall tillsammans med en översättning till engelska, franska eller tyska.

Sökanden skall lämna in en undertecknad ansökan i original och tre kopior som helst inte är häftade. Detta skulle underlätta det administrativa arbetet med att förbereda alla nödvändiga kopior/handlingar åt uttagningskommittén/uttagningskommittéerna.

Ansökningarna skall ligga i en förseglad försändelse som i sin tur också skall ligga i en förseglad försändelse.

På det yttre kuvertet skall adressen under punkt 8.3 nedan anges.

Det inre förslutna kuvertet som innehåller förslaget skall märkas med ”Call for Proposals – ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department”.

De sökande informeras om att ansökan mottagits genom att det mottagningsbevis som lämnas med ansökan returneras.

8.2   Förslagens innehåll

8.2.1   Administrativa förslag

Administrativa förslag måste innehålla följande:

| — | Ett vederbörligen undertecknat standardformulär för bidragsansökan. |
| --- | --- |

—

Ett vederbörligen undertecknat standardformulär för bidragsansökan.

| — | Ett vederbörligen ifyllt och undertecknat standardformulär för juridiska personer och de begärda underlagen som styrker organets eller institutets rättsliga status. |
| --- | --- |

—

Ett vederbörligen ifyllt och undertecknat standardformulär för juridiska personer och de begärda underlagen som styrker organets eller institutets rättsliga status.

| — | Ett vederbörligen ifyllt och undertecknat standardformulär för finansiell information. |
| --- | --- |

—

Ett vederbörligen ifyllt och undertecknat standardformulär för finansiell information.

| — | Ett vederbörligen undertecknat standardformulär om bidragsberättigande. |
| --- | --- |

—

Ett vederbörligen undertecknat standardformulär om bidragsberättigande.

| — | Ett vederbörligen undertecknat standardformulär för att ange avsikten att underteckna ramavtalet för partnerskap och det särskilda bidragsavtalet, om det blir utvalt. |
| --- | --- |

—

Ett vederbörligen undertecknat standardformulär för att ange avsikten att underteckna ramavtalet för partnerskap och det särskilda bidragsavtalet, om det blir utvalt.

| — | Organisationsplan för organet eller institutet med uppgift om namn och befattningar för personer i ledningen och i den operativa tjänst som ansvarar för genomförandet av undersökningarna. |
| --- | --- |

—

Organisationsplan för organet eller institutet med uppgift om namn och befattningar för personer i ledningen och i den operativa tjänst som ansvarar för genomförandet av undersökningarna.

| — | För styrkande av en sund finansiell ställning: balans- och resultaträkningar för de två föregående avslutade räkenskapsåren skall bifogas. |
| --- | --- |

—

För styrkande av en sund finansiell ställning: balans- och resultaträkningar för de två föregående avslutade räkenskapsåren skall bifogas.

8.2.2   Tekniska förslag

Tekniska förslag måste innehålla följande:

| — | En beskrivning av organets eller institutets åtgärder, som gör det möjligt att bedöma vilka kvalifikationer och hur stor respektive lång erfarenhet det har på de områden som anges i punkt 6.2. I beskrivningen skall relevanta studier, tjänsteavtal, konsultuppdrag, undersökningar, publikationer och andra arbeten som utförts tidigare anges. Uppdragsgivarens namn skall anges och, i förekommande fall, vilka uppdrag som gjorts för kommissionen. De mest relevanta studierna och/eller resultaten skall bifogas. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av organets eller institutets åtgärder, som gör det möjligt att bedöma vilka kvalifikationer och hur stor respektive lång erfarenhet det har på de områden som anges i punkt 6.2. I beskrivningen skall relevanta studier, tjänsteavtal, konsultuppdrag, undersökningar, publikationer och andra arbeten som utförts tidigare anges. Uppdragsgivarens namn skall anges och, i förekommande fall, vilka uppdrag som gjorts för kommissionen. De mest relevanta studierna och/eller resultaten skall bifogas.

| — | En detaljerad beskrivning av den operativa organisationen för genomförandet av undersökningarna. Sådan relevant dokumentation som den sökande har tillgång till när det gäller infrastruktur, utrustning, resurser och kvalificerad personal (med kortfattat cv för den personal som medverkar mest till att genomföra undersökningen/undersökningarna) skall bifogas. |
| --- | --- |

—

En detaljerad beskrivning av den operativa organisationen för genomförandet av undersökningarna. Sådan relevant dokumentation som den sökande har tillgång till när det gäller infrastruktur, utrustning, resurser och kvalificerad personal (med kortfattat cv för den personal som medverkar mest till att genomföra undersökningen/undersökningarna) skall bifogas.

| — | Ett eller flera vederbörligen ifyllda standardformulär med en ingående beskrivning av undersökningsmetodiken: urvalsmetod, urvalsfel, beräknad urvalsstorlek, täckningsgrad, beräknad svarsfrekvens, osv. |
| --- | --- |

—

Ett eller flera vederbörligen ifyllda standardformulär med en ingående beskrivning av undersökningsmetodiken: urvalsmetod, urvalsfel, beräknad urvalsstorlek, täckningsgrad, beräknad svarsfrekvens, osv.

| — | Ett vederbörligen ifyllt standardformulär om de underleverantörer som medverkar i åtgärden, inbegripet en utförlig beskrivning av vilka uppgifter som skall läggas ut på dem. |
| --- | --- |

—

Ett vederbörligen ifyllt standardformulär om de underleverantörer som medverkar i åtgärden, inbegripet en utförlig beskrivning av vilka uppgifter som skall läggas ut på dem.

8.2.3   Finansieringsförslag

Finansieringsförslag måste innehålla följande:

| — | En vederbörligen ifylld och detaljerad standardiserad budgetuppställning (i euro) för en period på tolv månader. Denna skall innehålla en finansieringsplan och en detaljerad specifikation av de bidragsberättigande kostnaderna för att genomföra konsumentundersökningen, både totalt och per enhet, (inklusive underleverantörskostnaderna). |
| --- | --- |

—

En vederbörligen ifylld och detaljerad standardiserad budgetuppställning (i euro) för en period på tolv månader. Denna skall innehålla en finansieringsplan och en detaljerad specifikation av de bidragsberättigande kostnaderna för att genomföra konsumentundersökningen, både totalt och per enhet, (inklusive underleverantörskostnaderna).

| — | I tillämpliga fall, ett intyg om att det inte föreligger någon momsskyldighet. |
| --- | --- |

—

I tillämpliga fall, ett intyg om att det inte föreligger någon momsskyldighet.

| — | I tillämpliga fall, ett intyg om finansiella bidrag från andra organisationer (samfinansiering). |
| --- | --- |

—

I tillämpliga fall, ett intyg om finansiella bidrag från andra organisationer (samfinansiering).

8.3   Adress dit ansökningarna skall skickas och sista inlämningsdag

De som önskar ansöka om bidrag inbjuds att lämna in sina förslag till Europeiska kommissionen.

Ansökningarna kan lämnas in på något av följande två sätt:

| a. | Antingen med rekommenderad post eller med en privat kurir, poststämplat senast den 17 mars 2008. Poststämpeln eller inlämningskvittot från kurirföretaget skall utgöra bevis för vilken dag ansökningen skickades till följande adress:
  Med rekommenderad post:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för ekonomi och finans |
| Att. Johan Verhaeven |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Enhet R2, BU1 – 3/13 |
| B-1049 Bryssel |

a.

Antingen med rekommenderad post eller med en privat kurir, poststämplat senast den 17 mars 2008. Poststämpeln eller inlämningskvittot från kurirföretaget skall utgöra bevis för vilken dag ansökningen skickades till följande adress:

Med rekommenderad post:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för ekonomi och finans

Att. Johan Verhaeven

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Enhet R2, BU1 – 3/13

B-1049 Bryssel

Med privat kurir:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för ekonomi och finans |
| Att. Johan Verhaeven |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Enhet R2, BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1–3 |
| B-1140 Bryssel (Evere) |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för ekonomi och finans

Att. Johan Verhaeven

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Enhet R2, BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1–3

B-1140 Bryssel (Evere)

| b. | eller genom inlämning till Europeiska kommissionens centrala postservice (personligen, av sökandens befullmäktigade ombud eller av en privat kurir) på följande adress:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för ekonomi och finans |
| Att. Johan Verhaeven |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Enhet R2, BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1–3 |
| B-1140 Bryssel (Evere) |

b.

eller genom inlämning till Europeiska kommissionens centrala postservice (personligen, av sökandens befullmäktigade ombud eller av en privat kurir) på följande adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för ekonomi och finans

Att. Johan Verhaeven

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Enhet R2, BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1–3

B-1140 Bryssel (Evere)

senast den 17 mars 2008 kl. 16.00 (lokal tid i Bryssel). Vid inlämning på sistnämnda sätt skall ett daterat och undertecknat kvitto utgöra bevis för att ansökan lämnats in. Det utfärdas av den tjänsteman på ovan nämnda enhet som tar emot försändelsen.

9   VAD HÄNDER MED DE INKOMNA ANSÖKNINGARNA?

Varje ansökan kommer att granskas för att se om den uppfyller de formella bidragskriterierna.

De förslag som anses uppfylla kriterierna kommer att bedömas i enlighet med de tilldelningskriterier som anges ovan.

Urvalet av förslag kommer att ske under slutet av mars/början av april 2008. En urvalskommitté inrättas för detta ändamål under överinseende av generaldirektören för ekonomi och finans. Den kommer att bestå av minst tre personer som företräder minst två specialiserade enheter och som inte står i något hierarkiskt förhållande till varandra. Den kommer även att ha ett eget sekretariat som skall ansvara för kontakterna med de utvalda kandidaterna efter urvalsförfarandet. Även sökande som inte kommit i fråga kommer att meddelas enskilt.

10   VIKTIGA ANMÄRKNINGAR

Denna ansökningsomgång är på intet vis något avtalsmässigt bindande åtagande från kommissionens sida gentemot de organ eller institut som lämnar in ansökningar. All korrespondens beträffande denna ansökningsomgång skall ske skriftligen.

De sökande bör beakta avtalsvillkoren som kommer att vara bindande i händelse av att de tilldelas uppdrag.

För att värna om gemenskapernas ekonomiska intressen kan personuppgifter komma att lämnas ut till den interna revisionsavdelningen, Europeiska revisionsrätten, panelen för finansiella oegentligheter och/eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

Uppgifter om ekonomiska aktörer som befinner sig i någon av de situationer som anges i artiklarna 93, 94, 96.1 b och 96.2 a i budgetförordningen kan komma att föras in i en central databas och lämnas till de personer i kommissionen, andra institutioner, byråer, myndigheter och organ som anges i artikel 95.1 och 2 i budgetförordningen. Detta gäller även personer med befogenhet att representera, fatta beslut om eller kontrollera nämna ekonomiska aktörer. Alla parter vars uppgifter har förts in i databasen har rätt att på begäran hos kommissionens räkenskapsförare få information om vilka uppgifter som finns om denne.

---

(1)  I enlighet med artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

---

Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO)

| 21.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 48/15

---

MEDDELANDE OM ALLMÄNT UTTAGNINGSPROV EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Europeiska rekryteringsbyrån (EPSO) anordnar ett allmänt uttagningsprov (EPSO/AD/125/08) för rekryteringen av läkare.

Meddelandet om uttagningsprovet offentliggörs endast på engelska, franska och tyska i
  Europeiska unionens officiella tidning C 48 A av den 21 februari 2008.

Ytterligare upplysningar finns på EPSO:s webbplats http://europa.eu/epso.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 21.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 48/16

---

STATLIGT STÖD – DANMARK

Statligt stöd C 58/07 (f.d. N 240/07) – Ändringar av den befintliga tonnageskatteordningen

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 48/05)

Genom den skrivelse av den 11 december 2007 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A – Enhet 4 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A – Enhet 4

B-1049 Bryssel

Fax: (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att meddelas Danmark. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

1.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

1.1.   Titel

| 1. | Ändringar av den danska tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

1.

Ändringar av den danska tonnageskatteordningen

1.2.   Beskrivning av de anmälda ändringarna av ordningen

| 2. | Danmark föreslår följande:






  — | Att vinster från försäljningen av tonnagebeskattade fartyg beskattas inom ramen för tonnageskatteordningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Danmark föreslår följande:

—

Att vinster från försäljningen av tonnagebeskattade fartyg beskattas inom ramen för tonnageskatteordningen.

| — | Att intäkter från förvaltningen av poolsamarbete beskattas inom ramen för tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

—

Att intäkter från förvaltningen av poolsamarbete beskattas inom ramen för tonnageskatteordningen.

| — | Att förhållandet mellan eget tonnage och chartrat tonnage ändras så att bruttotonnaget för chartrade fartyg inom tonnageskatteordningen kan vara tio gånger större än det bruttotonnage som ägs av rederiet självt. |
| --- | --- |

—

Att förhållandet mellan eget tonnage och chartrat tonnage ändras så att bruttotonnaget för chartrade fartyg inom tonnageskatteordningen kan vara tio gånger större än det bruttotonnage som ägs av rederiet självt.

| — | Att det från tonnageskatten endast får dras av ränta som inte överskrider ett tak för det beskattningsbara värdet av tillgångarna multiplicerat med 6,5 % (avgränsning). |
| --- | --- |

—

Att det från tonnageskatten endast får dras av ränta som inte överskrider ett tak för det beskattningsbara värdet av tillgångarna multiplicerat med 6,5 % (avgränsning).

| — | Att företag som inte ingår i tonnageskatteordningen retroaktivt kan delta i den från 2001. |
| --- | --- |

—

Att företag som inte ingår i tonnageskatteordningen retroaktivt kan delta i den från 2001.

1.3.   Budgetkonsekvenser av de anmälda ändringarna

| 3. | För budgetåret 2007 beräknas de uteblivna skatteintäkterna uppgå till 7,5 miljoner danska kronor (ca 1 miljon euro). Detta belopp kommer sedan successivt att öka för varje år och uppgå till 30 miljoner danska kronor (ca 4 miljoner euro) 2016. |
| --- | --- |

3.

För budgetåret 2007 beräknas de uteblivna skatteintäkterna uppgå till 7,5 miljoner danska kronor (ca 1 miljon euro). Detta belopp kommer sedan successivt att öka för varje år och uppgå till 30 miljoner danska kronor (ca 4 miljoner euro) 2016.

2.   STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| 4. | Frågan om de anmälda åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden måste undersökas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (1), nedan kallade ”riktlinjerna”. Enligt riktlinjerna kan företag få stöd från medlemsstaterna förutsatt att de främst tillhandahåller sjötransporttjänster. |
| --- | --- |

4.

Frågan om de anmälda åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden måste undersökas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (1), nedan kallade ”riktlinjerna”. Enligt riktlinjerna kan företag få stöd från medlemsstaterna förutsatt att de främst tillhandahåller sjötransporttjänster.

| 5. | Kommissionen ställer sig frågande till om följande ändringar är förenliga med den gemensamma marknaden.






  — | Att intäkter från förvaltningen av poolsamarbete beskattas inom ramen för tonnageskatteordningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Kommissionen ställer sig frågande till om följande ändringar är förenliga med den gemensamma marknaden.

—

Att intäkter från förvaltningen av poolsamarbete beskattas inom ramen för tonnageskatteordningen.

| — | Att förhållandet mellan eget tonnage och chartrat tonnage ändras så att bruttotonnaget för chartrade fartyg som omfattas av tonnageskatteordningen kan vara tio gånger större än det bruttotonnage som ägs av rederiet självt. |
| --- | --- |

—

Att förhållandet mellan eget tonnage och chartrat tonnage ändras så att bruttotonnaget för chartrade fartyg som omfattas av tonnageskatteordningen kan vara tio gånger större än det bruttotonnage som ägs av rederiet självt.

| — | Att företag som inte omfattas av tonnageskatteordningen retroaktivt kan delta i tonnageskatteordningen från 2001. |
| --- | --- |

—

Att företag som inte omfattas av tonnageskatteordningen retroaktivt kan delta i tonnageskatteordningen från 2001.

| 6. | I övrigt anser kommissionen att det faktum att vinst från försäljningen av fartyg som omfattas av tonnageskatten inbegrips i tonnageskatteordningen och att det införs en ny avgränsningsåtgärd, enligt beskrivningen ovan, inte påverkar den danska tonnageskatteordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

6.

I övrigt anser kommissionen att det faktum att vinst från försäljningen av fartyg som omfattas av tonnageskatten inbegrips i tonnageskatteordningen och att det införs en ny avgränsningsåtgärd, enligt beskrivningen ovan, inte påverkar den danska tonnageskatteordningens förenlighet med den gemensamma marknaden.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  EUT C 13, 17.1.2004, s. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 48/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 48/06)

| 1. | Kommissionen mottog den 12 februari 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deutsche Bahn AG (DB, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (Transfesa, Spanien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 februari 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deutsche Bahn AG (DB, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (Transfesa, Spanien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | DB: persontransport (järnväg), godstransport (väg och järnväg), spedition, logistik och stödtjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

DB: persontransport (järnväg), godstransport (väg och järnväg), spedition, logistik och stödtjänster,

| — | Transfesa: Speditions- och logistiktjänster för främst bilindustrin. |
| --- | --- |

—

Transfesa: Speditions- och logistiktjänster för främst bilindustrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---