# Uradni list C 25/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 25 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5130. januar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 25

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5130. januar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SKUPNE IZJAVE |
| | Svet |
| 2008/C 025/01 | Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SKUPNE IZJAVE

Svet

2008/C 025/01

Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| 2008/C 025/02 | Konferenca odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije (COSAC) – Prispevek, sprejet na XXXVIII. zasedanju COSAC-a v Estorilu od 14. do 16. oktobra 2007 | 13 |
| | Komisija |
| 2008/C 025/03 | Menjalni tečaji eura | 16 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

2008/C 025/02

Konferenca odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije (COSAC) – Prispevek, sprejet na XXXVIII. zasedanju COSAC-a v Estorilu od 14. do 16. oktobra 2007

13

Komisija

2008/C 025/03

Menjalni tečaji eura

16

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 025/04 | Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 glede opravljanja rednih zračnih prevozov znotraj Irske (
  1
  ) | 17 |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2008/C 025/05 | Razpis javnih natečajev EPSO/AD/118-123/08 | 20 |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| 2008/C 025/06 | Obvestilo o popravku razpisa o prostem delovnem mestu generalnega sekretarja (razred AD 16, posebna kategorija) (Člena 2(a) in 8 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti) | 21 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 025/04

Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 glede opravljanja rednih zračnih prevozov znotraj Irske (
  1
  )

1

17

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2008/C 025/05

Razpis javnih natečajev EPSO/AD/118-123/08

20

Evropski ekonomsko-socialni odbor

2008/C 025/06

Obvestilo o popravku razpisa o prostem delovnem mestu generalnega sekretarja (razred AD 16, posebna kategorija) (Člena 2(a) in 8 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SKUPNE IZJAVE

Svet

| 30.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 25/1

---

Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije

(2008/C 25/01)

EVROPSKO SOGLASJE O HUMANITARNI POMOČI

Ovire za humanitarno pomoč

| 1. | Humanitarna pomoč je osnovni izraz medčloveške solidarnosti, ki je univerzalna vrednota, ter moralni imperativ. |
| --- | --- |

1.

Humanitarna pomoč je osnovni izraz medčloveške solidarnosti, ki je univerzalna vrednota, ter moralni imperativ.

| 2. | Humanitarne krize nastajajo zaradi človekovega delovanja in naravnih katastrof. Njihove posledice so vse hujše, kar gre pripisati številnim dejavnikom, npr. spreminjajoči se naravi sporov, podnebnim spremembam, vse večji konkurenci pri dostopu do energije in naravnih virov, skrajni revščini, slabemu upravljanju in nestabilnim razmeram. Glavne žrtve so civilisti, pogosto najrevnejši in najbolj nezaščiteni, ki povečini živijo v državah v razvoju. Zaradi humanitarnih kriz je ogromno ljudi pregnanih s svojih domov, bodisi beguncev bodisi razseljenih oseb. |
| --- | --- |

2.

Humanitarne krize nastajajo zaradi človekovega delovanja in naravnih katastrof. Njihove posledice so vse hujše, kar gre pripisati številnim dejavnikom, npr. spreminjajoči se naravi sporov, podnebnim spremembam, vse večji konkurenci pri dostopu do energije in naravnih virov, skrajni revščini, slabemu upravljanju in nestabilnim razmeram. Glavne žrtve so civilisti, pogosto najrevnejši in najbolj nezaščiteni, ki povečini živijo v državah v razvoju. Zaradi humanitarnih kriz je ogromno ljudi pregnanih s svojih domov, bodisi beguncev bodisi razseljenih oseb.

| 3. | Tisti, ki se danes ukvarjajo s humanitarno pomočjo, zadevajo ob hude ovire. Vedno pogosteje se dogaja, da se mednarodno pravo, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom, pravo človekovih pravic in begunsko pravo ne upošteva ali se povsem očitno krši. „Humanitarni prostor“, ki je potreben za dostop do nezaščitenega prebivalstva ter varnost humanitarnih delavcev, mora ostati osnovni predpogoj za dostavo humanitarne pomoči, ter za to, da se Evropski uniji in njenim partnerjem, s katerimi sodeluje na področju humanitarne pomoči, lahko zagotovi pomoč, vključno z zaščito žrtev krize, na podlagi spoštovanja načel nevtralnosti, nepristranskosti, človečnosti in neodvisnosti humanitarnega ukrepanja, zagotovljenimi z mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim humanitarnim pravom. |
| --- | --- |

3.

Tisti, ki se danes ukvarjajo s humanitarno pomočjo, zadevajo ob hude ovire. Vedno pogosteje se dogaja, da se mednarodno pravo, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom, pravo človekovih pravic in begunsko pravo ne upošteva ali se povsem očitno krši. „Humanitarni prostor“, ki je potreben za dostop do nezaščitenega prebivalstva ter varnost humanitarnih delavcev, mora ostati osnovni predpogoj za dostavo humanitarne pomoči, ter za to, da se Evropski uniji in njenim partnerjem, s katerimi sodeluje na področju humanitarne pomoči, lahko zagotovi pomoč, vključno z zaščito žrtev krize, na podlagi spoštovanja načel nevtralnosti, nepristranskosti, človečnosti in neodvisnosti humanitarnega ukrepanja, zagotovljenimi z mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim humanitarnim pravom.

| 4. | Humanitarna pomoč, ki jo zagotavlja EU, je v skupni pristojnosti držav članic in Evropske skupnosti (1). Z njo se nadaljuje dolga tradicija, v njej pa se odraža raznolikost vseh njenih akterjev. Humanitarno ukrepanje EU je del celovitega mednarodnega mehanizma, ki združuje Združene narode, gibanje Rdeči križ/Rdeči polmesec, humanitarne nevladne organizacije ter ostale, s katerim naj bi podkrepili lokalni odziv na humanitarne krize, in sicer s partnerskim odnosom s prizadetimi skupnostmi. Nacionalni organi v državah, v katerih je prišlo do krize, imajo še vedno glavno odgovornost za zaščito prebivalstva, ki ga je prizadela katastrofa. |
| --- | --- |

4.

Humanitarna pomoč, ki jo zagotavlja EU, je v skupni pristojnosti držav članic in Evropske skupnosti (1). Z njo se nadaljuje dolga tradicija, v njej pa se odraža raznolikost vseh njenih akterjev. Humanitarno ukrepanje EU je del celovitega mednarodnega mehanizma, ki združuje Združene narode, gibanje Rdeči križ/Rdeči polmesec, humanitarne nevladne organizacije ter ostale, s katerim naj bi podkrepili lokalni odziv na humanitarne krize, in sicer s partnerskim odnosom s prizadetimi skupnostmi. Nacionalni organi v državah, v katerih je prišlo do krize, imajo še vedno glavno odgovornost za zaščito prebivalstva, ki ga je prizadela katastrofa.

| 5. | Skupaj EU prispeva največji delež uradne mednarodne humanitarne pomoči, ki je sestavljena iz prispevkov Skupnosti in dvostranskih prispevkov EU in držav članic. Zato ima EU izkušnje in dolžnost zagotoviti, da bo njen skupni prispevek k humanitarnemu odzivanju učinkovit in primeren, da bo podkrepil mednarodno humanitarno prizadevanje za zagotavljanje pomoči ljudem v stiski, in da bo na ustrezen način prispeval k odpravi ovir, na katere danes zadevajo humanitarni akterji. |
| --- | --- |

5.

Skupaj EU prispeva največji delež uradne mednarodne humanitarne pomoči, ki je sestavljena iz prispevkov Skupnosti in dvostranskih prispevkov EU in držav članic. Zato ima EU izkušnje in dolžnost zagotoviti, da bo njen skupni prispevek k humanitarnemu odzivanju učinkovit in primeren, da bo podkrepil mednarodno humanitarno prizadevanje za zagotavljanje pomoči ljudem v stiski, in da bo na ustrezen način prispeval k odpravi ovir, na katere danes zadevajo humanitarni akterji.

| 6. | Evropsko soglasje o humanitarni pomoči je skupna vizija, ki usmerja delovanje EU na področju humanitarne pomoči v tretjih državah na ravni držav članic in na ravni Skupnosti. Ta skupna vizija je zajeta v prvem delu Izjave; v drugem delu pa je podan pristop Evropske skupnosti do humanitarne pomoči, na podlagi katerega se bo ta vizija uresničevala na ravni Skupnosti, in podrobno opisane prednostne naloge za konkretne ukrepe na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

6.

Evropsko soglasje o humanitarni pomoči je skupna vizija, ki usmerja delovanje EU na področju humanitarne pomoči v tretjih državah na ravni držav članic in na ravni Skupnosti. Ta skupna vizija je zajeta v prvem delu Izjave; v drugem delu pa je podan pristop Evropske skupnosti do humanitarne pomoči, na podlagi katerega se bo ta vizija uresničevala na ravni Skupnosti, in podrobno opisane prednostne naloge za konkretne ukrepe na ravni Skupnosti.

| 7. | O evropskem soglasju o humanitarni pomoči so se dogovorili Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, ter Evropski parlament in Evropska komisija. Z njim želimo potrditi našo zavezanost načelom, na katerih temelji humanitarna pomoč, da bi okrepili zdajšnjo zavezanost dobrim donatorskim praksam v EU v sodelovanju z drugimi partnerji, ki se ukvarjajo s humanitarno pomočjo, ter položili temelje za tesnejše sodelovanje, da bi zagotovili kar najučinkovitejšo izvedbo humanitarne pomoči EU v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

7.

O evropskem soglasju o humanitarni pomoči so se dogovorili Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, ter Evropski parlament in Evropska komisija. Z njim želimo potrditi našo zavezanost načelom, na katerih temelji humanitarna pomoč, da bi okrepili zdajšnjo zavezanost dobrim donatorskim praksam v EU v sodelovanju z drugimi partnerji, ki se ukvarjajo s humanitarno pomočjo, ter položili temelje za tesnejše sodelovanje, da bi zagotovili kar najučinkovitejšo izvedbo humanitarne pomoči EU v prihodnjih letih.

PRVI DEL – VIZIJA HUMANITARNE POMOČI EU

1.   Skupni cilj

| 8. | Cilj humanitarne pomoči EU je zagotoviti ukrepanje ob nesreči na osnovi potreb, katerega namen je obvarovati življenje, preprečiti in olajšati človeško trpljenje ter ohraniti človekovo dostojanstvo, kadar koli je to potrebno, če so vlade in lokalni akterji preobremenjeni, nezmožni ali nepripravljeni ukrepati. Humanitarna pomoč EU vključuje operacije za pomoč, ublažitev in zaščito, da se obvaruje in ohrani življenja v humanitarnih krizah ali takoj po njih, pa tudi ukrepe za olajšanje ali zagotovitev dostopa do ljudi v stiski in prostega pretoka pomoči. Humanitarna pomoč EU se zagotavlja kot odziv na krize, ki jih je povzročil človek (tudi na zahtevne izredne razmere), in naravne katastrofe, in sicer glede na potrebe. |
| --- | --- |

8.

Cilj humanitarne pomoči EU je zagotoviti ukrepanje ob nesreči na osnovi potreb, katerega namen je obvarovati življenje, preprečiti in olajšati človeško trpljenje ter ohraniti človekovo dostojanstvo, kadar koli je to potrebno, če so vlade in lokalni akterji preobremenjeni, nezmožni ali nepripravljeni ukrepati. Humanitarna pomoč EU vključuje operacije za pomoč, ublažitev in zaščito, da se obvaruje in ohrani življenja v humanitarnih krizah ali takoj po njih, pa tudi ukrepe za olajšanje ali zagotovitev dostopa do ljudi v stiski in prostega pretoka pomoči. Humanitarna pomoč EU se zagotavlja kot odziv na krize, ki jih je povzročil človek (tudi na zahtevne izredne razmere), in naravne katastrofe, in sicer glede na potrebe.

| 9. | Lokalno odzivanje, namenjeno zmanjševanju tveganja kriz in nesreč, vključno s pripravljenostjo na nesreče in obnovo, je ključno za reševanje življenj in okrepitev odpornosti skupnosti v izrednih razmerah. Dejavnosti, namenjene krepitvi zmogljivosti za odvrnitev in zmanjšanje posledic nesreč in izboljšanju humanitarnega odziva, so ravno tako del humanitarne pomoči EU. |
| --- | --- |

9.

Lokalno odzivanje, namenjeno zmanjševanju tveganja kriz in nesreč, vključno s pripravljenostjo na nesreče in obnovo, je ključno za reševanje življenj in okrepitev odpornosti skupnosti v izrednih razmerah. Dejavnosti, namenjene krepitvi zmogljivosti za odvrnitev in zmanjšanje posledic nesreč in izboljšanju humanitarnega odziva, so ravno tako del humanitarne pomoči EU.

2.   Skupna načela in dobra praksa

2.1   Temeljna humanitarna načela

| 10. | EU se odločno zavzema za osnovna humanitarna načela, ki so človečnost, nevtralnost, nepristranskost in neodvisnost. Ta načelni pristop je ključen za to, da bo prisotnost EU in humanitarnih akterjev na splošno, v razmerah, ki so pogosto politično in varnostno zahtevne, sprejemljiva in mogoča. Podoba EU in njeno zavzemanje za nevtralnost in neodvisnost v humanitarnih akcijah je izrazito povezana z ravnanjem in delovanjem vseh akterjev EU na terenu. |
| --- | --- |

10.

EU se odločno zavzema za osnovna humanitarna načela, ki so človečnost, nevtralnost, nepristranskost in neodvisnost. Ta načelni pristop je ključen za to, da bo prisotnost EU in humanitarnih akterjev na splošno, v razmerah, ki so pogosto politično in varnostno zahtevne, sprejemljiva in mogoča. Podoba EU in njeno zavzemanje za nevtralnost in neodvisnost v humanitarnih akcijah je izrazito povezana z ravnanjem in delovanjem vseh akterjev EU na terenu.

| 11. | Načelo človečnosti pomeni, da je treba človeško trpljenje lajšati, kjer koli obstaja, posebno pozornost pa je treba nameniti najbolj nezaščitenim posameznikom. Dostojanstvo vseh žrtev je treba spoštovati in zaščititi. |
| --- | --- |

11.

Načelo človečnosti pomeni, da je treba človeško trpljenje lajšati, kjer koli obstaja, posebno pozornost pa je treba nameniti najbolj nezaščitenim posameznikom. Dostojanstvo vseh žrtev je treba spoštovati in zaščititi.

| 12. | Nevtralnost pomeni, da so pri zagotavljanju humanitarne pomoči v oboroženem ali drugem sporu vse strani obravnavane enako. |
| --- | --- |

12.

Nevtralnost pomeni, da so pri zagotavljanju humanitarne pomoči v oboroženem ali drugem sporu vse strani obravnavane enako.

| 13. | Nepristranskost pomeni, da se mora humanitarna pomoč zagotavljati le na podlagi dejanskih potreb, brez razlikovanja med prizadetimi. |
| --- | --- |

13.

Nepristranskost pomeni, da se mora humanitarna pomoč zagotavljati le na podlagi dejanskih potreb, brez razlikovanja med prizadetimi.

| 14. | Spoštovanje neodvisnosti pomeni avtonomijo humanitarnih ciljev od političnih, gospodarskih, vojaških in drugih ciljev, s čimer naj bi zagotovili, da edini namen humanitarne pomoči ostane lajšanje in preprečevanje trpljenja žrtev humanitarnih kriz. |
| --- | --- |

14.

Spoštovanje neodvisnosti pomeni avtonomijo humanitarnih ciljev od političnih, gospodarskih, vojaških in drugih ciljev, s čimer naj bi zagotovili, da edini namen humanitarne pomoči ostane lajšanje in preprečevanje trpljenja žrtev humanitarnih kriz.

| 15. | Humanitarna pomoč ni sredstvo kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

15.

Humanitarna pomoč ni sredstvo kriznega upravljanja.

2.2   Mednarodno pravo

| 16. | EU se bo odločno in vztrajno zavzemala za spoštovanje mednarodnega prava, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom (2), pravom človekovih pravic in begunskim pravom. EU je leta 2005 sprejela Smernice o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava. Zavezana je udejanjanju teh smernic v zunanjih odnosih (3). |
| --- | --- |

16.

EU se bo odločno in vztrajno zavzemala za spoštovanje mednarodnega prava, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom (2), pravom človekovih pravic in begunskim pravom. EU je leta 2005 sprejela Smernice o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava. Zavezana je udejanjanju teh smernic v zunanjih odnosih (3).

| 17. | EU se ponovno zavezuje odgovornosti za zaščito v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 60/1 z dne 24. oktobra 2005 (izid svetovnega vrha leta 2005). Vsaka država je odgovorna za zaščito svojega prebivalstva pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človečnosti. Mednarodna skupnost je prek Združenih narodov prav tako odgovorna za zaščito prebivalstva pred temi zločini. Za primere, ko državni organi očitno ne prevzamejo odgovornosti za zaščito, je mednarodna skupnost potrdila, da je pripravljena sprejeti kolektivne ukrepe v Varnostnem svetu ZN. |
| --- | --- |

17.

EU se ponovno zavezuje odgovornosti za zaščito v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 60/1 z dne 24. oktobra 2005 (izid svetovnega vrha leta 2005). Vsaka država je odgovorna za zaščito svojega prebivalstva pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človečnosti. Mednarodna skupnost je prek Združenih narodov prav tako odgovorna za zaščito prebivalstva pred temi zločini. Za primere, ko državni organi očitno ne prevzamejo odgovornosti za zaščito, je mednarodna skupnost potrdila, da je pripravljena sprejeti kolektivne ukrepe v Varnostnem svetu ZN.

2.3.   Dobro humanitarno donatorstvo

| 18. | Ob priznavanju razlik v zmožnostih, obsegu in posebnih ureditvah v zvezi s humanitarno pomočjo v EU se ob dogovarjanju o evropskem soglasju vsi donatorji EU zavezujejo načelom dobrega humanitarnega donatorstva, obenem pa so predani sodelovanju med sabo in z drugimi, da bi poskusili najti najboljšo donatorsko prakso (4). To vključuje dodeljevanje sredstev v humanitarne namene v sorazmerju s potrebami in na podlagi ocene potreb. |
| --- | --- |

18.

Ob priznavanju razlik v zmožnostih, obsegu in posebnih ureditvah v zvezi s humanitarno pomočjo v EU se ob dogovarjanju o evropskem soglasju vsi donatorji EU zavezujejo načelom dobrega humanitarnega donatorstva, obenem pa so predani sodelovanju med sabo in z drugimi, da bi poskusili najti najboljšo donatorsko prakso (4). To vključuje dodeljevanje sredstev v humanitarne namene v sorazmerju s potrebami in na podlagi ocene potreb.

| 19. | Na ravni EU se zavezujemo, da bomo spodbudili vsebinsko razpravo o elementih najboljše donatorske prakse, s čimer bi zagotovili, da bo kakovostno donatorstvo pomenilo boljšo pomoč žrtvam humanitarne krize. |
| --- | --- |

19.

Na ravni EU se zavezujemo, da bomo spodbudili vsebinsko razpravo o elementih najboljše donatorske prakse, s čimer bi zagotovili, da bo kakovostno donatorstvo pomenilo boljšo pomoč žrtvam humanitarne krize.

| 20. | EU se strinja, da je zaradi svetovnih potreb po humanitarni pomoči potreben mednarodni pristop na podlagi partnerskega odnosa z drugimi, ki naj bi vključeval okrepitev pomoči s strani novih in uveljavljajočih se uradnih donatorjev ter zasebnih sponzorjev, ki spoštujejo humanitarna načela. |
| --- | --- |

20.

EU se strinja, da je zaradi svetovnih potreb po humanitarni pomoči potreben mednarodni pristop na podlagi partnerskega odnosa z drugimi, ki naj bi vključeval okrepitev pomoči s strani novih in uveljavljajočih se uradnih donatorjev ter zasebnih sponzorjev, ki spoštujejo humanitarna načela.

| 21. | Partnerstvo je v osrčju izvajanja humanitarne pomoči, zato je EU naklonjena širšemu mednarodnemu partnerskemu pristopu, ki združuje donatorje, izvedbene partnerje in druge zainteresirane strani, s tem pa bi zagotovili učinkovito humanitarno delovanje z nadgradnjo obstoječega nabora standardov in najboljših praks. |
| --- | --- |

21.

Partnerstvo je v osrčju izvajanja humanitarne pomoči, zato je EU naklonjena širšemu mednarodnemu partnerskemu pristopu, ki združuje donatorje, izvedbene partnerje in druge zainteresirane strani, s tem pa bi zagotovili učinkovito humanitarno delovanje z nadgradnjo obstoječega nabora standardov in najboljših praks.

2.4   Razmerje do drugih politik

| 22. | Načela, ki veljajo za humanitarno pomoč, so specifična in se razlikujejo od drugih oblik pomoči. Pri humanitarni pomoči EU, tudi pri hitri obnovi, bi morali, kjerkoli je to mogoče, upoštevati dolgoročne razvojne cilje, humanitarna pomoč pa je tudi tesno povezana z razvojnim sodelovanjem, katerega načela in prakse so opisani v „Evropskem soglasju o razvoju“ (5). Humanitarna pomoč EU se zagotovi tudi, če se uporabijo drugi instrumenti, povezani s kriznim upravljanjem, civilno zaščito in konzularno pomočjo. Zato je EU zavezana zagotavljanju skladnega in komplementarnega odzivanja na krize, pri čemer je treba kar najbolje izkoristiti različne uporabljene instrumente. EU bi si morala torej močneje prizadevati za boljšo ozaveščenost o humanitarnih načelih in vidikih ter jih bolj dosledno upoštevati pri delu vseh institucij. |
| --- | --- |

22.

Načela, ki veljajo za humanitarno pomoč, so specifična in se razlikujejo od drugih oblik pomoči. Pri humanitarni pomoči EU, tudi pri hitri obnovi, bi morali, kjerkoli je to mogoče, upoštevati dolgoročne razvojne cilje, humanitarna pomoč pa je tudi tesno povezana z razvojnim sodelovanjem, katerega načela in prakse so opisani v „Evropskem soglasju o razvoju“ (5). Humanitarna pomoč EU se zagotovi tudi, če se uporabijo drugi instrumenti, povezani s kriznim upravljanjem, civilno zaščito in konzularno pomočjo. Zato je EU zavezana zagotavljanju skladnega in komplementarnega odzivanja na krize, pri čemer je treba kar najbolje izkoristiti različne uporabljene instrumente. EU bi si morala torej močneje prizadevati za boljšo ozaveščenost o humanitarnih načelih in vidikih ter jih bolj dosledno upoštevati pri delu vseh institucij.

2.5   Načelo enakosti spolov pri humanitarni pomoči

| 23. | EU ob upoštevanju različnih potreb, sposobnosti in vloge žensk, deklic, fantov in moških poudarja, da je v humanitarno pomoč treba vključiti načelo enakosti spolov. |
| --- | --- |

23.

EU ob upoštevanju različnih potreb, sposobnosti in vloge žensk, deklic, fantov in moških poudarja, da je v humanitarno pomoč treba vključiti načelo enakosti spolov.

| 24. | Zaveda se, da je dejavno sodelovanje žensk pri humanitarni pomoči ključnega pomena, in se zavezuje, da bo to sodelovanje spodbujala. |
| --- | --- |

24.

Zaveda se, da je dejavno sodelovanje žensk pri humanitarni pomoči ključnega pomena, in se zavezuje, da bo to sodelovanje spodbujala.

3.   Skupni okvir za zagotovitev humanitarne pomoči EU

3.1   Usklajenost, povezanost, dopolnilnost

| 25. | EU odločno podpira osrednjo in usklajevalno vlogo Združenih narodov, zlasti Urada za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA), pri prizadevanju za usklajen mednaroden odziv na humanitarne krize. Ta vloga je še bolj poudarjena pri dejavnem delovanju OCHA na terenu (in ob imenovanju ter napotitvi humanitarnega koordinatorja). Tesnejše usklajevanje na ravni EU bi izboljšalo splošni mednarodni humanitarni odziv, vključno z usklajenim delovanjem za izboljšanje humanitarnega sistema, utrdilo pa bi tudi željo EU po tesnejšem sodelovanju z drugimi humanitarnimi akterji. |
| --- | --- |

25.

EU odločno podpira osrednjo in usklajevalno vlogo Združenih narodov, zlasti Urada za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA), pri prizadevanju za usklajen mednaroden odziv na humanitarne krize. Ta vloga je še bolj poudarjena pri dejavnem delovanju OCHA na terenu (in ob imenovanju ter napotitvi humanitarnega koordinatorja). Tesnejše usklajevanje na ravni EU bi izboljšalo splošni mednarodni humanitarni odziv, vključno z usklajenim delovanjem za izboljšanje humanitarnega sistema, utrdilo pa bi tudi željo EU po tesnejšem sodelovanju z drugimi humanitarnimi akterji.

| 26. | Zato bodo humanitarni donatorji iz EU ne glede na svoje zmožnosti in tradicijo sodelovali s tesnejšim usklajevanjem v EU in spodbujanjem najboljših praks, tako da bi uveljavili skupno vizijo EU na prožen in komplementaren način, ki utrjuje mednarodno prizadevanje. To pomeni, da si bo EU prizadevala delovati usklajeno, da bi zaščitila „humanitarni prostor“ in okrepila splošni humanitarni odziv, med drugim z odkrivanjem vrzeli in podporo dobro organiziranemu dodeljevanju pomoči, kjer je najbolj potrebna. |
| --- | --- |

26.

Zato bodo humanitarni donatorji iz EU ne glede na svoje zmožnosti in tradicijo sodelovali s tesnejšim usklajevanjem v EU in spodbujanjem najboljših praks, tako da bi uveljavili skupno vizijo EU na prožen in komplementaren način, ki utrjuje mednarodno prizadevanje. To pomeni, da si bo EU prizadevala delovati usklajeno, da bi zaščitila „humanitarni prostor“ in okrepila splošni humanitarni odziv, med drugim z odkrivanjem vrzeli in podporo dobro organiziranemu dodeljevanju pomoči, kjer je najbolj potrebna.

| 27. | Humanitarni donatorji EU bodo poskušali zagotoviti dobro donatorsko prakso na podlagi skupnega razumevanja potreb in ustreznega odziva ter z usklajenim prizadevanjem, da bi se izognili prekrivanju in zagotovili ustrezno oceno humanitarnih potreb in odgovor nanje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti usklajenim strategijam odziva na posamezno krizo in partnerskemu sodelovanju na terenu. |
| --- | --- |

27.

Humanitarni donatorji EU bodo poskušali zagotoviti dobro donatorsko prakso na podlagi skupnega razumevanja potreb in ustreznega odziva ter z usklajenim prizadevanjem, da bi se izognili prekrivanju in zagotovili ustrezno oceno humanitarnih potreb in odgovor nanje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti usklajenim strategijam odziva na posamezno krizo in partnerskemu sodelovanju na terenu.

| 28. | EU se bo osredotočila na:






  — | izmenjavo informacij v realnem času o oceni razmer in načrtih za odziv pri posamezni krizi (na ravni uprave in na terenu), |
| --- | --- | --- |

28.

EU se bo osredotočila na:

—

izmenjavo informacij v realnem času o oceni razmer in načrtih za odziv pri posamezni krizi (na ravni uprave in na terenu),

| — | izboljšanje medsebojnega obveščanja na politični ravni o strategijah za pomoč in posredovanje, med drugim z ustreznim forumom za redno politično razpravo v Svetu, |
| --- | --- |

—

izboljšanje medsebojnega obveščanja na politični ravni o strategijah za pomoč in posredovanje, med drugim z ustreznim forumom za redno politično razpravo v Svetu,

| — | dialog za oblikovanje najboljše prakse in izmenjavo strokovnega znanja v okviru sektorja, |
| --- | --- |

—

dialog za oblikovanje najboljše prakse in izmenjavo strokovnega znanja v okviru sektorja,

| — | zagotavljanje, da se bodo z odzivanji na krize sistematično pridobivale izkušnje. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da se bodo z odzivanji na krize sistematično pridobivale izkušnje.

| 29. | EU bo prispevala k oblikovanju mednarodne humanitarne agende in sodelovala v mednarodnih forumih ter podpirala prizadevanje za reševanje humanitarnih vprašanj. |
| --- | --- |

29.

EU bo prispevala k oblikovanju mednarodne humanitarne agende in sodelovala v mednarodnih forumih ter podpirala prizadevanje za reševanje humanitarnih vprašanj.

| 30. | Brez poseganja v humanitarni načeli nevtralnosti in neodvisnosti je EU zavezana zagotavljanju skladnosti, dopolnilnosti in učinkovitosti svojih politik, pri čemer bo uporabila svoj vpliv in ves nabor instrumentov, s katerimi razpolaga, za izkoreninjenje vzrokov za humanitarne krize. Zlasti humanitarna pomoč in razvojno sodelovanje, pa tudi različni instrumenti za izvedbo ukrepov za vzpostavitev stabilnosti, bodo uporabljeni na skladen in komplementaren način, zlasti v tranzicijskih in nestabilnih razmerah, da bi izkoristili vse možnosti, ki jih ponujajo kratkoročna in dolgoročna pomoč ter sodelovanje. |
| --- | --- |

30.

Brez poseganja v humanitarni načeli nevtralnosti in neodvisnosti je EU zavezana zagotavljanju skladnosti, dopolnilnosti in učinkovitosti svojih politik, pri čemer bo uporabila svoj vpliv in ves nabor instrumentov, s katerimi razpolaga, za izkoreninjenje vzrokov za humanitarne krize. Zlasti humanitarna pomoč in razvojno sodelovanje, pa tudi različni instrumenti za izvedbo ukrepov za vzpostavitev stabilnosti, bodo uporabljeni na skladen in komplementaren način, zlasti v tranzicijskih in nestabilnih razmerah, da bi izkoristili vse možnosti, ki jih ponujajo kratkoročna in dolgoročna pomoč ter sodelovanje.

3.2   Zagotavljanje ustrezne in učinkovite pomoči

| 31. | Humanitarna pomoč se mora dodeljevati pregledno na podlagi ugotovljenih potreb in stopnje nezaščitenosti. To pomeni, da bi morali biti prejemniki pomoči izbrani na podlagi objektivno preverljivih meril in da bi se morala pomoč dodeljevati tako, da se za ugotovljene prednostne potrebe zagotovijo ustrezna sredstva. |
| --- | --- |

31.

Humanitarna pomoč se mora dodeljevati pregledno na podlagi ugotovljenih potreb in stopnje nezaščitenosti. To pomeni, da bi morali biti prejemniki pomoči izbrani na podlagi objektivno preverljivih meril in da bi se morala pomoč dodeljevati tako, da se za ugotovljene prednostne potrebe zagotovijo ustrezna sredstva.

| 32. | Da bi zagotovili ustrezno, učinkovito, pravično in prožno dodeljevanje pomoči, je treba natančno oceniti potrebe na globalni in lokalni ravni. Ob upoštevanju obstoječih pobud si bo EU prizadevala za spodbujanje enotnega razumevanja ocen potreb na ravni EU, da bi izboljšala zdajšnjo prakso. EU ponovno potrjuje, da je pri ocenjevanju potreb pomembno tesno sodelovanje z mednarodnimi partnerji. Za analizo globalnih potreb se je treba dogovoriti o primerni metodologiji in načelih načrtovanja. Temeljita ocena lokalnih potreb, zlasti v prvih fazah izbruha krize, se pridobi z ustrezno prisotnostjo in izkušnjami na terenu, zanesljivimi informacijami ter jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami. Skupine Združenih narodov za oceno in usklajevanje odpravljanja posledic naravnih nesreč (UNDAC) imajo osrednjo vlogo pri ocenjevanju na terenu, če so tja napotene. |
| --- | --- |

32.

Da bi zagotovili ustrezno, učinkovito, pravično in prožno dodeljevanje pomoči, je treba natančno oceniti potrebe na globalni in lokalni ravni. Ob upoštevanju obstoječih pobud si bo EU prizadevala za spodbujanje enotnega razumevanja ocen potreb na ravni EU, da bi izboljšala zdajšnjo prakso. EU ponovno potrjuje, da je pri ocenjevanju potreb pomembno tesno sodelovanje z mednarodnimi partnerji. Za analizo globalnih potreb se je treba dogovoriti o primerni metodologiji in načelih načrtovanja. Temeljita ocena lokalnih potreb, zlasti v prvih fazah izbruha krize, se pridobi z ustrezno prisotnostjo in izkušnjami na terenu, zanesljivimi informacijami ter jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami. Skupine Združenih narodov za oceno in usklajevanje odpravljanja posledic naravnih nesreč (UNDAC) imajo osrednjo vlogo pri ocenjevanju na terenu, če so tja napotene.

| 33. | EU potrjuje zavezanost zagotavljanju uravnoteženega odziva na različne krize, ki temelji na potrebah, vključno s pomočjo v dolgotrajnih krizah. Spregledanim krizam ali krizam, v katerih je posredovanje še posebej težavno in v katerih je splošni mednarodni humanitarni odziv neustrezen, mora EU nameniti posebno pozornost. Potrebe, ki so bile pri odzivanju na določene krize zapostavljene, bi morale biti prav tako deležne posebne pozornosti. |
| --- | --- |

33.

EU potrjuje zavezanost zagotavljanju uravnoteženega odziva na različne krize, ki temelji na potrebah, vključno s pomočjo v dolgotrajnih krizah. Spregledanim krizam ali krizam, v katerih je posredovanje še posebej težavno in v katerih je splošni mednarodni humanitarni odziv neustrezen, mora EU nameniti posebno pozornost. Potrebe, ki so bile pri odzivanju na določene krize zapostavljene, bi morale biti prav tako deležne posebne pozornosti.

| 34. | Na humanitarnem področju je nujna pomoč v hrani pomemben sestavni del kratkoročne strategije za humanitarni odziv, s katero se zadosti potrebam nezaščitenega prebivalstva. Zato mora zagotavljanje nujne pomoči v hrani temeljiti na natančni in pregledni oceni potreb z analizo najustreznejše kombinacije pomoči v hrani in pomoči v drugi obliki, pri tem pa je treba upoštevati tudi tveganje, da pride do motenj na trgu. Povezava pomoči v hrani in drugih oblik pomoči, namenjenih preživetju, pripomore k izboljšanju odpornosti prizadetega prebivalstva. |
| --- | --- |

34.

Na humanitarnem področju je nujna pomoč v hrani pomemben sestavni del kratkoročne strategije za humanitarni odziv, s katero se zadosti potrebam nezaščitenega prebivalstva. Zato mora zagotavljanje nujne pomoči v hrani temeljiti na natančni in pregledni oceni potreb z analizo najustreznejše kombinacije pomoči v hrani in pomoči v drugi obliki, pri tem pa je treba upoštevati tudi tveganje, da pride do motenj na trgu. Povezava pomoči v hrani in drugih oblik pomoči, namenjenih preživetju, pripomore k izboljšanju odpornosti prizadetega prebivalstva.

| 35. | Pomoč, med drugim tudi v hrani, bi morala – kadarkoli je mogoče, ne da bi pri tem prišlo do motenj na trgu – temeljiti na regionalnih virih in domačih javnih razpisih. S črpanjem pomoči iz takih virov in razpisov se je mogoče ne le izogniti dodatnim okoljskim in finančnim stroškom, pač pa tudi uporabiti lokalne zmogljivosti ter spodbuditi lokalno in regionalno gospodarstvo. Razmisliti bi bilo treba tudi o drugih oblikah pomoči, med drugim takih, ki ne vključujejo blaga (denimo denar in boni). |
| --- | --- |

35.

Pomoč, med drugim tudi v hrani, bi morala – kadarkoli je mogoče, ne da bi pri tem prišlo do motenj na trgu – temeljiti na regionalnih virih in domačih javnih razpisih. S črpanjem pomoči iz takih virov in razpisov se je mogoče ne le izogniti dodatnim okoljskim in finančnim stroškom, pač pa tudi uporabiti lokalne zmogljivosti ter spodbuditi lokalno in regionalno gospodarstvo. Razmisliti bi bilo treba tudi o drugih oblikah pomoči, med drugim takih, ki ne vključujejo blaga (denimo denar in boni).

| 36. | EU bo zagotovila, da se bodo obljube v zvezi s humanitarno pomočjo pravočasno udejanjile v zaveze in razdeljevanje pomoči ter jasno izhajale iz ocene potreb, pri čemer se bodo po potrebi prilagajale razvoju dogodkov. |
| --- | --- |

36.

EU bo zagotovila, da se bodo obljube v zvezi s humanitarno pomočjo pravočasno udejanjile v zaveze in razdeljevanje pomoči ter jasno izhajale iz ocene potreb, pri čemer se bodo po potrebi prilagajale razvoju dogodkov.

| 37. | Humanitarna pomoč mora temeljiti na oceni potreb, ne na posameznih ciljih. Vendar pa na svetovni ravni obstaja veliko pomanjkanje finančnih virov za odzivanje na današnje humanitarne potrebe. Pričakuje se, da bodo potrebe po humanitarni pomoči v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju še večje zaradi demografskih, političnih/varnostnih in okoljskih dejavnikov (vključno s podnebnimi spremembami). Zato bo za zadostitev humanitarnih potreb na mednarodni ravni verjetno treba zagotoviti več sredstev, med drugim z razširitvijo mreže donatorjev. |
| --- | --- |

37.

Humanitarna pomoč mora temeljiti na oceni potreb, ne na posameznih ciljih. Vendar pa na svetovni ravni obstaja veliko pomanjkanje finančnih virov za odzivanje na današnje humanitarne potrebe. Pričakuje se, da bodo potrebe po humanitarni pomoči v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju še večje zaradi demografskih, političnih/varnostnih in okoljskih dejavnikov (vključno s podnebnimi spremembami). Zato bo za zadostitev humanitarnih potreb na mednarodni ravni verjetno treba zagotoviti več sredstev, med drugim z razširitvijo mreže donatorjev.

| 38. | Skupaj EU že zdaj prispeva največji delež uradne mednarodne humanitarne pomoči. EU je že zdaj zavezana povečanju skupne uradne razvojne pomoči, iz katere se med drugim črpajo prispevki za humanitarno pomoč. EU namerava uresničiti zavezanost humanitarnemu odzivanju s sprostitvijo ustreznih sredstev, namenjenih humanitarni pomoči glede na ocenjene potrebe. V zvezi s tem bi bilo primerno oceniti ustreznost virov, ki so na voljo za humanitarno pomoč Evropske skupnosti, glede na njeno primerjalno prednost. Država članice bi morale razmisliti tudi o povečanju dvostranskih prispevkov za humanitarno pomoč v okviru povečanja skupne uradne razvojne pomoči. |
| --- | --- |

38.

Skupaj EU že zdaj prispeva največji delež uradne mednarodne humanitarne pomoči. EU je že zdaj zavezana povečanju skupne uradne razvojne pomoči, iz katere se med drugim črpajo prispevki za humanitarno pomoč. EU namerava uresničiti zavezanost humanitarnemu odzivanju s sprostitvijo ustreznih sredstev, namenjenih humanitarni pomoči glede na ocenjene potrebe. V zvezi s tem bi bilo primerno oceniti ustreznost virov, ki so na voljo za humanitarno pomoč Evropske skupnosti, glede na njeno primerjalno prednost. Država članice bi morale razmisliti tudi o povečanju dvostranskih prispevkov za humanitarno pomoč v okviru povečanja skupne uradne razvojne pomoči.

| 39. | Pri odzivanju na humanitarne potrebe je treba upoštevati posebej občutljive točke. Zato bo EU posebno pozornost namenila ženskam, otrokom, ostarelim, bolnim in invalidom ter njihovim posebnim potrebam. Strategije za zaščito pred spolnim nasiljem je treba vključiti v vse vidike humanitarne pomoči. |
| --- | --- |

39.

Pri odzivanju na humanitarne potrebe je treba upoštevati posebej občutljive točke. Zato bo EU posebno pozornost namenila ženskam, otrokom, ostarelim, bolnim in invalidom ter njihovim posebnim potrebam. Strategije za zaščito pred spolnim nasiljem je treba vključiti v vse vidike humanitarne pomoči.

3.3   Kakovost, učinkovitost in odgovornost (6)

| 40. | Hitrost in kakovost sta odločilnega pomena za učinkovito zagotavljanje humanitarne pomoči. Kot donatorji moramo zagotoviti, da je zagotovljena pomoč najboljša možna izbira in je primerna za predvideni namen. Zato bi morale humanitarne akcije potekati v skladu z mednarodno sprejetimi standardi in načeli. Ta so povzeta v „kodeksu ravnanja mednarodnega gibanja Rdečega križa in Rdečega polmeseca ter nevladnih organizacij pri pomoči v sili“ (7) in na splošni ravni vključena v „listino o humanitarni pomoči“. Obče priznani minimalni standardi, ki jih je treba spoštovati pri odzivanju na nesreče, so bili opredeljeni na splošno in po sektorjih, tudi v okviru projekta SPHERE (8). Ta načela za zagotovitev pomoči so skladna z mednarodno sprejetimi merili Odbora za razvojno pomoč pri OECD za ocenjevanje humanitarne pomoči (9). EU ugodno ocenjuje pripravo zakonov, predpisov in načel v zvezi z mednarodnim odzivom na nesreče. |
| --- | --- |

40.

Hitrost in kakovost sta odločilnega pomena za učinkovito zagotavljanje humanitarne pomoči. Kot donatorji moramo zagotoviti, da je zagotovljena pomoč najboljša možna izbira in je primerna za predvideni namen. Zato bi morale humanitarne akcije potekati v skladu z mednarodno sprejetimi standardi in načeli. Ta so povzeta v „kodeksu ravnanja mednarodnega gibanja Rdečega križa in Rdečega polmeseca ter nevladnih organizacij pri pomoči v sili“ (7) in na splošni ravni vključena v „listino o humanitarni pomoči“. Obče priznani minimalni standardi, ki jih je treba spoštovati pri odzivanju na nesreče, so bili opredeljeni na splošno in po sektorjih, tudi v okviru projekta SPHERE (8). Ta načela za zagotovitev pomoči so skladna z mednarodno sprejetimi merili Odbora za razvojno pomoč pri OECD za ocenjevanje humanitarne pomoči (9). EU ugodno ocenjuje pripravo zakonov, predpisov in načel v zvezi z mednarodnim odzivom na nesreče.

| 41. | EU popolnoma podpira ta načela, standarde in merila ocenjevanja, ki poleg pobude za dobro humanitarno donatorstvo tvorijo splošen okvir za zagotovitev kakovostnega pristopa k dodeljevanju humanitarne pomoči EU. |
| --- | --- |

41.

EU popolnoma podpira ta načela, standarde in merila ocenjevanja, ki poleg pobude za dobro humanitarno donatorstvo tvorijo splošen okvir za zagotovitev kakovostnega pristopa k dodeljevanju humanitarne pomoči EU.

| 42. | Politike v različnih sektorjih humanitarne pomoči, kot so zdravje, prehrana, voda in zdravstvo, pomoč, namenjena osnovnemu preživetju in zaščita, je treba prilagoditi okoliščinam in prejemnikom, da bi dosegli največji možni učinek. Načelo „ne škoditi“ je pri teh politikah in oblikah zagotavljanja pomoči najosnovnejša zahteva, kar pomeni tudi, da je treba celo pri kratkoročnem posredovanju v nujnih primerih že od začetka upoštevati vplive na okolje in druge dolgoročne vplive. |
| --- | --- |

42.

Politike v različnih sektorjih humanitarne pomoči, kot so zdravje, prehrana, voda in zdravstvo, pomoč, namenjena osnovnemu preživetju in zaščita, je treba prilagoditi okoliščinam in prejemnikom, da bi dosegli največji možni učinek. Načelo „ne škoditi“ je pri teh politikah in oblikah zagotavljanja pomoči najosnovnejša zahteva, kar pomeni tudi, da je treba celo pri kratkoročnem posredovanju v nujnih primerih že od začetka upoštevati vplive na okolje in druge dolgoročne vplive.

| 43. | Odgovornost pri humanitarni pomoči pomeni odgovornost do evropskih državljanov za dobro porabo javnih sredstev in tudi odgovornost do ljudi v stiski v državah, ki jih je prizadela humanitarna kriza, da se zagotovi pomoč, ustrezno prilagojena razmeram, in sicer na tak način, da se povečajo možnosti za obnovo. |
| --- | --- |

43.

Odgovornost pri humanitarni pomoči pomeni odgovornost do evropskih državljanov za dobro porabo javnih sredstev in tudi odgovornost do ljudi v stiski v državah, ki jih je prizadela humanitarna kriza, da se zagotovi pomoč, ustrezno prilagojena razmeram, in sicer na tak način, da se povečajo možnosti za obnovo.

| 44. | Kvalitativni vložek in kazalniki uspešnosti, kriteriji stroškovne učinkovitosti (npr. režijski stroški v razmerju s pomočjo, dodeljeno prejemnikom) in – kolikor je to mogoče – sodelovanje z lokalnim prebivalstvom na različnih stopnjah izvajanja programov pomoči, zlasti v daljših krizah, so elementi, ki jih bo Evropska unija podrobno preučila. |
| --- | --- |

44.

Kvalitativni vložek in kazalniki uspešnosti, kriteriji stroškovne učinkovitosti (npr. režijski stroški v razmerju s pomočjo, dodeljeno prejemnikom) in – kolikor je to mogoče – sodelovanje z lokalnim prebivalstvom na različnih stopnjah izvajanja programov pomoči, zlasti v daljših krizah, so elementi, ki jih bo Evropska unija podrobno preučila.

| 45. | Odgovornost do prejemnikov pomoči zavezuje vse, ki pomoč zagotavljajo, da pri delu spoštujejo standarde kakovosti, načela, politike in smernice, ter spodbujajo dejavnosti usposabljanja in krepitve zmogljivosti, s katerimi se zagotovi sodelovanje prejemnikov pomoči. Za kakovosten pristop so potrebni zanesljivi partnerji, kar se zagotovi z uporabo meril za oceno ustreznosti partnerjev in spremljanjem učinkovitosti med izvajanjem dejavnosti. Partnerji bi morali biti sposobni dati taka kakovostna zagotovila ob upoštevanju njihove velikosti in specializiranosti. |
| --- | --- |

45.

Odgovornost do prejemnikov pomoči zavezuje vse, ki pomoč zagotavljajo, da pri delu spoštujejo standarde kakovosti, načela, politike in smernice, ter spodbujajo dejavnosti usposabljanja in krepitve zmogljivosti, s katerimi se zagotovi sodelovanje prejemnikov pomoči. Za kakovosten pristop so potrebni zanesljivi partnerji, kar se zagotovi z uporabo meril za oceno ustreznosti partnerjev in spremljanjem učinkovitosti med izvajanjem dejavnosti. Partnerji bi morali biti sposobni dati taka kakovostna zagotovila ob upoštevanju njihove velikosti in specializiranosti.

| 46. | Med ukrepe za prevzem odgovornosti torej spadajo finančni nadzor in poročanje o humanitarnih akcijah, ovrednotenje in merjenje rezultatov ter učinkovitost, stroškovna analiza in analiza vpliva različnih možnosti za odziv, zagotavljanje kakovosti, preglednost, sodelovanje pri pomoči in komunikacija. |
| --- | --- |

46.

Med ukrepe za prevzem odgovornosti torej spadajo finančni nadzor in poročanje o humanitarnih akcijah, ovrednotenje in merjenje rezultatov ter učinkovitost, stroškovna analiza in analiza vpliva različnih možnosti za odziv, zagotavljanje kakovosti, preglednost, sodelovanje pri pomoči in komunikacija.

| 47. | Redno ocenjevanje in naknadna izmenjava pridobljenih izkušenj, s katerima se preuči odziv na posamezne krize, sta pomembna dejavnika pri izboljšanju učinkovitosti humanitarne pomoči. EU bi lahko uspešno sodelovala pri obeh skupnih metodah in pri izmenjavi informacij o ovrednotenju, ki ga je izvedel vsak posamezni donator. EU bo zato izmenjala informacije o načrtovanju ovrednotenja, rezultatih in odzivih – tudi o kakovosti partnerstva – in uvedla izmenjavo pridobljenih izkušenj pri odzivanju na večje krize, pri katerem sodeluje več donatorjev. EU bi morala skupaj redno (po možnosti vsako leto) pregledati celotno humanitarno pomoč, ki jo zagotovi. |
| --- | --- |

47.

Redno ocenjevanje in naknadna izmenjava pridobljenih izkušenj, s katerima se preuči odziv na posamezne krize, sta pomembna dejavnika pri izboljšanju učinkovitosti humanitarne pomoči. EU bi lahko uspešno sodelovala pri obeh skupnih metodah in pri izmenjavi informacij o ovrednotenju, ki ga je izvedel vsak posamezni donator. EU bo zato izmenjala informacije o načrtovanju ovrednotenja, rezultatih in odzivih – tudi o kakovosti partnerstva – in uvedla izmenjavo pridobljenih izkušenj pri odzivanju na večje krize, pri katerem sodeluje več donatorjev. EU bi morala skupaj redno (po možnosti vsako leto) pregledati celotno humanitarno pomoč, ki jo zagotovi.

3.4   Raznolikost in kakovost pri partnerstvu

| 48. | Pri podpori lokalnih zmogljivostih je hiter in učinkovit odziv na humanitarne krize odvisen od prisotnosti partnerjev na terenu, predvsem civilne družbe in pooblaščenih mednarodnih organizacij, ki so legitimni, strokovni in imajo dovolj sredstev za to, da se spopadejo z določenimi vidiki krize. |
| --- | --- |

48.

Pri podpori lokalnih zmogljivostih je hiter in učinkovit odziv na humanitarne krize odvisen od prisotnosti partnerjev na terenu, predvsem civilne družbe in pooblaščenih mednarodnih organizacij, ki so legitimni, strokovni in imajo dovolj sredstev za to, da se spopadejo z določenimi vidiki krize.

| 49. | Združeni narodi in agencije za zagotovitev pomoči so jedro mednarodnega humanitarnega sistema, saj postavljajo norme ter so koordinatorji in pomembni darovalci humanitarne pomoči. Podobno ima Mednarodni odbor Rdečega križa poseben mandat, podeljen z mednarodnimi pogodbami, in je pogosto – zlasti v konfliktnih situacijah – eden redkih partnerjev (včasih edini), ki ima dostop in zato lahko nudi zaščito in zagotovi humanitarno pomoč. Nacionalna društva Rdečega križa in Rdečega polmeseca (ob podpori Mednarodne zveze Rdečega križa in Rdečega polmeseca) so zlasti močno zakoreninjena v lokalnih skupnostih so pogosto v najboljšem položaju za takojšnji odziv na naravne nesreče. Nevladne organizacije so bistvene za humanitarni odziv, saj zaradi svoje prisotnosti na terenu in prožnosti, pogosto pa tudi specializiranosti, zagotavljajo večino mednarodne humanitarne pomoči. Prav tako so tudi neposredni izraz aktivnega državljanstva, ki služi humanitarnemu namenu. |
| --- | --- |

49.

Združeni narodi in agencije za zagotovitev pomoči so jedro mednarodnega humanitarnega sistema, saj postavljajo norme ter so koordinatorji in pomembni darovalci humanitarne pomoči. Podobno ima Mednarodni odbor Rdečega križa poseben mandat, podeljen z mednarodnimi pogodbami, in je pogosto – zlasti v konfliktnih situacijah – eden redkih partnerjev (včasih edini), ki ima dostop in zato lahko nudi zaščito in zagotovi humanitarno pomoč. Nacionalna društva Rdečega križa in Rdečega polmeseca (ob podpori Mednarodne zveze Rdečega križa in Rdečega polmeseca) so zlasti močno zakoreninjena v lokalnih skupnostih so pogosto v najboljšem položaju za takojšnji odziv na naravne nesreče. Nevladne organizacije so bistvene za humanitarni odziv, saj zaradi svoje prisotnosti na terenu in prožnosti, pogosto pa tudi specializiranosti, zagotavljajo večino mednarodne humanitarne pomoči. Prav tako so tudi neposredni izraz aktivnega državljanstva, ki služi humanitarnemu namenu.

| 50. | EU poudarja, da je s tem neločljivo povezana podpora pluralnosti partnerjev pri izvajanju – ZN, Rdeči križ/Rdeči polmesec in nevladne organizacije – in priznava, da ima vsak od njih primerljive prednosti pri odzivu na določene razmere ali okoliščine. Vendar pa se EU zaveda tudi potrebe po tesnem sodelovanju, skladnosti in dopolnjevanju med partnerji pri izvajanju na terenu. |
| --- | --- |

50.

EU poudarja, da je s tem neločljivo povezana podpora pluralnosti partnerjev pri izvajanju – ZN, Rdeči križ/Rdeči polmesec in nevladne organizacije – in priznava, da ima vsak od njih primerljive prednosti pri odzivu na določene razmere ali okoliščine. Vendar pa se EU zaveda tudi potrebe po tesnem sodelovanju, skladnosti in dopolnjevanju med partnerji pri izvajanju na terenu.

| 51. | Na ravni EU in mednarodni ravni obstajajo različne metode za izbiro in zagotavljanje kakovostnih izvedbenih partnerjev za dodeljevanje humanitarne pomoči. Merila donatorjev EU za izbiro izvedbenih partnerjev so med drugim profesionalnost in vodstvene zmogljivosti, zmožnost odziva na določeno potrebo (tehnične in logistične zmogljivosti, vključno s prisotnostjo in dostopom), spoštovanje humanitarnih načel in mednarodnega prava ter mednarodnih kodeksov ravnanja, smernic in najboljše prakse pri zagotavljanju pomoči, strokovno znanje ali mandat, stroškovna učinkovitost, lokalno partnerstvo in izkušnje z izvajanjem, pripravljenost na sodelovanje pri usklajevalnih dejavnostih za dosego splošne operativne učinkovitosti, odgovornost, med drugim tudi pregledno poročanje o rezultatih, in kakovost zmožnosti izvajanja, vključno z dobrim finančnim poslovodenjem. Zaradi različnih tradicij si bodo države članice in Komisija izmenjale informacije o načinu izbire izvedbenih partnerjev. |
| --- | --- |

51.

Na ravni EU in mednarodni ravni obstajajo različne metode za izbiro in zagotavljanje kakovostnih izvedbenih partnerjev za dodeljevanje humanitarne pomoči. Merila donatorjev EU za izbiro izvedbenih partnerjev so med drugim profesionalnost in vodstvene zmogljivosti, zmožnost odziva na določeno potrebo (tehnične in logistične zmogljivosti, vključno s prisotnostjo in dostopom), spoštovanje humanitarnih načel in mednarodnega prava ter mednarodnih kodeksov ravnanja, smernic in najboljše prakse pri zagotavljanju pomoči, strokovno znanje ali mandat, stroškovna učinkovitost, lokalno partnerstvo in izkušnje z izvajanjem, pripravljenost na sodelovanje pri usklajevalnih dejavnostih za dosego splošne operativne učinkovitosti, odgovornost, med drugim tudi pregledno poročanje o rezultatih, in kakovost zmožnosti izvajanja, vključno z dobrim finančnim poslovodenjem. Zaradi različnih tradicij si bodo države članice in Komisija izmenjale informacije o načinu izbire izvedbenih partnerjev.

| 52. | Za dodelitev pomoči so predpisani posebni upravni postopki, ki se med donatorji razlikujejo. Vsi donatorji EU bodo skušali oblikovati kar najbolj prožne sisteme in postopke – kolikor je mogoče – racionalizirati, da bi zmanjšali upravno obremenitev izvajalskih organizacij ter hkrati zagotovili kakovostna partnerstva in veliko odgovornost pri zagotavljanju pomoči. |
| --- | --- |

52.

Za dodelitev pomoči so predpisani posebni upravni postopki, ki se med donatorji razlikujejo. Vsi donatorji EU bodo skušali oblikovati kar najbolj prožne sisteme in postopke – kolikor je mogoče – racionalizirati, da bi zmanjšali upravno obremenitev izvajalskih organizacij ter hkrati zagotovili kakovostna partnerstva in veliko odgovornost pri zagotavljanju pomoči.

| 53. | Odziv lokalnega prebivalstva na reševanje humanitarne krize je ključnega pomena. Lokalni akterji so prvi na kraju dogodka, ko pride do katastrofe, in so vedno bolj jedro humanitarnega odziva v zahtevnih razmerah. EU bo preučila, kako lahko najbolje podpre dejavnosti izgradnje zmogljivosti za trajnostno povečanje lokalnega odziva na nesreče in spodbudi izvedbene partnerje, naj podpirajo partnerstva z lokalnimi organizacijami v prizadetih skupnostih. |
| --- | --- |

53.

Odziv lokalnega prebivalstva na reševanje humanitarne krize je ključnega pomena. Lokalni akterji so prvi na kraju dogodka, ko pride do katastrofe, in so vedno bolj jedro humanitarnega odziva v zahtevnih razmerah. EU bo preučila, kako lahko najbolje podpre dejavnosti izgradnje zmogljivosti za trajnostno povečanje lokalnega odziva na nesreče in spodbudi izvedbene partnerje, naj podpirajo partnerstva z lokalnimi organizacijami v prizadetih skupnostih.

3.5   Zmogljivost in hiter odziv

| 54. | Znotraj EU že obstajajo različne zmogljivosti za hitro napotitev specialističnih enot in hitro razpošiljanje humanitarne pomoči in drugih osnovnih potrebščin. EU se skuša izogniti podvajanju in si zato vztrajno prizadeva odpraviti vrzeli glede zmogljivosti v sedanjih sistemih, da bi tako podprla mednarodno prizadevanje, zlasti različna regionalna logistična središča. |
| --- | --- |

54.

Znotraj EU že obstajajo različne zmogljivosti za hitro napotitev specialističnih enot in hitro razpošiljanje humanitarne pomoči in drugih osnovnih potrebščin. EU se skuša izogniti podvajanju in si zato vztrajno prizadeva odpraviti vrzeli glede zmogljivosti v sedanjih sistemih, da bi tako podprla mednarodno prizadevanje, zlasti različna regionalna logistična središča.

| 55. | EU bo v sodelovanju s širšo humanitarno skupnostjo preučila, kako bi lahko s skupnim delovanjem na podlagi obstoječih primerljivih prednosti izboljšali hiter odziv na humanitarno krizo. Skušala bo podpreti mednarodno prizadevanje za določitev in odpravo ugotovljenih vrzeli pri odzivu, kot so vrzeli v zvezi z mednarodnim usklajevanjem logistike, transporta, komunikacij in priprav za povečanje zmogljivosti za hiter odziv na nesrečo. Podpirala bo dostopnost skupnih humanitarnih storitev širokemu krogu partnerjev. |
| --- | --- |

55.

EU bo v sodelovanju s širšo humanitarno skupnostjo preučila, kako bi lahko s skupnim delovanjem na podlagi obstoječih primerljivih prednosti izboljšali hiter odziv na humanitarno krizo. Skušala bo podpreti mednarodno prizadevanje za določitev in odpravo ugotovljenih vrzeli pri odzivu, kot so vrzeli v zvezi z mednarodnim usklajevanjem logistike, transporta, komunikacij in priprav za povečanje zmogljivosti za hiter odziv na nesrečo. Podpirala bo dostopnost skupnih humanitarnih storitev širokemu krogu partnerjev.

| 56. | Najprej bo EU pregledno in dosledno opredelila ter primerjala vse elemente svojih trenutnih zmogljivosti in tako skušala pripraviti pregled sedanjih in potencialnih zmogljivosti ter najučinkovitejšega načina za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

56.

Najprej bo EU pregledno in dosledno opredelila ter primerjala vse elemente svojih trenutnih zmogljivosti in tako skušala pripraviti pregled sedanjih in potencialnih zmogljivosti ter najučinkovitejšega načina za njihovo uporabo.

3.6   Uporaba virov in zmogljivosti civilne zaščite in vojske

| 57. | Uporaba virov civilne zaščite in vojske v odziv na humanitarne razmere mora biti skladna s smernicami o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev v zahtevnih izrednih razmerah (10) in smernicami o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri mednarodni pomoči ob nesrečah, ki so bile sprejete v Oslu (11), predvsem zaradi spoštovanja humanitarnih načel nevtralnosti, človečnosti, nepristranskosti in neodvisnosti. EU bo spodbujala enotno razumevanje teh smernic. Spodbujala pa bo tudi skupno usposabljanje o mednarodnem pravu in temeljnih humanitarnih načelih. |
| --- | --- |

57.

Uporaba virov civilne zaščite in vojske v odziv na humanitarne razmere mora biti skladna s smernicami o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev v zahtevnih izrednih razmerah (10) in smernicami o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri mednarodni pomoči ob nesrečah, ki so bile sprejete v Oslu (11), predvsem zaradi spoštovanja humanitarnih načel nevtralnosti, človečnosti, nepristranskosti in neodvisnosti. EU bo spodbujala enotno razumevanje teh smernic. Spodbujala pa bo tudi skupno usposabljanje o mednarodnem pravu in temeljnih humanitarnih načelih.

Civilna zaščita (12)

| 58. | Pri zagotavljanju evropske humanitarne pomoči se lahko uporabljajo različni instrumenti Skupnosti in držav članic, tudi sredstva civilne zaščite, ki vključujejo široko paleto državnih in nedržavnih sredstev. Ta sredstva so pri zagotavljanju humanitarne pomoči v tretjih državah običajno pod civilno upravo, načeloma pa se razporedijo samo na uradno zahtevo prizadete države. Sredstva se razporedijo bilateralno prek ZN ali prek centra za spremljanje in obveščanje (MIC) v okviru mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite. Države članice vedno pogosteje uporabljajo svoje zmogljivosti civilne zaščite v odzivih na nesreče v tretjih državah, predvsem pri odzivanju na naravne nesreče ter izredne tehnološke oziroma ekološke razmere. Pri razporejanju/uporabi virov civilne zaščite v kateri koli humanitarni krizi bi bilo treba upoštevati potrebe, humanitarno pomoč pa bi morali ti viri dopolnjevati in biti skladni z njo. Zato je izjemno pomembno, da so različni evropski akterji in instrumenti ustrezno usklajeni, ter da se spoštuje splošna usklajevalna vloga ZN. Na ravni EU je pri uporabi virov civilne zaščite v okviru mehanizma potrebno tesno sodelovanje s predsedstvom. Osebje civilne zaščite, razporejeno za humanitarne namene, mora biti vedno neoboroženo. |
| --- | --- |

58.

Pri zagotavljanju evropske humanitarne pomoči se lahko uporabljajo različni instrumenti Skupnosti in držav članic, tudi sredstva civilne zaščite, ki vključujejo široko paleto državnih in nedržavnih sredstev. Ta sredstva so pri zagotavljanju humanitarne pomoči v tretjih državah običajno pod civilno upravo, načeloma pa se razporedijo samo na uradno zahtevo prizadete države. Sredstva se razporedijo bilateralno prek ZN ali prek centra za spremljanje in obveščanje (MIC) v okviru mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite. Države članice vedno pogosteje uporabljajo svoje zmogljivosti civilne zaščite v odzivih na nesreče v tretjih državah, predvsem pri odzivanju na naravne nesreče ter izredne tehnološke oziroma ekološke razmere. Pri razporejanju/uporabi virov civilne zaščite v kateri koli humanitarni krizi bi bilo treba upoštevati potrebe, humanitarno pomoč pa bi morali ti viri dopolnjevati in biti skladni z njo. Zato je izjemno pomembno, da so različni evropski akterji in instrumenti ustrezno usklajeni, ter da se spoštuje splošna usklajevalna vloga ZN. Na ravni EU je pri uporabi virov civilne zaščite v okviru mehanizma potrebno tesno sodelovanje s predsedstvom. Osebje civilne zaščite, razporejeno za humanitarne namene, mora biti vedno neoboroženo.

| 59. | Pri naravnih nesrečah ter v izrednih tehnoloških in ekoloških razmerah lahko viri civilne zaščite pomembno prispevajo k humanitarnim akcijam, ki temeljijo na oceni humanitarnih potreb in njihovih morebitnih prednosti v smislu hitrosti, strokovnega znanja, učinkovitosti in uspešnosti, zlasti v začetni fazi odziva na nesreče. |
| --- | --- |

59.

Pri naravnih nesrečah ter v izrednih tehnoloških in ekoloških razmerah lahko viri civilne zaščite pomembno prispevajo k humanitarnim akcijam, ki temeljijo na oceni humanitarnih potreb in njihovih morebitnih prednosti v smislu hitrosti, strokovnega znanja, učinkovitosti in uspešnosti, zlasti v začetni fazi odziva na nesreče.

| 60. | V zahtevnih izrednih razmerah bi se morala sredstva civilne zaščite uporabiti le v izjemnih primerih. Uporaba teh sredstev v zahtevnih izrednih in nestabilnih razmerah je še posebej kočljiva in občutljiva, saj utegne ogroziti nevtralnost in nepristranskost pomoči. To pa utegne humanitarne delavce in prizadeto prebivalstvo izpostaviti napadom sprtih strani ter bi lahko humanitarnim delavcem onemogočilo dostop do prizadetega prebivalstva v trenutnih in tudi prihodnjih izrednih razmerah. To tveganje je treba skrbno pretehtati glede na nujnost potreb prebivalstva in potrebe po vključitvi civilne zaščite. |
| --- | --- |

60.

V zahtevnih izrednih razmerah bi se morala sredstva civilne zaščite uporabiti le v izjemnih primerih. Uporaba teh sredstev v zahtevnih izrednih in nestabilnih razmerah je še posebej kočljiva in občutljiva, saj utegne ogroziti nevtralnost in nepristranskost pomoči. To pa utegne humanitarne delavce in prizadeto prebivalstvo izpostaviti napadom sprtih strani ter bi lahko humanitarnim delavcem onemogočilo dostop do prizadetega prebivalstva v trenutnih in tudi prihodnjih izrednih razmerah. To tveganje je treba skrbno pretehtati glede na nujnost potreb prebivalstva in potrebe po vključitvi civilne zaščite.

Vojaška sredstva

| 61. | V zelo specifičnih okoliščinah se lahko pri zagotavljanju humanitarne pomoči uporabi vojaška sredstva, in sicer zlasti za logistično in infrastrukturno podporo pri naravnih nesrečah. EU je razvila splošni okvir za uporabo vojaških zmogljivosti ali prevoznih sredstev držav članic, ki jih najame vojska, in instrumentov usklajevanja EVOP za podporo EU pri odzivanju na nesreče (13). Uvedeni so bili standardni operativni postopki. EU je uvedla tudi ukrepe za vojaško podporo ukrepom EU za odzivanje na nesreče (opredelitev in usklajevanje razpoložljivih sredstev in zmogljivosti) (14). Da se meja med vojaškimi operacijami in humanitarno pomočjo ne bi zabrisala, se morajo vojaška sredstva in zmogljivosti uporabiti samo v zelo posebnih okoliščinah v podporo humanitarnim reševalnim akcijam kot „zadnja možnost“, tj. če ni na voljo nobene primerljive alternative na civilnem področju in se lahko ključnim humanitarnim potrebam zadosti samo z vojaškimi sredstvi, ki so edinstvene v smislu zmogljivosti in razpoložljivosti. |
| --- | --- |

61.

V zelo specifičnih okoliščinah se lahko pri zagotavljanju humanitarne pomoči uporabi vojaška sredstva, in sicer zlasti za logistično in infrastrukturno podporo pri naravnih nesrečah. EU je razvila splošni okvir za uporabo vojaških zmogljivosti ali prevoznih sredstev držav članic, ki jih najame vojska, in instrumentov usklajevanja EVOP za podporo EU pri odzivanju na nesreče (13). Uvedeni so bili standardni operativni postopki. EU je uvedla tudi ukrepe za vojaško podporo ukrepom EU za odzivanje na nesreče (opredelitev in usklajevanje razpoložljivih sredstev in zmogljivosti) (14). Da se meja med vojaškimi operacijami in humanitarno pomočjo ne bi zabrisala, se morajo vojaška sredstva in zmogljivosti uporabiti samo v zelo posebnih okoliščinah v podporo humanitarnim reševalnim akcijam kot „zadnja možnost“, tj. če ni na voljo nobene primerljive alternative na civilnem področju in se lahko ključnim humanitarnim potrebam zadosti samo z vojaškimi sredstvi, ki so edinstvene v smislu zmogljivosti in razpoložljivosti.

| 62. | Če se vojaška sredstva ali zmogljivosti razporedijo v takih okoliščinah, je treba spoštovati primarno pristojnost ustreznih organov prizadete države; prav tako pa je treba spoštovati tudi splošno vlogo in odgovornost Združenih narodov pri usklajevanju mednarodne pomoči ob nesrečah v tretjih državah. |
| --- | --- |

62.

Če se vojaška sredstva ali zmogljivosti razporedijo v takih okoliščinah, je treba spoštovati primarno pristojnost ustreznih organov prizadete države; prav tako pa je treba spoštovati tudi splošno vlogo in odgovornost Združenih narodov pri usklajevanju mednarodne pomoči ob nesrečah v tretjih državah.

| 63. | EU ponovno poudarja, da morajo humanitarne operacije, v katerih se uporabijo vojaška sredstva, ohraniti svojo civilno naravo in značaj. To pomeni, da vojaška sredstva nadzoruje vojska, celotna humanitarna operacija pa mora ostati v splošni pristojnosti in nadzorom pristojne humanitarne organizacije, zlasti OCHA in humanitarnega koordinatorja (s splošno odgovornostjo za zagotavljanje pomoči). Iz tega pa ne izhaja, da so vojaška sredstva na kakršen koli način pod civilno upravo oziroma nadzorom. |
| --- | --- |

63.

EU ponovno poudarja, da morajo humanitarne operacije, v katerih se uporabijo vojaška sredstva, ohraniti svojo civilno naravo in značaj. To pomeni, da vojaška sredstva nadzoruje vojska, celotna humanitarna operacija pa mora ostati v splošni pristojnosti in nadzorom pristojne humanitarne organizacije, zlasti OCHA in humanitarnega koordinatorja (s splošno odgovornostjo za zagotavljanje pomoči). Iz tega pa ne izhaja, da so vojaška sredstva na kakršen koli način pod civilno upravo oziroma nadzorom.

| 64. | EU meni, da je civilno-vojaško usklajevanje (kot bistveno vzajemno delovanje med civilnimi/humanitarnimi in vojaškimi akterji v izrednih humanitarnih razmerah) ključnega pomena za varstvo in uveljavljanje humanitarnih načel. Usklajevanje spodbujajo dialogi, povezave in skupno usposabljanje. |
| --- | --- |

64.

EU meni, da je civilno-vojaško usklajevanje (kot bistveno vzajemno delovanje med civilnimi/humanitarnimi in vojaškimi akterji v izrednih humanitarnih razmerah) ključnega pomena za varstvo in uveljavljanje humanitarnih načel. Usklajevanje spodbujajo dialogi, povezave in skupno usposabljanje.

| 65. | EU se zavzema, da bi se vojaška ali s strani vojske najeta prevozna sredstva in/ali druge zmogljivosti za humanitarne akcije, ki rešujejo življenja, prizadetim državam ali humanitarnemu akterju-prejemiku zagotovila brezplačno. EU spodbuja vztrajno prizadevanje humanitarnih in vojaških akterjev, da bi se izboljšala vzajemno razumevanje in spoštovanje mandatov ter vlog in bi se potencialni pristopi v odzivanju na nesreče povezali. Zato se EU zavzema za razporeditev – kjer je to potrebno in primerno – civilno-vojaških častnikov za zvezo, ki bi spodbujali civilno-vojaško usklajevanje in pri tem dejavno sodelovali. |
| --- | --- |

65.

EU se zavzema, da bi se vojaška ali s strani vojske najeta prevozna sredstva in/ali druge zmogljivosti za humanitarne akcije, ki rešujejo življenja, prizadetim državam ali humanitarnemu akterju-prejemiku zagotovila brezplačno. EU spodbuja vztrajno prizadevanje humanitarnih in vojaških akterjev, da bi se izboljšala vzajemno razumevanje in spoštovanje mandatov ter vlog in bi se potencialni pristopi v odzivanju na nesreče povezali. Zato se EU zavzema za razporeditev – kjer je to potrebno in primerno – civilno-vojaških častnikov za zvezo, ki bi spodbujali civilno-vojaško usklajevanje in pri tem dejavno sodelovali.

4.   Mednarodna humanitarna akcija

| 66. | Za humanitarne akcije je skupaj odgovorna mednarodna skupnost, ki vključuje številne različne organizacije, vlade, lokalne skupnosti in posameznike. Podpreti izgradnjo skupne globalne zmogljivosti za odziv na humanitarne krize je eno temeljih načel pristopa EU. EU se zavezuje, da pri tem ne bo prišlo do prekrivanja z obstoječimi mednarodnimi mehanizmi. |
| --- | --- |

66.

Za humanitarne akcije je skupaj odgovorna mednarodna skupnost, ki vključuje številne različne organizacije, vlade, lokalne skupnosti in posameznike. Podpreti izgradnjo skupne globalne zmogljivosti za odziv na humanitarne krize je eno temeljih načel pristopa EU. EU se zavezuje, da pri tem ne bo prišlo do prekrivanja z obstoječimi mednarodnimi mehanizmi.

| 67. | V zadnjih letih se je prizadevanje za zagotovitev ustrezne celotne humanitarne pomoči okrepilo, in sicer s pomočjo reform humanitarnega sistema, ki jih v sodelovanju z ostalimi humanitarnimi akterji in donatorji izvajajo ZN. EU ponovno poudarja, da odločno podpira reformo humanitarnega sistema, da bi se ljudem v stiski zagotovila ustreznejša pomoč. |
| --- | --- |

67.

V zadnjih letih se je prizadevanje za zagotovitev ustrezne celotne humanitarne pomoči okrepilo, in sicer s pomočjo reform humanitarnega sistema, ki jih v sodelovanju z ostalimi humanitarnimi akterji in donatorji izvajajo ZN. EU ponovno poudarja, da odločno podpira reformo humanitarnega sistema, da bi se ljudem v stiski zagotovila ustreznejša pomoč.

| 68. | Ena pomembnih nalog je povečati skupni obseg financiranja humanitarnih akcij, da bi lahko zadostili naraščajočim potrebam. EU podpira povečanje predvidljivosti in prožnosti financiranja humanitarne pomoči z večstranskimi in neposrednimi (dvostranskimi) mehanizmi; vsak ima namreč primerljive prednosti. V ta namen so bili vzpostavljeni novi finančni mehanizmi, in sicer zlasti osrednji sklad ZN za odziv na izredne razmere (Central Emergency Response Fund – CERF) in skupni humanitarni skladi (15). EU ugodno ocenjuje te nove mehanizme in meni, da koristno dopolnjujejo vrsto razpoložljivih finančnih instrumentov. Poudarja, da bi morali prispevki v CERF dopolnjevati sedanje obveznosti (16), ne pa nadomestiti neposredne finančne podpore, ki je na voljo drugim humanitarnim operacijam in vsem izvedbenim partnerjem. |
| --- | --- |

68.

Ena pomembnih nalog je povečati skupni obseg financiranja humanitarnih akcij, da bi lahko zadostili naraščajočim potrebam. EU podpira povečanje predvidljivosti in prožnosti financiranja humanitarne pomoči z večstranskimi in neposrednimi (dvostranskimi) mehanizmi; vsak ima namreč primerljive prednosti. V ta namen so bili vzpostavljeni novi finančni mehanizmi, in sicer zlasti osrednji sklad ZN za odziv na izredne razmere (Central Emergency Response Fund – CERF) in skupni humanitarni skladi (15). EU ugodno ocenjuje te nove mehanizme in meni, da koristno dopolnjujejo vrsto razpoložljivih finančnih instrumentov. Poudarja, da bi morali prispevki v CERF dopolnjevati sedanje obveznosti (16), ne pa nadomestiti neposredne finančne podpore, ki je na voljo drugim humanitarnim operacijam in vsem izvedbenim partnerjem.

| 69. | EU ugodno ocenjuje pozornost, ki jo ZN namenja „krizam, za katere primanjkuje sredstev“, in sicer s posebno vejo osrednjega sklada za odziv na izredne razmere, s katero skuša takšnim krizam nameniti dodatna sredstva (predvsem če te ustrezajo „pozabljenim krizam“) (17); poleg tega pa opozarja na pomembnost preglednega dodeljevanja finančnih sredstev iz omenjenega sklada (CERF) in dodeljevanja teh sredstev na podlagi potreb. |
| --- | --- |

69.

EU ugodno ocenjuje pozornost, ki jo ZN namenja „krizam, za katere primanjkuje sredstev“, in sicer s posebno vejo osrednjega sklada za odziv na izredne razmere, s katero skuša takšnim krizam nameniti dodatna sredstva (predvsem če te ustrezajo „pozabljenim krizam“) (17); poleg tega pa opozarja na pomembnost preglednega dodeljevanja finančnih sredstev iz omenjenega sklada (CERF) in dodeljevanja teh sredstev na podlagi potreb.

| 70. | Da bi se izboljšal svetovni odziv na humanitarne krize, se veliko pozornost namenja tudi prizadevanju za zagotovitev boljše povezanosti in skladnosti različnih akterjev, jasni prednostni določitvi in opredelitvi vrzeli pri odzivanju z uporabo „področnega pristopa“ (18) ter krepitvi sistema humanitarnih koordinatorjev. EU ta prizadevanja popolnoma podpira ter opozarja, da morajo biti vanje vključeni vsi humanitarni akterji; prizadevati pa bi si morali za boljšo zagotovitev humanitarne pomoči na kraju samem ljudem, ki jo najbolj potrebujejo. |
| --- | --- |

70.

Da bi se izboljšal svetovni odziv na humanitarne krize, se veliko pozornost namenja tudi prizadevanju za zagotovitev boljše povezanosti in skladnosti različnih akterjev, jasni prednostni določitvi in opredelitvi vrzeli pri odzivanju z uporabo „področnega pristopa“ (18) ter krepitvi sistema humanitarnih koordinatorjev. EU ta prizadevanja popolnoma podpira ter opozarja, da morajo biti vanje vključeni vsi humanitarni akterji; prizadevati pa bi si morali za boljšo zagotovitev humanitarne pomoči na kraju samem ljudem, ki jo najbolj potrebujejo.

| 71. | Poleg prizadevanj v EU na področju humanitarne pomoči pa se EU popolnoma zaveda, da je treba okrepiti tesno sodelovanje z drugimi pri vprašanjih dobrega donatorstva in učinkovite humanitarne pomoči ter posredovanja. EU ponovno potrjuje, da bi morala biti ta prizadevanja določena v obsežnejših mednarodnih pristopih temeljiti na teh prizadevanjih, pri čemer bi imela UN-OCHA osrednjo usklajevalno vlogo. Resolucija Generalne skupščine ZN št. 42/182 ostaja v tem smislu še naprej vodilo. |
| --- | --- |

71.

Poleg prizadevanj v EU na področju humanitarne pomoči pa se EU popolnoma zaveda, da je treba okrepiti tesno sodelovanje z drugimi pri vprašanjih dobrega donatorstva in učinkovite humanitarne pomoči ter posredovanja. EU ponovno potrjuje, da bi morala biti ta prizadevanja določena v obsežnejših mednarodnih pristopih temeljiti na teh prizadevanjih, pri čemer bi imela UN-OCHA osrednjo usklajevalno vlogo. Resolucija Generalne skupščine ZN št. 42/182 ostaja v tem smislu še naprej vodilo.

| 72. | EU se zaveda, da njen prispevek – kot unija tradicionalnih (vladnih) donatorjev humanitarne pomoči – predstavlja le majhen del skupne solidarnosti in človekoljubnosti, ki ju tako pogosto izražajo zasebni donatorji, ter širšo družino ali skupinsko podporo ljudem v stiski. Razširitev baze vladnih donatorjev bi lahko močno prispevala k zadostitvi vedno večjih humanitarnih potreb. Vse oblike humanitarne pomoči bi bilo treba zagotoviti v skladu s humanitarnimi načeli. Pomembno je, da donatorji o svojih prispevkih humanitarne pomoči obveščajo službo ZN-OCHA za finančno sledenje, kar bi pripomoglo, da bi se sredstva zagotavljala glede na potrebe in bi se odgovornost povečala. Smiselno bi bilo dosledneje beležiti finančna sredstva, ki v sistemu za finančno sledenje niso navedena kot financiranje s strani vlad, da bi tako imeli točno predstavo o celotni humanitarni pomoči. |
| --- | --- |

72.

EU se zaveda, da njen prispevek – kot unija tradicionalnih (vladnih) donatorjev humanitarne pomoči – predstavlja le majhen del skupne solidarnosti in človekoljubnosti, ki ju tako pogosto izražajo zasebni donatorji, ter širšo družino ali skupinsko podporo ljudem v stiski. Razširitev baze vladnih donatorjev bi lahko močno prispevala k zadostitvi vedno večjih humanitarnih potreb. Vse oblike humanitarne pomoči bi bilo treba zagotoviti v skladu s humanitarnimi načeli. Pomembno je, da donatorji o svojih prispevkih humanitarne pomoči obveščajo službo ZN-OCHA za finančno sledenje, kar bi pripomoglo, da bi se sredstva zagotavljala glede na potrebe in bi se odgovornost povečala. Smiselno bi bilo dosledneje beležiti finančna sredstva, ki v sistemu za finančno sledenje niso navedena kot financiranje s strani vlad, da bi tako imeli točno predstavo o celotni humanitarni pomoči.

| 73. | EU bo tudi v prihodnje tesno sodelovala z drugimi pomembnimi donatorji uradne humanitarne pomoči, tako v okviru pobude o dobrem humanitarnem donatorstvu kot prek številnih stikov med donatorji na dvo- in večstranski ravni. EU bo prav tako spodbujala skupno in obsežno bilateralno prizadevanje za razširitev baze donatorjev, ki bi presegla tradicionalne okvire. |
| --- | --- |

73.

EU bo tudi v prihodnje tesno sodelovala z drugimi pomembnimi donatorji uradne humanitarne pomoči, tako v okviru pobude o dobrem humanitarnem donatorstvu kot prek številnih stikov med donatorji na dvo- in večstranski ravni. EU bo prav tako spodbujala skupno in obsežno bilateralno prizadevanje za razširitev baze donatorjev, ki bi presegla tradicionalne okvire.

| 74. | EU se zaveda, da so ključni elementi pri reševanju življenj – predvsem v nepredvidenih naravnih nesrečah – lokalne zmogljivosti. Zato si bo še močneje prizadevala, da bi tistim, ki se lahko na nesrečo – ko se ta pripeti – najbolje odzovejo, omogočila nadgradnjo lokalnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

74.

EU se zaveda, da so ključni elementi pri reševanju življenj – predvsem v nepredvidenih naravnih nesrečah – lokalne zmogljivosti. Zato si bo še močneje prizadevala, da bi tistim, ki se lahko na nesrečo – ko se ta pripeti – najbolje odzovejo, omogočila nadgradnjo lokalnih zmogljivosti.

5.   Postopna/istočasna pomoč, obnova in razvoj

5.1   Zmanjševanje tveganja in ranljivosti z boljšo pripravljenostjo

| 75. | EU se zaveda, da večja pripravljenost zmanjšuje tveganje in nezaščitenost, kar je bistvenega pomena za reševanje življenj, predvsem na območjih, izpostavljenih naravnim nesrečam in podnebnim spremembam. EU je s povezanim in usklajenim delovanjem na lokalni, državni in regionalni ravni zavezana zmanjševanju tveganja nesreč in krepitvi pripravljenosti na nesreče v tretjih državah. Zato bo EU v okviru akcijskega načrta iz Hyoga (Hyogo Framework for Action) spodbujala mednarodne ukrepe ter podpirala usklajevalno vlogo mednarodne strategije za zmanjševanje nesreč, da bi tako s pomočjo strateškega načrtovanja in ukrepanja povečala obvladovanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

75.

EU se zaveda, da večja pripravljenost zmanjšuje tveganje in nezaščitenost, kar je bistvenega pomena za reševanje življenj, predvsem na območjih, izpostavljenih naravnim nesrečam in podnebnim spremembam. EU je s povezanim in usklajenim delovanjem na lokalni, državni in regionalni ravni zavezana zmanjševanju tveganja nesreč in krepitvi pripravljenosti na nesreče v tretjih državah. Zato bo EU v okviru akcijskega načrta iz Hyoga (Hyogo Framework for Action) spodbujala mednarodne ukrepe ter podpirala usklajevalno vlogo mednarodne strategije za zmanjševanje nesreč, da bi tako s pomočjo strateškega načrtovanja in ukrepanja povečala obvladovanje zmogljivosti.

| 76. | EU bo oblikovala skupni pristop politike EU za podporo dejavnostim na tem področju s posebnim poudarkom na državah in regijah, ki so izpostavljene nesrečam, in najbolj nezaščitenih skupinah. Podprla bo dejavnosti za krepitev pripravljenosti na ravni Skupnosti v humanitarnih akcijah ter v razvojno politiko, ki temelji na lastni odgovornosti, in nacionalne strategije držav, ki so izpostavljene nesrečam, vključila načelo zmanjšanja tveganja nesreč (19)
   (20). |
| --- | --- |

76.

EU bo oblikovala skupni pristop politike EU za podporo dejavnostim na tem področju s posebnim poudarkom na državah in regijah, ki so izpostavljene nesrečam, in najbolj nezaščitenih skupinah. Podprla bo dejavnosti za krepitev pripravljenosti na ravni Skupnosti v humanitarnih akcijah ter v razvojno politiko, ki temelji na lastni odgovornosti, in nacionalne strategije držav, ki so izpostavljene nesrečam, vključila načelo zmanjšanja tveganja nesreč (19)
   (20).

5.2   Prehod in hitra obnova ter zagotavljanje povezav z razvojno pomočjo

| 77. | Obnova po nesreči je velik izziv, ki zahteva strukturne in razvojne dejavnosti, ki presegajo takojšnjo nujno pomoč. Zato je treba zagotoviti, da se humanitarni, razvojni in drugi ustrezni instrumenti pomoči učinkoviteje prepletajo med seboj, zlasti v nestabilnih razmerah in ko si skupnosti prizadevajo opomoči od posledic krize. Da bi bolje povezali pomoč, obnovo in razvoj (LRRD), se morajo humanitarni in razvojni akterji že v prvih fazah odzivanja na krizo usklajevati in delovati na podoben način, da bi se zagotovil nemoten prehod. Potrebno je medsebojno poznavanje različnih načinov, instrumentov in pristopov s strani vseh akterjev, ki zagotavljajo pomoč, ter prožne in inovativne strategije prehoda. Na mednarodni ravni se „skupina za hitro obnovo“ ukvarja zlasti z obravnavo povezav med nujno in razvojno pomočjo v najzgodnejših fazah odziva na nesrečo. |
| --- | --- |

77.

Obnova po nesreči je velik izziv, ki zahteva strukturne in razvojne dejavnosti, ki presegajo takojšnjo nujno pomoč. Zato je treba zagotoviti, da se humanitarni, razvojni in drugi ustrezni instrumenti pomoči učinkoviteje prepletajo med seboj, zlasti v nestabilnih razmerah in ko si skupnosti prizadevajo opomoči od posledic krize. Da bi bolje povezali pomoč, obnovo in razvoj (LRRD), se morajo humanitarni in razvojni akterji že v prvih fazah odzivanja na krizo usklajevati in delovati na podoben način, da bi se zagotovil nemoten prehod. Potrebno je medsebojno poznavanje različnih načinov, instrumentov in pristopov s strani vseh akterjev, ki zagotavljajo pomoč, ter prožne in inovativne strategije prehoda. Na mednarodni ravni se „skupina za hitro obnovo“ ukvarja zlasti z obravnavo povezav med nujno in razvojno pomočjo v najzgodnejših fazah odziva na nesrečo.

| 78. | EU bo sodelovala pri razvijanju praktičnih pristopov do povezovanja pomoči, obnove in razvoja (LRRD). Ti pristopi bi morali temeljiti na izkušnjah in pridobljenem znanju, obravnavati pa bi morali izboljšano sodelovanje med humanitarnimi in razvojnimi agencijami ter drugimi akterji, ki zagotavljajo pomoč, vključno z mednarodno skupnostjo, zlasti na terenu in v nestabilnih ali zahtevnih izrednih razmerah. V prehodnih okoljih je treba zagotavljati dopolnjevanje med humanitarno pomočjo in razvojno pomočjo, pri tem pa upoštevati njune posebne cilje, načela in pristope. |
| --- | --- |

78.

EU bo sodelovala pri razvijanju praktičnih pristopov do povezovanja pomoči, obnove in razvoja (LRRD). Ti pristopi bi morali temeljiti na izkušnjah in pridobljenem znanju, obravnavati pa bi morali izboljšano sodelovanje med humanitarnimi in razvojnimi agencijami ter drugimi akterji, ki zagotavljajo pomoč, vključno z mednarodno skupnostjo, zlasti na terenu in v nestabilnih ali zahtevnih izrednih razmerah. V prehodnih okoljih je treba zagotavljati dopolnjevanje med humanitarno pomočjo in razvojno pomočjo, pri tem pa upoštevati njune posebne cilje, načela in pristope.

DRUGI DEL – EVROPSKA SKUPNOST IN HUMANITARNA POMOČ

| 79. | Politiko Skupnosti na področju humanitarne pomoči ureja Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 (21), ki opredeljuje glavne cilje humanitarne pomoči Skupnosti tretjim državam. |
| --- | --- |

79.

Politiko Skupnosti na področju humanitarne pomoči ureja Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 (21), ki opredeljuje glavne cilje humanitarne pomoči Skupnosti tretjim državam.

| 80. | Skupnost bo znotraj začrtanega skupnega okvira za zagotavljanje humanitarne pomoči EU uporabljala skupna načela in dobro prakso, opredeljeno v prvem delu. |
| --- | --- |

80.

Skupnost bo znotraj začrtanega skupnega okvira za zagotavljanje humanitarne pomoči EU uporabljala skupna načela in dobro prakso, opredeljeno v prvem delu.

1.   Primerjalna prednost

| 81. | Skupnost se odlikuje po primerjalni prednosti in dodani vrednosti, ki omogočata dopolnjevanje z dvostranskimi politikami držav članic in drugih humanitarnih donatorjev. |
| --- | --- |

81.

Skupnost se odlikuje po primerjalni prednosti in dodani vrednosti, ki omogočata dopolnjevanje z dvostranskimi politikami držav članic in drugih humanitarnih donatorjev.

| 82. | Komisija v imenu Skupnosti zagotavlja dodano vrednost na naslednje načine: |
| --- | --- |

82.

Komisija v imenu Skupnosti zagotavlja dodano vrednost na naslednje načine:

| 83. | V prvi vrsti s prisotnostjo v svetu. Izvajanje humanitarne pomoči Skupnosti podpira mreža strokovnjakov na terenu, nameščenih po celem svetu, ki delujejo v področnih uradih, vključno z regionalnimi podpornimi uradi. Zaradi tega je Skupnost eden redkih donatorjev s številnimi strokovnjaki na terenu, ki so vključeni v humanitarne dejavnosti. Komisija lahko poleg tega računa na podporo obsežne mreže svojih delegacij. To Skupnosti omogoča, da je njeno dodeljevanje pomoči učinkovito na podlagi prisotnosti, strokovnega znanja (zlasti glede ocenjevanja potreb) in hitrega odziva, ter da partnerjem na terenu dejavno pomaga pri izboljševanju splošnega humanitarnega odziva. Poleg tega je Skupnost dobro pripravljena, da po potrebi hitro dopolni dvostranske prispevke držav članic EU, namenjene odzivanju na krizne razmere. |
| --- | --- |

83.

V prvi vrsti s prisotnostjo v svetu. Izvajanje humanitarne pomoči Skupnosti podpira mreža strokovnjakov na terenu, nameščenih po celem svetu, ki delujejo v področnih uradih, vključno z regionalnimi podpornimi uradi. Zaradi tega je Skupnost eden redkih donatorjev s številnimi strokovnjaki na terenu, ki so vključeni v humanitarne dejavnosti. Komisija lahko poleg tega računa na podporo obsežne mreže svojih delegacij. To Skupnosti omogoča, da je njeno dodeljevanje pomoči učinkovito na podlagi prisotnosti, strokovnega znanja (zlasti glede ocenjevanja potreb) in hitrega odziva, ter da partnerjem na terenu dejavno pomaga pri izboljševanju splošnega humanitarnega odziva. Poleg tega je Skupnost dobro pripravljena, da po potrebi hitro dopolni dvostranske prispevke držav članic EU, namenjene odzivanju na krizne razmere.

| 84. | Drugič, s podporo držav članic zagotavlja skladnost politik Skupnosti, zlasti tam, kjer se prekrivajo politike Skupnosti s področja humanitarne pomoči, razvoja, varnosti preskrbe s hrano, javnega zdravja in človekovih pravic, vključno prek povezovanja pomoči, obnove in razvoja (LRRD) ter strategij zmanjševanja tveganja nesreč ter pripravljenosti nanje. |
| --- | --- |

84.

Drugič, s podporo držav članic zagotavlja skladnost politik Skupnosti, zlasti tam, kjer se prekrivajo politike Skupnosti s področja humanitarne pomoči, razvoja, varnosti preskrbe s hrano, javnega zdravja in človekovih pravic, vključno prek povezovanja pomoči, obnove in razvoja (LRRD) ter strategij zmanjševanja tveganja nesreč ter pripravljenosti nanje.

| 85. | Na tretjem mestu je spodbujanje dobre humanitarne prakse. Z leti se je Skupnost uveljavila kot upoštevanja vredna donatorka in ena tistih, ki pomembno prispevajo k humanitarnim dejavnostim. Skupnost ima vodilno vlogo pri zagotavljanju, da se humanitarna pomoč dodeli glede na potrebe in da se mednarodna humanitarna pomoč nameni vsem humanitarnim krizam. Prav tako ima edinstven položaj, da lahko spodbuja druge humanitarne donatorje k izvajanju učinkovitih in načelnih strategij humanitarne pomoči. |
| --- | --- |

85.

Na tretjem mestu je spodbujanje dobre humanitarne prakse. Z leti se je Skupnost uveljavila kot upoštevanja vredna donatorka in ena tistih, ki pomembno prispevajo k humanitarnim dejavnostim. Skupnost ima vodilno vlogo pri zagotavljanju, da se humanitarna pomoč dodeli glede na potrebe in da se mednarodna humanitarna pomoč nameni vsem humanitarnim krizam. Prav tako ima edinstven položaj, da lahko spodbuja druge humanitarne donatorje k izvajanju učinkovitih in načelnih strategij humanitarne pomoči.

| 86. | Četrtič ima Skupnost pogosto primerjalno prednost, saj lahko prožneje posreduje v politično občutljivih razmerah. |
| --- | --- |

86.

Četrtič ima Skupnost pogosto primerjalno prednost, saj lahko prožneje posreduje v politično občutljivih razmerah.

| 87. | Petič, z olajševanjem usklajevanja. Komisija bo še naprej spodbujala tesno usklajevanje lastnih dejavnosti in dejavnosti držav članic, tako na ravni odločanja kot na terenu. Prav tako bo podpirala usklajevanje z drugimi donatorji in delo s sistemom ZN, da se zagotovi strateško usklajevanje odzivov na določene krizne razmere in političnih vprašanj na sedežu in na terenu. |
| --- | --- |

87.

Petič, z olajševanjem usklajevanja. Komisija bo še naprej spodbujala tesno usklajevanje lastnih dejavnosti in dejavnosti držav članic, tako na ravni odločanja kot na terenu. Prav tako bo podpirala usklajevanje z drugimi donatorji in delo s sistemom ZN, da se zagotovi strateško usklajevanje odzivov na določene krizne razmere in političnih vprašanj na sedežu in na terenu.

2.   Uresničevanje dobrega donatorstva v praksi

| 88. | Za ocenjevanje potreb je Komisija razvila posebno metodologijo za analizo splošne ranljivosti in kriznega stanja na primerjalni ravni držav, ki se izvaja vsako leto – ocena splošnih potreb. Ta ocena je javna in se vsesplošno širi kot dobra praksa v okviru dobrega humanitarnega donatorstva. Ta pristop ureja strategijo letnega načrtovanja humanitarne pomoči Skupnosti. Izvajajo se podrobne ocene potreb, ki oblikujejo odzive na določene krizne razmere, ob opiranju na dragocene operativne izkušnje in tesno povezovanje z izvedbenimi partnerji. |
| --- | --- |

88.

Za ocenjevanje potreb je Komisija razvila posebno metodologijo za analizo splošne ranljivosti in kriznega stanja na primerjalni ravni držav, ki se izvaja vsako leto – ocena splošnih potreb. Ta ocena je javna in se vsesplošno širi kot dobra praksa v okviru dobrega humanitarnega donatorstva. Ta pristop ureja strategijo letnega načrtovanja humanitarne pomoči Skupnosti. Izvajajo se podrobne ocene potreb, ki oblikujejo odzive na določene krizne razmere, ob opiranju na dragocene operativne izkušnje in tesno povezovanje z izvedbenimi partnerji.

| 89. | Komisija uporablja poseben pristop za prepoznavanje „pozabljenih kriz“ in zagotavljanje ustrezne finančne pomoči, da bi tako poskrbela za pravičen dostop, ki namenja posebno pozornost kriznim razmeram, spregledanim v okviru splošnega humanitarnega odzivanja. |
| --- | --- |

89.

Komisija uporablja poseben pristop za prepoznavanje „pozabljenih kriz“ in zagotavljanje ustrezne finančne pomoči, da bi tako poskrbela za pravičen dostop, ki namenja posebno pozornost kriznim razmeram, spregledanim v okviru splošnega humanitarnega odzivanja.

| 90. | Komisija je s financiranjem pripravljenosti na nesreče, vključno z DIPECHO, in ob podpori proračuna za humanitarno pomoč pridobila veliko praktičnih izkušenj glede pripravljenosti na nesreče, pri čemer se je osredotočila na dejavnosti na ravni Skupnosti, med drugim na: ozaveščanje, vaje za primer izrednih dogodkov, lokalni sistemi zgodnjega opozarjanja, usposabljanje in izobraževanje. Tovrstne dejavnosti skušajo olajšati vpliv nesreč na ranljivo prebivalstvo. S tem pristopom pripravljenosti na nesreče na ravni Skupnosti bi bilo treba nadaljevati, vzporedno z nadaljnjim prizadevanjem za vključevanje načela zmanjševanja tveganja nesreč v dolgoročnejšo razvojno pomoč. |
| --- | --- |

90.

Komisija je s financiranjem pripravljenosti na nesreče, vključno z DIPECHO, in ob podpori proračuna za humanitarno pomoč pridobila veliko praktičnih izkušenj glede pripravljenosti na nesreče, pri čemer se je osredotočila na dejavnosti na ravni Skupnosti, med drugim na: ozaveščanje, vaje za primer izrednih dogodkov, lokalni sistemi zgodnjega opozarjanja, usposabljanje in izobraževanje. Tovrstne dejavnosti skušajo olajšati vpliv nesreč na ranljivo prebivalstvo. S tem pristopom pripravljenosti na nesreče na ravni Skupnosti bi bilo treba nadaljevati, vzporedno z nadaljnjim prizadevanjem za vključevanje načela zmanjševanja tveganja nesreč v dolgoročnejšo razvojno pomoč.

| 91. | Komisija bo še naprej ohranjala visoko kakovost pomoči in zmožnost hitrega odziva. Da bo to lahko storila, bi bilo smiselno povečati pripravljenost pred krizo, vključno z oceno razmer in analizo zmogljivosti za odziv in priprav za povečanje zmogljivosti, zlasti z uporabo obsežnega strokovnega znanja in izkušenj Komisije na humanitarnem področju in njene prisotnosti na terenu (strokovnjaki ECHO in regionalni podporni uradi). Ureditve Komisije bodo še naprej prinašale dodano vrednost, povezati pa bi jih bilo treba z ureditvami držav članic in njenih izvedbenih partnerjev (vključno s skupinami Združenih narodov za oceno in koordinacijo nesreč). |
| --- | --- |

91.

Komisija bo še naprej ohranjala visoko kakovost pomoči in zmožnost hitrega odziva. Da bo to lahko storila, bi bilo smiselno povečati pripravljenost pred krizo, vključno z oceno razmer in analizo zmogljivosti za odziv in priprav za povečanje zmogljivosti, zlasti z uporabo obsežnega strokovnega znanja in izkušenj Komisije na humanitarnem področju in njene prisotnosti na terenu (strokovnjaki ECHO in regionalni podporni uradi). Ureditve Komisije bodo še naprej prinašale dodano vrednost, povezati pa bi jih bilo treba z ureditvami držav članic in njenih izvedbenih partnerjev (vključno s skupinami Združenih narodov za oceno in koordinacijo nesreč).

| 92. | Komisija tesno sodeluje s humanitarnimi organizacijami, zlasti z agencijami ZN za zagotovitev pomoči, gibanjem Rdeči križ/Rdeči polmesec in nevladnimi organizacijami, ki so najbolje usposobljene za zagotavljanje humanitarne pomoči na terenu. Načelo tesnega partnerstva je vključeno v sporazume, ki urejajo odnose s temi organizacijami. |
| --- | --- |

92.

Komisija tesno sodeluje s humanitarnimi organizacijami, zlasti z agencijami ZN za zagotovitev pomoči, gibanjem Rdeči križ/Rdeči polmesec in nevladnimi organizacijami, ki so najbolje usposobljene za zagotavljanje humanitarne pomoči na terenu. Načelo tesnega partnerstva je vključeno v sporazume, ki urejajo odnose s temi organizacijami.

| 93. | Skupnost mora tako za mehanizme civilne zaščite in kot mehanizme odzivanja na krizo zagotoviti, da humanitarne akcije nimajo drugih ciljev, npr. političnih in vojaških. |
| --- | --- |

93.

Skupnost mora tako za mehanizme civilne zaščite in kot mehanizme odzivanja na krizo zagotoviti, da humanitarne akcije nimajo drugih ciljev, npr. političnih in vojaških.

| 94. | Finančna odgovornost glede proračuna Skupnosti je na ravni EU stroga. Tako natančne zahteve in postopke glede poročanja v zvezi s humanitarno pomočjo, ki jo upravlja Komisija, ima trenutno le malokateri pomemben uradni donator. To se zahteva zaradi odgovornosti do evropskih državljanov, kar institucije pozorno spremljajo, odraža pa se tudi v dejstvu, da se vse odločitve Skupnosti o financiranju javno objavljene. Skupnost se zavezuje, da si bo še naprej prizadevala racionalizirati in poenostaviti postopke za zagotovitev humanitarne pomoči, da bi v okviru veljavnih pravil zmanjšala administrativno breme izvajalske organizacije. Poročanje Skupnosti na humanitarnem področju se bo uskladilo ob upoštevanju veljavnih določb o splošni finančni odgovornosti in nadzoru. |
| --- | --- |

94.

Finančna odgovornost glede proračuna Skupnosti je na ravni EU stroga. Tako natančne zahteve in postopke glede poročanja v zvezi s humanitarno pomočjo, ki jo upravlja Komisija, ima trenutno le malokateri pomemben uradni donator. To se zahteva zaradi odgovornosti do evropskih državljanov, kar institucije pozorno spremljajo, odraža pa se tudi v dejstvu, da se vse odločitve Skupnosti o financiranju javno objavljene. Skupnost se zavezuje, da si bo še naprej prizadevala racionalizirati in poenostaviti postopke za zagotovitev humanitarne pomoči, da bi v okviru veljavnih pravil zmanjšala administrativno breme izvajalske organizacije. Poročanje Skupnosti na humanitarnem področju se bo uskladilo ob upoštevanju veljavnih določb o splošni finančni odgovornosti in nadzoru.

| 95. | Komisija zaradi zagotavljanja in povečanja učinkovitosti in skladnosti sistemov humanitarne pomoči na ravni Skupnosti in držav članic uporablja „sistem 14 točk“, v skladu s katerim države članice sporočajo svoje humanitarne prispevke. To poročanje je usklajeno s službo OCHA za finančno sledenje, ki se ji ga tudi posreduje, s čimer se prispeva k splošni kakovosti poročanja o humanitarnih dejavnostih. |
| --- | --- |

95.

Komisija zaradi zagotavljanja in povečanja učinkovitosti in skladnosti sistemov humanitarne pomoči na ravni Skupnosti in držav članic uporablja „sistem 14 točk“, v skladu s katerim države članice sporočajo svoje humanitarne prispevke. To poročanje je usklajeno s službo OCHA za finančno sledenje, ki se ji ga tudi posreduje, s čimer se prispeva k splošni kakovosti poročanja o humanitarnih dejavnostih.

| 96. | Države članice in Evropski parlament spodbujajo Komisijo, naj izvaja dobro donatorsko prakso in pazljivo preuči vprašanje ustreznosti dodeljevanja proračunskih sredstev za humanitarno pomoč v okviru prihodnje finančne perspektive. |
| --- | --- |

96.

Države članice in Evropski parlament spodbujajo Komisijo, naj izvaja dobro donatorsko prakso in pazljivo preuči vprašanje ustreznosti dodeljevanja proračunskih sredstev za humanitarno pomoč v okviru prihodnje finančne perspektive.

| 97. | Srednjeročno bo Skupnost konkretno skušala:






  — | okrepiti svojo vlogo v okviru humanitarnih prizadevanj, |
| --- | --- | --- |

97.

Srednjeročno bo Skupnost konkretno skušala:

—

okrepiti svojo vlogo v okviru humanitarnih prizadevanj,

| — | okrepiti prizadevanja za ozaveščanje o humanitarnih načelih/razlogih v okviru delovanja institucij EU; |
| --- | --- |

—

okrepiti prizadevanja za ozaveščanje o humanitarnih načelih/razlogih v okviru delovanja institucij EU;

| — | prevzeti vlogo gonilne sile, zlasti v okviru EU, da bi pospešila dobro usklajen pristop „najboljših praks“ za zagotavljanje humanitarne pomoči, |
| --- | --- |

—

prevzeti vlogo gonilne sile, zlasti v okviru EU, da bi pospešila dobro usklajen pristop „najboljših praks“ za zagotavljanje humanitarne pomoči,

| — | poenostaviti sodelovanje vseh držav članic pri njihovem nudenju humanitarne pomoči, in sicer po potrebi prek pridobljenih izkušenj in zagotavljanja posebnih smernic (npr. glede načinov, partnerjev), s posebno pozornostjo na spodbujanju sodelovanja civilne družbe iz držav članic, ki se nedavno pristopile k EU, |
| --- | --- |

—

poenostaviti sodelovanje vseh držav članic pri njihovem nudenju humanitarne pomoči, in sicer po potrebi prek pridobljenih izkušenj in zagotavljanja posebnih smernic (npr. glede načinov, partnerjev), s posebno pozornostjo na spodbujanju sodelovanja civilne družbe iz držav članic, ki se nedavno pristopile k EU,

| — | sodelovati z drugimi akterji, vključno z ZN, gibanjem Rdeči križ/Rdeči polmesec in humanitarnimi nevladnimi organizacijami, da bi zagotovili boljše analize potreb in odkrili ponavljajoče se vrzeli pri odzivanju, |
| --- | --- |

—

sodelovati z drugimi akterji, vključno z ZN, gibanjem Rdeči križ/Rdeči polmesec in humanitarnimi nevladnimi organizacijami, da bi zagotovili boljše analize potreb in odkrili ponavljajoče se vrzeli pri odzivanju,

| — | spodbuditi bolj sistematično izmenjavo strategij, ocene potreb in analize okoliščin, da bi se izboljšala skupna prizadevanja za boljše zagotavljanje pomoči, |
| --- | --- |

—

spodbuditi bolj sistematično izmenjavo strategij, ocene potreb in analize okoliščin, da bi se izboljšala skupna prizadevanja za boljše zagotavljanje pomoči,

| — | spodbuditi sektorske politike z dodano vrednostjo, ki temeljijo na mednarodnih najboljših praksah s specifičnih področij politike (npr. otroci v izrednih razmerah, pomoč v hrani, zdravje), |
| --- | --- |

—

spodbuditi sektorske politike z dodano vrednostjo, ki temeljijo na mednarodnih najboljših praksah s specifičnih področij politike (npr. otroci v izrednih razmerah, pomoč v hrani, zdravje),

| — | okrepiti usklajevanje z drugimi politikami in instrumenti (povezovanje pomoči, obnove in razvoja, instrumenti stabilnosti in civilne zaščite), |
| --- | --- |

—

okrepiti usklajevanje z drugimi politikami in instrumenti (povezovanje pomoči, obnove in razvoja, instrumenti stabilnosti in civilne zaščite),

| — | nadalje izboljšati sposobnosti za hiter in prožen odziv v primeru nenadne nesreče, |
| --- | --- |

—

nadalje izboljšati sposobnosti za hiter in prožen odziv v primeru nenadne nesreče,

| — | podrobno preučiti vprašanje transporta in logistike ter pripravljenosti pred nesrečo, vključno s predhodno pripravo zalog, |
| --- | --- |

—

podrobno preučiti vprašanje transporta in logistike ter pripravljenosti pred nesrečo, vključno s predhodno pripravo zalog,

| — | še naprej sodelovati s partnerji, da se zagotovita kakovost in upravičenost humanitarne pomoči, pri čemer se po potrebi omogoča prožen in hiter odziv, |
| --- | --- |

—

še naprej sodelovati s partnerji, da se zagotovita kakovost in upravičenost humanitarne pomoči, pri čemer se po potrebi omogoča prožen in hiter odziv,

| — | nadaljevati racionalizacijo in poenostavljanje svojih upravnih zahtev, tako da se bo okrepilo sodelovanje s partnerji in izboljšala učinkovitost na terenu, |
| --- | --- |

—

nadaljevati racionalizacijo in poenostavljanje svojih upravnih zahtev, tako da se bo okrepilo sodelovanje s partnerji in izboljšala učinkovitost na terenu,

| — | zagotoviti dosledno razumevanje in uporabo mednarodno dogovorjenih standardov in smernic pri nudenju pomoči, te smernice pa se v primeru ugotovljenih vrzeli dopolnijo s posebej prilagojenim pristopom, |
| --- | --- |

—

zagotoviti dosledno razumevanje in uporabo mednarodno dogovorjenih standardov in smernic pri nudenju pomoči, te smernice pa se v primeru ugotovljenih vrzeli dopolnijo s posebej prilagojenim pristopom,

| — | sistematizirati pridobivanje izkušenj o odzivanju na krize, poleg tega, da se ohrani redni program zunanjega ocenjevanja in revizij, s čimer se prispeva k večji učinkovitosti dejavnosti pomoči, ki jih financira Skupnost, |
| --- | --- |

—

sistematizirati pridobivanje izkušenj o odzivanju na krize, poleg tega, da se ohrani redni program zunanjega ocenjevanja in revizij, s čimer se prispeva k večji učinkovitosti dejavnosti pomoči, ki jih financira Skupnost,

| — | seznanjati evropsko javnost z vplivom in pomenom humanitarne pomoči Skupnosti, da se zagotovi stalna visoka podpora državljanov. |
| --- | --- |

—

seznanjati evropsko javnost z vplivom in pomenom humanitarne pomoči Skupnosti, da se zagotovi stalna visoka podpora državljanov.

| 98. | Skupnost si zato prizadeva, da bi s praktičnim izvajanjem dobrega donatorstva in trdnega partnerstva ustvarila dodano vrednost, obenem pa k temu spodbuja tudi druge, in sicer s spodbujanjem kakovostnih odzivov na podlagi potreb, ki upoštevajo izkušnje, pridobljene v preteklih kriznih situacijah, in z vztrajnim prizadevanjem za izboljšanje izvajanja in profesionalnosti pri nudenju pomoči. |
| --- | --- |

98.

Skupnost si zato prizadeva, da bi s praktičnim izvajanjem dobrega donatorstva in trdnega partnerstva ustvarila dodano vrednost, obenem pa k temu spodbuja tudi druge, in sicer s spodbujanjem kakovostnih odzivov na podlagi potreb, ki upoštevajo izkušnje, pridobljene v preteklih kriznih situacijah, in z vztrajnim prizadevanjem za izboljšanje izvajanja in profesionalnosti pri nudenju pomoči.

TRETJI DEL – KONČNE DOLOČBE

| 99. | Svet in predstavniki vlad držav članic, Evropski parlament in Evropska komisija so se s to izjavo zavezali, da si bodo prizadevali povečati učinkovitost humanitarne pomoči EU. |
| --- | --- |

99.

Svet in predstavniki vlad držav članic, Evropski parlament in Evropska komisija so se s to izjavo zavezali, da si bodo prizadevali povečati učinkovitost humanitarne pomoči EU.

| 100. | Evropska komisija bo predstavila akcijski načrt praktičnih ukrepov, s katerimi se bo izvajala ta izjava, in sicer v tesnem sodelovanju z drugimi zainteresiranimi stranmi in ob ustreznem upoštevanju vlog in pristojnosti vseh akterjev, ki sodelujejo pri zagotavljanju humanitarne pomoči EU. |
| --- | --- |

100.

Evropska komisija bo predstavila akcijski načrt praktičnih ukrepov, s katerimi se bo izvajala ta izjava, in sicer v tesnem sodelovanju z drugimi zainteresiranimi stranmi in ob ustreznem upoštevanju vlog in pristojnosti vseh akterjev, ki sodelujejo pri zagotavljanju humanitarne pomoči EU.

| 101. | O napredku EU pri izvajanju tega soglasja o humanitarni pomoči bi bilo treba redno razpravljati v Svetu in z Evropskim parlamentom, pregledati pa bi ga bilo treba pet let po podpisu. |
| --- | --- |

101.

O napredku EU pri izvajanju tega soglasja o humanitarni pomoči bi bilo treba redno razpravljati v Svetu in z Evropskim parlamentom, pregledati pa bi ga bilo treba pet let po podpisu.

---

(1)  Humanitarna pomoč Skupnosti temelji na členu 179 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (razvojno sodelovanje).

(2)  Države članice so podpisnice ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov (1977).

(3)  Smernice Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, UL C 327, 23.12.2005, str. 4.

(4)  Načela in dobra praksa humanitarnega donatorstva, Stockholm, 17. junija 2003; sprejel OECD – DAC aprila 2006.

(5)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“, UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(6)  Načela, standardi in merila ocenjevanja za humanitarno pomoč so opredeljeni v prilogi k tej skupni izjavi.

(7)  „Kodeks ravnanja mednarodnih gibanj Rdečega križa, Rdečega polmeseca in nevladnih organizacij pri izvajanju programov odziva na nesreče“ (1994).

(8)  „Listina o humanitarni pomoči“ in minimalni standardi (SPHERE).

(9)  Smernice OECD/DAC za ocenjevanje humanitarne pomoči v zahtevnih izrednih razmerah.

(10)  Smernice o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev za podporo humanitarnim dejavnostim Združenih narodov v zahtevnih izrednih razmerah (marec 2003).

(11)  Smernice o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri mednarodni pomoči ob nesrečah – „smernice iz Osla“ (UN-OCHA jih je ponovno uvedla novembra 2006).

(12)  V tem besedilu se izraz „civilna zaščita“ navezuje samo na reševalne akcije. Poleg reševalnih akcij se lahko civilna zaščita uporablja tudi kot sredstvo kriznega upravljanja v okviru naslova V Pogodbe o Evropski uniji in v podporo konzularni pomoči.

(13)  Splošni okvir za uporabo vojaških zmogljivosti ali prevoznih sredstev držav članic, ki jih najame vojska, in instrumentov usklajevanja EVOP za podporo EU pri odzivanju na nesreče, dok. 8976/06.

(14)  Vojaška podpora ukrepom EU za odzivanje na nesreče – opredelitev in usklajevanje razpoložljivih sredstev in zmogljivosti, dok. 9462/3/06 REV 3 in dok. 14540/06 + COR 1.

(15)  Skupni skladi v posameznih državah, ki so na voljo humanitarnim izvedbenim partnerjem, upravlja pa jih lokalni koordinator/humanitarni koordinator ZN.

(16)  Resolucija Generalne skupščine ZN 60/124 z dne 15. decembra 2005.

(17)  Gre za humanitarne krize, ki so bile v oceni pozabljenih kriz – izvedel jo je DG ECHO Komisije – označene kot krize, za katere so značilni mlačen odziv donatorjev, splošno pomanjkanje finančnih sredstev ter majhna odmevnost v medijih.

(18)  Stalni medinstitucionalni odbor „Navodila o uporabi področnega pristopa za izboljšanje humanitarnega odziva“, 23. november 2006. Področni pristop deluje na dveh ravneh. Na globalni ravni se s tem pristopom krepi zmogljivost na področjih, ki so bila opredeljena kot najpomembnejše vrzeli. Na terenu pa pripomore k boljši zmogljivosti usklajevanja in odzivanja, in sicer z združevanjem humanitarnih agencij in akterjev, ki prevzamejo posamezne dejavnosti, pri čemer ima vsak del jasno določeno vodstvo, ki nosi odgovornost.

(19)  Evropsko soglasje o razvoju, odstavek 22.

(20)  EU v zvezi s tem pozitivno ocenjuje načela boljše obnove (Build Back Better), ki so opredeljeni v poročilu posebnega odposlanca generalnega sekretarja ZN za obnovo po cunamiju, Williama J. Clintona, o ključnih predlogih za boljšo obnovo (Key propositions for Building Back Better), december 2006.

(21)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

---

PRILOGA

Načela, standardi in merila ocenjevanja humanitarne pomoči

| — | Pomoč in zaščito je treba zagotavljati ob spoštovanju človekovega dostojanstva, humanitarnih vrednot in človekovih pravic, kakor je določeno z mednarodnim pravom. Zaradi tega je treba poskrbeti, da na zagotavljanje pomoči ne vplivajo posebni interesi, bodisi gospodarski, politični, kulturni ali verski. Ocena potreb bi morala biti v vseh primerih osnova humanitarnega programa. To se nanaša na humanitarna načela nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti od političnih, gospodarskih ali verskih ciljev, prav tako tudi od zunanje politike katere koli vlade ali skupine vlad. (→ merila OECD/DAC o vplivu, obsegu delovanja in učinkovitosti) |
| --- | --- |

—

Pomoč in zaščito je treba zagotavljati ob spoštovanju človekovega dostojanstva, humanitarnih vrednot in človekovih pravic, kakor je določeno z mednarodnim pravom. Zaradi tega je treba poskrbeti, da na zagotavljanje pomoči ne vplivajo posebni interesi, bodisi gospodarski, politični, kulturni ali verski. Ocena potreb bi morala biti v vseh primerih osnova humanitarnega programa. To se nanaša na humanitarna načela nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti od političnih, gospodarskih ali verskih ciljev, prav tako tudi od zunanje politike katere koli vlade ali skupine vlad. (→ merila OECD/DAC o vplivu, obsegu delovanja in učinkovitosti)

| — | Kakovostno nujno pomoč bi bilo treba glede na razpoložljive vire zagotoviti čim bližje in čim večjemu številu prizadetih ljudi ter čim hitreje. V ta namen je treba oblikovati zmogljivosti za ustrezno in pravočasno pripravljenost na izredne razmere in odziv nanje. (→ merila OECD/DAC o pravočasnosti, obsegu delovanja in učinkovitosti) |
| --- | --- |

—

Kakovostno nujno pomoč bi bilo treba glede na razpoložljive vire zagotoviti čim bližje in čim večjemu številu prizadetih ljudi ter čim hitreje. V ta namen je treba oblikovati zmogljivosti za ustrezno in pravočasno pripravljenost na izredne razmere in odziv nanje. (→ merila OECD/DAC o pravočasnosti, obsegu delovanja in učinkovitosti)

| — | Tisti, ki zagotavljajo pomoč, bi morali biti odgovorni za rezultate in učinek, ki jih dosežejo, in ne samo za način upravljanja s sredstvi. Odgovarjati bi morali prizadetim ljudem in donatorjem-davkoplačevalcem. S strokovnim načrtovanjem, spremljanjem, vrednotenjem in revizijo lahko zagotovimo odgovornost in preglednost. (→ merila OECD/DAC o vplivu, trajnosti, obsegu delovanja in učinkovitosti) |
| --- | --- |

—

Tisti, ki zagotavljajo pomoč, bi morali biti odgovorni za rezultate in učinek, ki jih dosežejo, in ne samo za način upravljanja s sredstvi. Odgovarjati bi morali prizadetim ljudem in donatorjem-davkoplačevalcem. S strokovnim načrtovanjem, spremljanjem, vrednotenjem in revizijo lahko zagotovimo odgovornost in preglednost. (→ merila OECD/DAC o vplivu, trajnosti, obsegu delovanja in učinkovitosti)

| — | Vse prizadete ljudi bi bilo treba obravnavati kot spoštovanja vredne, spodobne ljudi, ne pa kot nemočne predmete. Način zagotavljanja pomoči je lahko enako pomemben kot pomoč sama. Prizadeto prebivalstvo bi moralo sodelovati pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na njihova življenja. Sodelovanje je univerzalna pravica in dobra praksa upravljanja. (→ merila OECD/DAC o ustreznosti in pomembnosti) |
| --- | --- |

—

Vse prizadete ljudi bi bilo treba obravnavati kot spoštovanja vredne, spodobne ljudi, ne pa kot nemočne predmete. Način zagotavljanja pomoči je lahko enako pomemben kot pomoč sama. Prizadeto prebivalstvo bi moralo sodelovati pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na njihova življenja. Sodelovanje je univerzalna pravica in dobra praksa upravljanja. (→ merila OECD/DAC o ustreznosti in pomembnosti)

| — | Pomoč bi bilo treba zagotavljati na način, ki upošteva kompleksnost in raznolikost človekovih ranljivih točk, vključevati pa bi moral medsektorska vprašanja, kot so enakost spolov ter takojšnji in dolgoročnejši vpliv na okolje. Potrebe moških se razlikujejo od potreb žensk. Prav tako imajo otroci drugačne potrebe od najstnikov in odraslih. Podobno je treba za določene etnične ali verske skupine izbrati posebne pristope ter prav tako upoštevati njihove posebnosti in občutljivost, npr. katero vrsto hrane se jim dostavi. (→ merila OECD/DAC o ustreznosti in pomembnosti) |
| --- | --- |

—

Pomoč bi bilo treba zagotavljati na način, ki upošteva kompleksnost in raznolikost človekovih ranljivih točk, vključevati pa bi moral medsektorska vprašanja, kot so enakost spolov ter takojšnji in dolgoročnejši vpliv na okolje. Potrebe moških se razlikujejo od potreb žensk. Prav tako imajo otroci drugačne potrebe od najstnikov in odraslih. Podobno je treba za določene etnične ali verske skupine izbrati posebne pristope ter prav tako upoštevati njihove posebnosti in občutljivost, npr. katero vrsto hrane se jim dostavi. (→ merila OECD/DAC o ustreznosti in pomembnosti)

| — | Takojšnje reševanje življenj in zadovoljevanje potreb sta absolutni prednostni nalogi, bi morala biti nujna pomoč trdna podlaga za dolgoročnejši človeški razvoj, med drugim tudi kulturni in okoljski razvoj. Za uresničevanje integriranih programov, ki bodo povezali programe za nujne primere s srednjeročnimi programi, zlasti s programi sanacije, obnove in razvoja, je potrebno dolgoročnejše načrtovanje in usklajevanje z razvojnimi donatorji. Cilj tega bi morala biti pomoč prebivalstvu, da bodo lahko ponovno vzpostavili in okrepili lastne tradicionalne mehanizme obvladovanja kriz. (→ merila OECD/DAC o vplivu povezljivosti, skladnosti in trajnosti) |
| --- | --- |

—

Takojšnje reševanje življenj in zadovoljevanje potreb sta absolutni prednostni nalogi, bi morala biti nujna pomoč trdna podlaga za dolgoročnejši človeški razvoj, med drugim tudi kulturni in okoljski razvoj. Za uresničevanje integriranih programov, ki bodo povezali programe za nujne primere s srednjeročnimi programi, zlasti s programi sanacije, obnove in razvoja, je potrebno dolgoročnejše načrtovanje in usklajevanje z razvojnimi donatorji. Cilj tega bi morala biti pomoč prebivalstvu, da bodo lahko ponovno vzpostavili in okrepili lastne tradicionalne mehanizme obvladovanja kriz. (→ merila OECD/DAC o vplivu povezljivosti, skladnosti in trajnosti)

| — | Sredstva za nujne primere bi bilo treba upravljati profesionalno, in ob tem v celoti upoštevati predvidene stroške. Dobra praksa upravljanja in podpiranja osebja je glavna naloga upravljanja, prednostne naloge pa so varnost osebja, dobro počutje, pravice, dostojanstvo in učinkovitost. (→ merila OECD/DAC o (stroškovni) učinkovitosti in uspešnosti) |
| --- | --- |

—

Sredstva za nujne primere bi bilo treba upravljati profesionalno, in ob tem v celoti upoštevati predvidene stroške. Dobra praksa upravljanja in podpiranja osebja je glavna naloga upravljanja, prednostne naloge pa so varnost osebja, dobro počutje, pravice, dostojanstvo in učinkovitost. (→ merila OECD/DAC o (stroškovni) učinkovitosti in uspešnosti)

| — | Morebitne nenamerne škodljive posledice humanitarnega odziva (npr. podaljšanje konflikta) ali posledice, ki bi spodbudile neenakost med prejemniki pomoči, bi bilo treba odkriti že v začetnih fazah oblikovanja programa in se jim proaktivno izogibati. (→ merila OECD/DAC o učinkovitosti, ustreznosti, pomembnosti in vplivu) |
| --- | --- |

—

Morebitne nenamerne škodljive posledice humanitarnega odziva (npr. podaljšanje konflikta) ali posledice, ki bi spodbudile neenakost med prejemniki pomoči, bi bilo treba odkriti že v začetnih fazah oblikovanja programa in se jim proaktivno izogibati. (→ merila OECD/DAC o učinkovitosti, ustreznosti, pomembnosti in vplivu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

| 30.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 25/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 25/13

---

Konferenca odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije (COSAC)

Prispevek, sprejet na XXXVIII. zasedanju COSAC-a

v Estorilu od 14. do 16. oktobra 2007

(2008/C 25/02)

1.   Medvladna konferenca in prihodnost Evrope

| 1.1 | COSAC pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta s srečanja v Bruslju 21. in 22. junija, kjer je bil sprejet dogovor o sklicu medvladne konference po pogojih iz 48. člena Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.1

COSAC pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta s srečanja v Bruslju 21. in 22. junija, kjer je bil sprejet dogovor o sklicu medvladne konference po pogojih iz 48. člena Pogodbe o Evropski uniji.

| 1.2 | COSAC podpira stališče, ki ga je predsedstvo odločno zavzelo glede poteka in časovnega razporeda medvladne konference, kar ji bo omogočilo delo v skladu z mandatom, ki ji ga je jasno in natančno določil Evropski svet. COSAC pozdravlja dejstvo, da je v mandatu medvladne konference predvidena poglobitev vloge nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in s tem ohranitev bistva medvladne konference iz leta 2004. |
| --- | --- |

1.2

COSAC podpira stališče, ki ga je predsedstvo odločno zavzelo glede poteka in časovnega razporeda medvladne konference, kar ji bo omogočilo delo v skladu z mandatom, ki ji ga je jasno in natančno določil Evropski svet. COSAC pozdravlja dejstvo, da je v mandatu medvladne konference predvidena poglobitev vloge nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in s tem ohranitev bistva medvladne konference iz leta 2004.

| 1.3 | COSAC izraža svojo podporo cilju predsedstva, da čim prej dokonča delo medvladne konference. Zato upa, da bo reformna pogodba sprejeta na neformalnem srečanju voditeljev držav in vlad 18. in 19. oktobra in da bodo nove institucionalne ureditve po ratifikaciji vzpostavljene pred volitvami v Evropski parlament, sklicanimi za junij 2009. |
| --- | --- |

1.3

COSAC izraža svojo podporo cilju predsedstva, da čim prej dokonča delo medvladne konference. Zato upa, da bo reformna pogodba sprejeta na neformalnem srečanju voditeljev držav in vlad 18. in 19. oktobra in da bodo nove institucionalne ureditve po ratifikaciji vzpostavljene pred volitvami v Evropski parlament, sklicanimi za junij 2009.

| 1.4 | COSAC verjame, da se bo zaradi novih subsidiarnih postopkov in dodatnih določb iz nove reformne pogodbe vloga nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri postopkih odločanja v Evropski uniji povečala in okrepila. Ti mehanizmi morajo zagotoviti, da bodo nacionalni parlamenti tesneje vključeni v postopek odločanja v Evropski uniji in tako dobili pomembnejšo vlogo v odnosu do svojih vlad pri zadevah Evropske unije. |
| --- | --- |

1.4

COSAC verjame, da se bo zaradi novih subsidiarnih postopkov in dodatnih določb iz nove reformne pogodbe vloga nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri postopkih odločanja v Evropski uniji povečala in okrepila. Ti mehanizmi morajo zagotoviti, da bodo nacionalni parlamenti tesneje vključeni v postopek odločanja v Evropski uniji in tako dobili pomembnejšo vlogo v odnosu do svojih vlad pri zadevah Evropske unije.

| 1.5 | COSAC si želi, da bi bilo v členu 6 iz protokola št. 2 Pogodbe o Evropski uniji (protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti) pojasnjeno, da se osemtedenski časovni okvir za nadzor subsidiarnosti začne šele, ko se osnutek zakonodajnega akta prenese v nacionalne parlamente v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

1.5

COSAC si želi, da bi bilo v členu 6 iz protokola št. 2 Pogodbe o Evropski uniji (protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti) pojasnjeno, da se osemtedenski časovni okvir za nadzor subsidiarnosti začne šele, ko se osnutek zakonodajnega akta prenese v nacionalne parlamente v vseh uradnih jezikih Unije.

| 1.6 | Nadalje COSAC priznava, da sta za uresničevanje novih pravic nacionalnih parlamentov v okviru nove reformne pogodbe potrebna poglobljen dialog med nacionalnimi parlamenti in polno sodelovanje evropskih institucij, da se zagotovi izmenjava informacij med nacionalnimi parlamenti in s tem spodbudi preglednost, demokratičnost in legitimnost zakonodaje Evropske unije. Tako bi moral biti sedanji proces medvladne konference dobra priložnost za izboljšanje komunikacije med nacionalnimi parlamenti, da bi lahko bili bolj vključeni in da bi bila njihova stališča upoštevana. COSAC si želi, da bi bili nacionalni parlamenti povezani z medvladnimi konferencami. |
| --- | --- |

1.6

Nadalje COSAC priznava, da sta za uresničevanje novih pravic nacionalnih parlamentov v okviru nove reformne pogodbe potrebna poglobljen dialog med nacionalnimi parlamenti in polno sodelovanje evropskih institucij, da se zagotovi izmenjava informacij med nacionalnimi parlamenti in s tem spodbudi preglednost, demokratičnost in legitimnost zakonodaje Evropske unije. Tako bi moral biti sedanji proces medvladne konference dobra priložnost za izboljšanje komunikacije med nacionalnimi parlamenti, da bi lahko bili bolj vključeni in da bi bila njihova stališča upoštevana. COSAC si želi, da bi bili nacionalni parlamenti povezani z medvladnimi konferencami.

2.   Sodelovanje z Evropsko komisijo

| 2.1 | Septembra 2006 je Komisija vse nove predloge in posvetovalne dokumente pričela pošiljati neposredno nacionalnim parlamentom in jih pozivati, naj se odzovejo in tako pomagajo izboljšati proces oblikovanja politik. COSAC ugotavlja, da je bil ta mehanizem po približno enem letu večinoma pozitivno ocenjen. Sodelovanju nacionalnih parlamentov s Komisijo je dal nove razsežnosti in jim olajšal spremljanje evropskih zadev. |
| --- | --- |

2.1

Septembra 2006 je Komisija vse nove predloge in posvetovalne dokumente pričela pošiljati neposredno nacionalnim parlamentom in jih pozivati, naj se odzovejo in tako pomagajo izboljšati proces oblikovanja politik. COSAC ugotavlja, da je bil ta mehanizem po približno enem letu večinoma pozitivno ocenjen. Sodelovanju nacionalnih parlamentov s Komisijo je dal nove razsežnosti in jim olajšal spremljanje evropskih zadev.

| 2.2 | COSAC pozdravlja obvezo Komisije, da bo upoštevala stališča, ki jih bodo posredovali nacionalni parlamenti. Ta mehanizem je treba ohraniti skupaj z izvajanjem določb iz reformne pogodbe v povezavi z nacionalnimi parlamenti, saj jih je veliko spodbudil, da so v predzakonodajni fazi prevzeli aktivnejšo vlogo pri postopkih odločanja v Evropski uniji in si tako izboljšali možnosti za učinkovitejše sodelovanje v zgodnji fazi postopka. |
| --- | --- |

2.2

COSAC pozdravlja obvezo Komisije, da bo upoštevala stališča, ki jih bodo posredovali nacionalni parlamenti. Ta mehanizem je treba ohraniti skupaj z izvajanjem določb iz reformne pogodbe v povezavi z nacionalnimi parlamenti, saj jih je veliko spodbudil, da so v predzakonodajni fazi prevzeli aktivnejšo vlogo pri postopkih odločanja v Evropski uniji in si tako izboljšali možnosti za učinkovitejše sodelovanje v zgodnji fazi postopka.

| 2.3 | COSAC poudarja pomembnost dialoga med Komisijo in nacionalnimi parlamenti in želi v zgodnjo fazo vključiti konkretne ukrepe za informiranje nacionalnih parlamentov o projektih politike Komisije. V zvezi s tem COSAC ponavlja, kar je že izrazil na svojem XXXVII. srečanju v Berlinu, in sicer naj Komisija v zakonodajnem in delovnem programu za leto 2008 upošteva stališča nacionalnih parlamentov. |
| --- | --- |

2.3

COSAC poudarja pomembnost dialoga med Komisijo in nacionalnimi parlamenti in želi v zgodnjo fazo vključiti konkretne ukrepe za informiranje nacionalnih parlamentov o projektih politike Komisije. V zvezi s tem COSAC ponavlja, kar je že izrazil na svojem XXXVII. srečanju v Berlinu, in sicer naj Komisija v zakonodajnem in delovnem programu za leto 2008 upošteva stališča nacionalnih parlamentov.

| 2.4 | V zvezi s predlogi, ki jih je Komisija posredovala nacionalnim parlamentom, COSAC prosi Komisijo, naj različne komentarje nacionalnih parlamentov prenese v bazo IPEX. Obenem spodbuja Komisijo, naj nacionalnim parlamentom posreduje oceno, kako je oziroma bo te komentarje upoštevala pri nadaljnjem oblikovanju politike. |
| --- | --- |

2.4

V zvezi s predlogi, ki jih je Komisija posredovala nacionalnim parlamentom, COSAC prosi Komisijo, naj različne komentarje nacionalnih parlamentov prenese v bazo IPEX. Obenem spodbuja Komisijo, naj nacionalnim parlamentom posreduje oceno, kako je oziroma bo te komentarje upoštevala pri nadaljnjem oblikovanju politike.

3.   Parlamentarno spremljanje lizbonske strategije

| 3.1 | COSAC ugotavlja, da so nacionalni parlamenti že dejavno vključeni v izvajanje lizbonske strategije, in sicer v vlogi zakonodajalcev. Obenem pa si želi nadaljnjega razvoja, kar zadeva spremljanje odprte metode sodelovanja nekaterih parlamentov v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

3.1

COSAC ugotavlja, da so nacionalni parlamenti že dejavno vključeni v izvajanje lizbonske strategije, in sicer v vlogi zakonodajalcev. Obenem pa si želi nadaljnjega razvoja, kar zadeva spremljanje odprte metode sodelovanja nekaterih parlamentov v okviru lizbonske strategije.

| 3.2 | COSAC spodbuja parlamente, naj poskusijo vplivati na zgodnje faze procesa, saj na ta način zagotovijo povezavo s poznejšo izvedbeno fazo, v katero so vključeni. COSAC poudarja vlogo nacionalnih parlamentov pri lizbonski strategiji, in sicer zaradi njihove nacionalne odgovornosti in prepoznavnosti. |
| --- | --- |

3.2

COSAC spodbuja parlamente, naj poskusijo vplivati na zgodnje faze procesa, saj na ta način zagotovijo povezavo s poznejšo izvedbeno fazo, v katero so vključeni. COSAC poudarja vlogo nacionalnih parlamentov pri lizbonski strategiji, in sicer zaradi njihove nacionalne odgovornosti in prepoznavnosti.

| 3.3 | COSAC poudarja, da bi povečanje medparlamentarne elektronske izmenjave informacij in uporaba najboljše prakse pri spremljanju lizbonske strategije prispevala k izboljšanju vloge, ki jo parlamenti imajo na tem področju. V zvezi s tem COSAC pozdravlja dejstvo, da nacionalni parlamenti in Evropski parlament še naprej sodelujejo v okviru skupnih parlamentarnih srečanj, ki od leta 2005 dalje potekajo pred pomladanskim zasedanjem Sveta. |
| --- | --- |

3.3

COSAC poudarja, da bi povečanje medparlamentarne elektronske izmenjave informacij in uporaba najboljše prakse pri spremljanju lizbonske strategije prispevala k izboljšanju vloge, ki jo parlamenti imajo na tem področju. V zvezi s tem COSAC pozdravlja dejstvo, da nacionalni parlamenti in Evropski parlament še naprej sodelujejo v okviru skupnih parlamentarnih srečanj, ki od leta 2005 dalje potekajo pred pomladanskim zasedanjem Sveta.

| 3.4 | COSAC poziva vse nacionalne parlamente, naj analizirajo to zadevo pred naslednjim pregledom lizbonske strategije na pomladanskem zasedanju Sveta 2008, ki bo v času slovenskega predsedovanja, in poudarja, da je pomembno, da so nacionalni parlamenti obveščeni o tekočih pripravah na novi triletni cikel izvajanja od 2008 do 2011. |
| --- | --- |

3.4

COSAC poziva vse nacionalne parlamente, naj analizirajo to zadevo pred naslednjim pregledom lizbonske strategije na pomladanskem zasedanju Sveta 2008, ki bo v času slovenskega predsedovanja, in poudarja, da je pomembno, da so nacionalni parlamenti obveščeni o tekočih pripravah na novi triletni cikel izvajanja od 2008 do 2011.

4.   Sredozemske razsežnosti Evropske unije

| 4.1 | COSAC poudarja strateško vlogo sredozemske regije za Evropsko unijo. Politike Evropske unije o sredozemskih partnerjih dejavno prispevajo k spodbujanju politične stabilnosti, varnosti in tudi k razvoju področja skupne blaginje. COSAC spodbuja socialno in kulturno izmenjavo in na ta način podpira boljše razumevanje med narodi in različnimi verami. |
| --- | --- |

4.1

COSAC poudarja strateško vlogo sredozemske regije za Evropsko unijo. Politike Evropske unije o sredozemskih partnerjih dejavno prispevajo k spodbujanju politične stabilnosti, varnosti in tudi k razvoju področja skupne blaginje. COSAC spodbuja socialno in kulturno izmenjavo in na ta način podpira boljše razumevanje med narodi in različnimi verami.

| 4.2 | COSAC spodbuja države članice EU, naj bolj skladno in razumsko izkoristijo obstoječe instrumente politike, in sicer evrosredozemsko partnerstvo in evropsko sosedsko politiko, da bi lahko obsežni niz predpisov za politiko pridružitvenih sporazumov iz Barcelone bolje povezali z domačimi programi politik posameznih partnerskih držav. COSAC poudarja pomembnost povezave med tremi področji sodelovanja – mirom, trgovino in civilno družbo. COSAC upa, da bo vprašanje okrepljenega kulturnega in univerzitetnega sodelovanja vključeno na dnevni red evrosredozemske konference, kar bi pripomoglo k razvoju tega posebnega področja, ki se ukvarja z dimenzijo kulturne identitete. |
| --- | --- |

4.2

COSAC spodbuja države članice EU, naj bolj skladno in razumsko izkoristijo obstoječe instrumente politike, in sicer evrosredozemsko partnerstvo in evropsko sosedsko politiko, da bi lahko obsežni niz predpisov za politiko pridružitvenih sporazumov iz Barcelone bolje povezali z domačimi programi politik posameznih partnerskih držav. COSAC poudarja pomembnost povezave med tremi področji sodelovanja – mirom, trgovino in civilno družbo. COSAC upa, da bo vprašanje okrepljenega kulturnega in univerzitetnega sodelovanja vključeno na dnevni red evrosredozemske konference, kar bi pripomoglo k razvoju tega posebnega področja, ki se ukvarja z dimenzijo kulturne identitete.

| 4.3 | COSAC poudarja, da je parlamentarna razsežnost evrosredozemskega partnerstva odločilnega pomena, in sicer pri ugotavljanju prednostnih nalog v dvostranskih in večstranskih povezavah. Pozdravlja tudi zveze in izmenjave, ki se odvijajo v okviru prijateljskih skupin, obiskov in misij, in meni, da lahko pomembno prispevajo k prepoznavnosti partnerstva ter pri udeležencih procesa vzbudijo poseben občutek vključenosti. |
| --- | --- |

4.3

COSAC poudarja, da je parlamentarna razsežnost evrosredozemskega partnerstva odločilnega pomena, in sicer pri ugotavljanju prednostnih nalog v dvostranskih in večstranskih povezavah. Pozdravlja tudi zveze in izmenjave, ki se odvijajo v okviru prijateljskih skupin, obiskov in misij, in meni, da lahko pomembno prispevajo k prepoznavnosti partnerstva ter pri udeležencih procesa vzbudijo poseben občutek vključenosti.

| 4.4 | COSAC poziva vse udeležence, naj tesno sodelujejo pri iskanju razumljive in enotne politike na področju migracij, ki bi lahko ustrezno povezala pričakovanja na obeh straneh in omogočila oceno, katere koristi prinaša migracije vsem stranem. Upoštevati je treba resnost vprašanja nezakonitih migracij in obenem zagotoviti polno spoštovanje človekovih pravic; odločno je treba nasprotovati trgovanju z ljudmi, ki povzroča veliko trpljenja in zaradi katerega ljudje umirajo, ter spoznati, da so migracije in razvoj tesno prepleteni. Zelo pomembno je tudi prepoznati koristi zakonitega priseljevanja, zlasti kvalificirane delovne sile, na evropski trg dela. |
| --- | --- |

4.4

COSAC poziva vse udeležence, naj tesno sodelujejo pri iskanju razumljive in enotne politike na področju migracij, ki bi lahko ustrezno povezala pričakovanja na obeh straneh in omogočila oceno, katere koristi prinaša migracije vsem stranem. Upoštevati je treba resnost vprašanja nezakonitih migracij in obenem zagotoviti polno spoštovanje človekovih pravic; odločno je treba nasprotovati trgovanju z ljudmi, ki povzroča veliko trpljenja in zaradi katerega ljudje umirajo, ter spoznati, da so migracije in razvoj tesno prepleteni. Zelo pomembno je tudi prepoznati koristi zakonitega priseljevanja, zlasti kvalificirane delovne sile, na evropski trg dela.

5.   Parlamentarno spremljanje finančnih programov Evropske unije

| 5.1 | COSAC poziva evropske institucije, vključene v medinstitucionalne sporazume, naj pri oblikovanju večletnega okvira Evropske unije (t. i. finančne perspektive) obvestijo nacionalne parlamente o prednostnih nalogah in strateških ciljih tega okvira. |
| --- | --- |

5.1

COSAC poziva evropske institucije, vključene v medinstitucionalne sporazume, naj pri oblikovanju večletnega okvira Evropske unije (t. i. finančne perspektive) obvestijo nacionalne parlamente o prednostnih nalogah in strateških ciljih tega okvira.

| 5.2 | COSAC spodbuja nacionalne parlamente, naj še naprej razvijajo svoj nadzor nad temi posebnimi področji, in sicer nad večletnim okvirjem, posebnimi programi porabe ter letnim proračunom. Struktura nadzora na treh ravneh lahko omogoči širše in globlje razumevanje strukture finančnih programov Evropske unije. |
| --- | --- |

5.2

COSAC spodbuja nacionalne parlamente, naj še naprej razvijajo svoj nadzor nad temi posebnimi področji, in sicer nad večletnim okvirjem, posebnimi programi porabe ter letnim proračunom. Struktura nadzora na treh ravneh lahko omogoči širše in globlje razumevanje strukture finančnih programov Evropske unije.

| 5.3 | COSAC vabi nacionalne parlamente, naj predstavijo svoja stališča še pred zaključkom pregleda proračuna za obdobje 2008–2009, in sicer z dejavno udeležbo na konferenci, ki jo Komisija organizira pred koncem posvetovalnega obdobja, začetega na njeno pobudo. COSAC tudi spodbuja nacionalne parlamente, naj si izmenjajo podatke o rezultatih svojega nadzora in o tem, ali so svoja mnenja že poslali neposredno Komisiji. |
| --- | --- |

5.3

COSAC vabi nacionalne parlamente, naj predstavijo svoja stališča še pred zaključkom pregleda proračuna za obdobje 2008–2009, in sicer z dejavno udeležbo na konferenci, ki jo Komisija organizira pred koncem posvetovalnega obdobja, začetega na njeno pobudo. COSAC tudi spodbuja nacionalne parlamente, naj si izmenjajo podatke o rezultatih svojega nadzora in o tem, ali so svoja mnenja že poslali neposredno Komisiji.

---

Komisija

| 30.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 25/16

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. januarja 2008

(2008/C 25/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4773 |
| JPY | japonski jen | 158,02 |
| DKK | danska krona | 7,4524 |
| GBP | funt šterling | 0,74295 |
| SEK | švedska krona | 9,4487 |
| CHF | švicarski frank | 1,6154 |
| ISK | islandska krona | 95,60 |
| NOK | norveška krona | 8,0350 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,903 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 258,23 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6975 |
| PLN | poljski zlot | 3,6173 |
| RON | romunski leu | 3,7350 |
| SKK | slovaška krona | 33,659 |
| TRY | turška lira | 1,7402 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6641 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4759 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,5299 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8988 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0979 |
| KRW | južnokorejski won | 1 395,61 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,5927 |
| CNY | kitajski juan | 10,6284 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2496 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 772,87 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7828 |
| PHP | filipinski peso | 59,860 |
| RUB | ruski rubelj | 36,1630 |
| THB | tajski bat | 46,300 |
| BRL | brazilski real | 2,6226 |
| MXN | mehiški peso | 16,0413 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4773

JPY

japonski jen

158,02

DKK

danska krona

7,4524

GBP

funt šterling

0,74295

SEK

švedska krona

9,4487

CHF

švicarski frank

1,6154

ISK

islandska krona

95,60

NOK

norveška krona

8,0350

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,903

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

258,23

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6975

PLN

poljski zlot

3,6173

RON

romunski leu

3,7350

SKK

slovaška krona

33,659

TRY

turška lira

1,7402

AUD

avstralski dolar

1,6641

CAD

kanadski dolar

1,4759

HKD

hongkonški dolar

11,5299

NZD

novozelandski dolar

1,8988

SGD

singapurski dolar

2,0979

KRW

južnokorejski won

1 395,61

ZAR

južnoafriški rand

10,5927

CNY

kitajski juan

10,6284

HRK

hrvaška kuna

7,2496

IDR

indonezijska rupija

13 772,87

MYR

malezijski ringit

4,7828

PHP

filipinski peso

59,860

RUB

ruski rubelj

36,1630

THB

tajski bat

46,300

BRL

brazilski real

2,6226

MXN

mehiški peso

16,0413

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 30.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 25/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 25/17

---

Opravljanje rednih zračnih prevozov

Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 glede opravljanja rednih zračnih prevozov znotraj Irske

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 25/04)

1.   Uvod

Irska je spremenila obveznosti javnih služb, objavljene v UL C 39, 16.2.2005 v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov na naslednjih progah, z učinkom od 22. julija 2008:

| — | Galway–Dublin |
| --- | --- |

—

Galway–Dublin

| — | Kerry–Dublin |
| --- | --- |

—

Kerry–Dublin

| — | Knock–Dublin |
| --- | --- |

—

Knock–Dublin

| — | Derry–Dublin |
| --- | --- |

—

Derry–Dublin

| — | Donegal–Dublin |
| --- | --- |

—

Donegal–Dublin

| — | Sligo–Dublin |
| --- | --- |

—

Sligo–Dublin

Standardi, ki izhajajo iz obveznosti javnih služb, so objavljeni v UL C 39, 16.2.2005, kot so bili spremenjeni z obvestilom, objavljenim v UL C 24, 29.1.2008.

Če v enem mesecu od objave noben od letalskih prevoznikov ne bo pričel ali nameraval pričeti opravljati te zračne prevoze v skladu z obveznostmi javnih služb in ne bo zahteval finančnega nadomestila, se je Irska odločila, da bo v okviru postopka, določenega v členu 4(1)(d) navedene uredbe, še naprej omejevala dostop na enega samega prevoznika in po javnem razpisu dodelila pravico do opravljanja teh prevozov od 22. julija 2008.

2.   Predmet javnega razpisa

Opravljanje neposrednih rednih zračnih prevozov od 22. julija 2008 na eni ali več zgoraj navedenih progah v skladu z obveznostmi javnih služb, naloženimi za zadevno(-e) progo(-e) in objavljenimi v UL C 39, 16.2.2005 in kot so bile spremenjene z obvestilom, objavljenim v UL C 24, 29.1.2008.

Poleg posamičnih ponudb za vsako progo lahko letalske družbe predložijo tudi kombinirane ponudbe za vsako od spodaj navedenih kombinacij. Takšne kombinirane ponudbe bodo sprejemljive, če bo predlagana višina nadomestila nižja od vsote dveh ustreznih posamičnih ponudb (zaradi ekonomije obsega itd.).

| — | Derry–Dublin in Knock–Dublin |
| --- | --- |

—

Derry–Dublin in Knock–Dublin

| — | Derry–Dublin in Donegal–Dublin |
| --- | --- |

—

Derry–Dublin in Donegal–Dublin

| — | Knock–Dublin in Sligo–Dublin |
| --- | --- |

—

Knock–Dublin in Sligo–Dublin

| — | Donegal–Dublin in Sligo–Dublin |
| --- | --- |

—

Donegal–Dublin in Sligo–Dublin

Pogoji obveznosti javnih služb, naloženimi za izbrane proge in kot so bili objavljeni v UL C 39, 16.2.2005 ter spremenjeni z obvestilom, objavljenim v UL C 24, 29.1.2008, se bodo uporabljali v vsakem primeru.

3.   Sodelovanje

Na razpisu lahko sodelujejo vsi letalski prevozniki z veljavno operativno licenco, ki jim jo je država članica izdala v skladu z Uredbo (EGS) št. 2407/92. Prevozi se bodo opravljali med letališči, ki so v pristojnosti irskega urada za letalstvo (Irish Aviation Authority).

4.   Razpisni postopek

Za ta javni razpis veljajo določbe točk (d), (e), (f), (g), (h), in (i) člena 4(1)Uredbe (EGS) št. 2408/92.

5.   Informacije za ponudnike

Celotna razpisna dokumentacija, ki vsebuje obrazec ponudbe, zahteve glede finančnih informacij, obvestilo o demografskih in socialno-ekonomskih značilnostih vsakega letališča, sporočilo o vsakem letališču (preteklo število potnikov, pristajalne pristojbine, tehnična oprema itd.) ter celotni pogoji pogodbe, je mogoče brezplačno pridobiti pri: Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, Ireland. Kontaktna oseba: Denis Murphy; tel: (353-1) 604 15 94; faks: (353-1) 604 16 81; E-pošta: airports@transport.ie.

6.   Podatki, ki se zahtevajo od ponudnikov

Poleg v celoti izpolnjenega obrazca ponudbe morajo ponudniki na podlagi zahteve, da se storitve začnejo izvajati 22. julija 2008, in zahtev po zanesljivosti in neprekinjenem poslovanju, naročniku predložiti dokazila, da:

| (a) | so finančno sposobna ter zmožna prevzeti in opravljati zadevne storitve; |
| --- | --- |

(a)

so finančno sposobna ter zmožna prevzeti in opravljati zadevne storitve;

| (b) | imajo potrebne veljavne operativne licence in spričevala (letalska operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana v skladu s skupnim dogovorom JAR-OPS); in |
| --- | --- |

(b)

imajo potrebne veljavne operativne licence in spričevala (letalska operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana v skladu s skupnim dogovorom JAR-OPS); in

| (c) | so dokazali, da imajo izkušnje pri opravljanju rednih prevozov potnikov. |
| --- | --- |

(c)

so dokazali, da imajo izkušnje pri opravljanju rednih prevozov potnikov.

Merilo za ocenjevanje ponudb, ki bodo izpolnjevale zahteve iz zgornjih točk (a), (b) in (c), bo višina ekonomske ugodnosti, pri čemer se bo upoštevala tudi zmožnost prevoznika, da za celotno obdobje trajanja pogodbe zagotovi izvajanje storitev, ki so predmet obveznosti javnih služb. Vendar naročniku ni treba sprejeti nobene ponudbe. V določenih okoliščinah ima minister pravico do pogajanja s ponudniki glede cene, povezane z njihovimi ponudbami, vendar z upoštevanjem predvidenih izgub, temelječih na stroških upravljanja, predvidenimi donosi itd.

Naročnik ima pravico zahtevati nadaljnje informacije o finančnih in/ali tehničnih virih ter zmožnostih vlagatelja in ne glede na zgoraj navedeno zahtevati ali poiskati nadaljnje informacije od tretje osebe ali od vlagatelja glede zmožnosti vlagatelja za prevzem in opravljanje zadevnih rednih zračnih prevozov.

Cene v ponudbah morajo biti v eurih in vsi predloženi dokumenti morajo biti v angleškem jeziku. Pogodba se šteje za pogodbo, sestavljeno v skladu z irskim pravom, zanjo pa bodo pristojna izključno irska sodišča.

7.   Finančno nadomestilo

V ponudbah je treba jasno navesti znesek finančnega nadomestila, ki je zahtevan za izvajanje obveznosti javnih služb na progi(-ah) za vsako od treh let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo je treba izračunati v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.

Točen znesek nadomestila, ki ga izplača Ministrstvo za promet, naknadno in vsako leto določi uspešen ponudnik, ki izvaja storitev. Znesek bo omejen na dejanske izgube z upoštevanjem dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi stopnje dobička, do višine zneska, določenega v ponudbi za vsako leto.

Prevoznik lahko zahteva plačila v rednih obrokih v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točke 5. V skladu s pogodbenimi pogoji se ostanek za plačilo izplača konec vsakega pogodbenega leta na podlagi primerno dokumentiranih zahtev revizorjev prevoznika, ki jih prejme naročnik in katerim je priložen certifikat.

Pogodba bo vsebovala določbo, po kateri se lahko v določenih okoliščinah najvišja vsota nadomestila katero koli leto (ali več let) poviša na podlagi presoje naročnika v primeru znatnih sprememb izvajalnih pogojev in ne glede na določbe o prekinitvi pogodbe. Zahteve za povišanje najvišje vsote nadomestila katero koli leto (ali več let) bo naročnik obravnaval le v primerih, ko ponudnik zadevnega poteka dogodkov ni in ni mogel napovedati ali pa je posledica faktorjev, na katere ponudnik nima vpliva. Nadomestilo za povišane stroške za gorivo se izplača le v primeru izjemnega povišanja stroškov (v povprečju več kot 30 %) v pogodbenem obdobju enega leta in se izračuna po naslednji enačbi:

A preverljivi delež stroškov goriva v finančnem nadomestilu v ustreznem pogodbenem obdobju 12 mesecev.

B povprečno povišanje cene kerozina (v odstotkih) v istem 12-mesečnem pogodbenem obdobju, glede na informacije o cenah reaktivnega letalskega goriva (Jet Fuel Price Monitor), ki jih izdaja IATA. Od tega odstotka se odšteje 30 odstotnih točk; in

C dovoljeno dodatno nadomestilo in se izračuna kot sledi: C = A × B

Vsa plačila v skladu s pogodbo se opravijo v eurih.

8.   Trajanje, spremembe in prenehanje veljavnosti pogodbe

Pogodba bo sklenjena z ministrom za promet. Pogodba bo veljala 3 leta z začetkom veljavnosti 22. julija 2008. Nov javni razpis bo objavljen po potrebi pred koncem obdobja, ki bo trajalo največ 3 leta z začetkom 22. julija 2008. Pogodba se lahko spremeni ali preneha veljati le v skladu s pogodbenimi pogoji. Spremembe standardov, ki izhajajo iz obveznosti javne službe, bodo dovoljene le s predhodnim dogovorom z naročnikom.

Če uspešen ponudnik ne more več zagotavljati storitve(-ev) iz pogodbe, ima naročnik pravico, da zadevno pogodbo(-e) z istimi pogoji in višinami nadomestila do konca pogodbenega obdobja dodeli naslednjemu najvišje uvrščenemu ponudniku, ki je bil ocenjen s prvotnim ocenjevalnim postopkom.

9.   Kazni za prevoznikovo neizpolnjevanje pogodbe

Če je let odpovedan iz razlogov, za katere je neposredno odgovoren prevoznik, bo nadomestilo izplačano le v višini morebitnih stroškov, ki jih je imel prevoznik pri ravnanju s potniki, prizadetimi zaradi odpovedi takih letov. Naročnik ima pravico, da prekine pogodbo, če zaradi kakovosti prevoznikovih storitev in predvsem števila odpovedanih letov in/ali zamud letov, za katere je neposredno odgovoren prevoznik, meni, da standardi, zahtevani na podlagi obveznosti javne službe, niso bili ali niso primerno izpolnjeni.

10.   Rok za predložitev ponudb

Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega sporočila v Uradnem listu Evropskih unije.

11.   Postopek oddaje ponudb

Ponudbe je treba poslati s priporočeno pošto, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali predložiti osebno na naslov:

Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, Ireland, in sicer do 12h (po lokalnem času) na dan iz točke 10. Ovojnica mora biti opremljena z oznako „EASP Tender“.

12.   Veljavnost javnega razpisa

Ta javni razpis je v skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 veljaven le, če noben letalski prevoznik Skupnosti do roka za predložitev ponudb ne predloži programa za opravljanje prevozov na zadevni(-h) progi(-ah) v skladu z obveznostmi javnih služb brez prejemanja finančnega nadomestila.

13.   Zakon o prostem dostopu do informacij (1997)

Ministrstvo za promet se zavezuje, da bo storilo vse za zaščito zaupnosti informacij, ki jih predložijo ponudniki, v skladu z zakoni, ki jih mora upoštevati Ministrstvo, vključno z Zakonom o prostem dostopu do informacij (1997), kot je bil spremenjen z Zakonom o prostem dostopu do informacij (2003). Če ponudniki ne želijo, da se katera od predloženih informacij v ponudbah zaradi tržne občutljivosti objavi, morajo to željo izraziti ob predložitvi informacij in navesti razloge za njihovo občutljivost. Preden se bo Ministrstvo odločilo glede objave informacij v skladu z Zakonom o prostem dostopu do informacij, se bo o občutljivih informacijah posvetovalo s ponudniki. Če ponudniki menijo, da nobena od informacij, ki so jih predložili, ni tržno občutljiva, morajo to napisati v izjavi. Te informacije se lahko objavijo v skladu z zahtevami Zakona o prostem dostopu do informacij.

---

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 30.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 25/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 25/20

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV EPSO/AD/118-123/08

(2008/C 25/05)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira naslednje javne natečaje:

| | EPSO/AD/118/08 – ČEŠKI JEZIK (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/118/08 – ČEŠKI JEZIK (CS)

| | EPSO/AD/119/08 – LITOVSKI JEZIK (LT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/119/08 – LITOVSKI JEZIK (LT)

| | EPSO/AD/120/08 – LATVIJSKI JEZIK (LV) |
| --- | --- |

EPSO/AD/120/08 – LATVIJSKI JEZIK (LV)

| | EPSO/AD/121/08 – MALTEŠKI JEZIK (MT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/121/08 – MALTEŠKI JEZIK (MT)

| | EPSO/AD/122/08 – SLOVAŠKI JEZIK (SK) |
| --- | --- |

EPSO/AD/122/08 – SLOVAŠKI JEZIK (SK)

| | EPSO/AD/123/08 – SLOVENSKI JEZIK (SL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/123/08 – SLOVENSKI JEZIK (SL)

za uradnike (AD5) funkcionalne skupine upravljavci na področju prevajanja.

Razpis natečajev je objavljen v Uradnem listu C 25 A z dne 30. januarja 2008 izključno v nemščini, angleščini in francoščini.

Vse informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://europa.eu/epso.

---

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 30.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 25/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 25/21

---

Obvestilo o popravku razpisa o prostem delovnem mestu generalnega sekretarja (razred AD 16, posebna kategorija) (Člena 2(a) in 8 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti)

(2008/C 25/06)

Zaposlene v evropskih institucijah obveščamo, da je bil razpis o prostem delovnem mestu generalnega sekretarja EESO (Evropski ekonomsko-socialni odbor), objavljen v francoski, nemški in angleški različici Uradnega lista Evropske unije (UL C 316 A, 28.12.2007), spremenjen (glej UL C 25 A, 30.1.2008).

---