# Eiropas Savienības L 225/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 225 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 19. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 225

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 19. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1392 (2016. gada 12. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK | 1 |
| | | Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1393 (2016. gada 4. maijs), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā | 41 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1394 (2016. gada 16. augusts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1395 (2016. gada 18. augusts), ar kuru atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd, Win Profile Industries Ltd, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 | 52 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/1396 (2016. gada 18. augusts), ar kuru groza dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (
  1
  ) | 76 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1397 (2016. gada 18. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 100 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1392 (2016. gada 12. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK

1

Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK

3

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1393 (2016. gada 4. maijs), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā

41

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1394 (2016. gada 16. augusts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību

50

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1395 (2016. gada 18. augusts), ar kuru atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd, Win Profile Industries Ltd, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14

Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd

Buildyet Shoes Mfg

DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd

Dongguan Stella Footwear Co Ltd

Dongguan Taiway Sports Goods Limited

Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co

Jianle Footwear Industrial

Sihui Kingo Rubber Shoes Factory

Synfort Shoes Co. Ltd

Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd

Wei Hao Shoe Co. Ltd

Wei Hua Shoe Co. Ltd

Win Profile Industries Ltd

52

*

Komisijas Regula (ES) 2016/1396 (2016. gada 18. augusts), ar kuru groza dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (
  1
  )

1

76

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1397 (2016. gada 18. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1392

(2016. gada 12. jūlijs)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2013. gada 14. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Monako Firstisti, lai grozījumu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK (1) (“nolīgums”), nolūkā saskaņot minēto nolīgumu ar jaunākajām norisēm pasaules līmenī, kas paredz veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā starptautisku standartu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2013. gada 14. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Monako Firstisti, lai grozījumu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK (1) (“nolīgums”), nolūkā saskaņot minēto nolīgumu ar jaunākajām norisēm pasaules līmenī, kas paredz veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā starptautisku standartu.

| (2) | Sarunu rezultātā izstrādātais nolīguma grozījumu protokola (“grozījumu protokols”) teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto “finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu”. Savienība, dalībvalstis un Monako Firstiste aktīvi piedalījās ESAO globālā foruma darbā, atbalstot šā standarta izstrādi un īstenošanu. Nolīguma teksts, kas grozīts ar grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats globālā standarta īstenošanai Savienības un Monako Firstistes attiecībās. |
| --- | --- |

(2)

Sarunu rezultātā izstrādātais nolīguma grozījumu protokola (“grozījumu protokols”) teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto “finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu”. Savienība, dalībvalstis un Monako Firstiste aktīvi piedalījās ESAO globālā foruma darbā, atbalstot šā standarta izstrādi un īstenošanu. Nolīguma teksts, kas grozīts ar grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats globālā standarta īstenošanai Savienības un Monako Firstistes attiecībās.

| (3) | Grozījumu protokols būtu jāparaksta. |
| --- | --- |

(3)

Grozījumu protokols būtu jāparaksta.

| (4) | Ņemot vērā Monako Firstistes ESAO globālajā forumā izteiktās nostādnes, grozījumu protokols būtu jāpiemēro provizoriski no 2017. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā Monako Firstistes ESAO globālajā forumā izteiktās nostādnes, grozījumu protokols būtu jāpiemēro provizoriski no 2017. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK, ņemot vērā grozījumu protokola noslēgšanu.

Grozījumu protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt grozījumu protokolu.

3. pants

Ar nosacījumu, ka tas notiek savstarpīgi, grozījumu protokolu piemēro provizoriski no 2017. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā paziņo Monako par nodomu provizoriski piemērot grozījumu protokolu, ar nosacījumu, ka tas notiek savstarpīgi, no 2017. gada 1. janvāra.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  OV L 19, 21.1.2005., 55. lpp.

1

---

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/3

---

GROZĪJUMU PROTOKOLS

Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK

EIROPAS SAVIENĪBA

un

MONAKO FIRSTISTE,

turpmāk – “Līgumslēdzēja puse” vai abas kopā – “Līgumslēdzējas puses”,

LAI sadarbības ietvaros, kurā ņemtas vērā katras Līgumslēdzējas puses likumīgās intereses, īstenotu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standartu,

TĀ KĀ Līgumslēdzējām pusēm ir ilgstošas un ciešas attiecības sadarbībā nodokļu jautājumos, jo īpaši saistībā ar tādu pasākumu piemērošanu, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK (2003. gada 3. jūnijs) par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (1), un tās vēlas uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, turpinot attīstīt šīs attiecības,

TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses vēlas noslēgt nolīgumu, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, pamatojoties uz savstarpēju automātisku informācijas apmaiņu, uz kuru attiecas konfidencialitātes prasības un citi aizsardzības pasākumi, kas paredzēti šajā grozījumu protokolā, tostarp noteikumi, kas ierobežo tās informācijas izmantošanu, kura iegūta apmaiņas veidā,

TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka nolīgumam, kas izriet no šā grozījumu protokola, ir jāatbilst ESAO noteiktajam finanšu kontu informācijas automātiskas apmaiņas standartam (turpmāk “globālais standarts”),

TĀ KĀ 12. pants Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK (turpmāk “nolīgums”), kurā tā pašreizējā redakcijā (2), t. i., pirms grozījumiem, kas tiek ieviesti ar šo grozījumu protokolu, ir paredzēts, ka informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma attiecas tikai uz darbībām, kas veido nodokļu krāpšanas noziegumu, ir jāpielāgo ESAO standartam par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā, lai sasniegtu šā standarta mērķus tādā veidā, ka izklāstīts nolīguma, kas izriet no šā grozījumu protokola, 5. panta 1. punktā, un ievērojot konfidencialitātes noteikumus uz personas datu aizsardzības pasākumus, kas paredzēti nolīguma, kas izriet no šā grozījumu protokola, 6. pantā un III pielikumā.

TĀ KĀ attiecībā uz dalībvalstīm Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) paredzēti īpaši datu aizsardzības noteikumi Eiropas Savienībā, kurus piemēro arī informācijas apmaiņai, uz kuru attiecas nolīgums, kas izriet no šā grozījumu protokola, un ko veikušas dalībvalstis,

TĀ KĀ 1993. gada 23. decembra Likums Nr. 1.165 par personas datu aizsardzību, kurā grozījumi izdarīti ar 2001. gada 2. jūlija Likumu Nr. 1.240 un 2008. gada 4. decembra Likumu Nr. 1.353, tostarp īstenošanas nosacījumi, kas ietverti 2009. gada 19. jūnija Firsta rīkojumā Nr. 2.230 (4), reglamentē personas datu aizsardzību Monako Firstistē.

TĀ KĀ Eiropas Komisija līdz šā grozījumu protokola parakstīšanas datumam, piemērojot Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, nav pieņēmusi lēmumu par to, ka Monako ir valsts, kas nodrošina personas datu atbilstīgu aizsardzību,

TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses apņemas īstenot un ievērot konkrētos datu aizsardzības pasākumus, kas iekļauti nolīgumā, kas izriet no šā grozījumu protokola, tostarp tā III pielikuma, tādā veidā, lai nodrošinātu, ka neviena no Līgumslēdzējām pusēm nevarētu izmantot jebkādu pamatojumu, lai atteiktu informācijas apmaiņu ar otru Līgumslēdzēju pusi.

TĀ KĀ Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, informācijas nosūtītājas valsts Kompetentajām iestādēm un informācijas saņēmējas valsts Kompetentajām iestādēm kā personas datu apstrādātājām informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar nolīgumu, kas izriet no šā grozījumu protokola, nebūtu jāuzglabā ilgāk, nekā nepieciešams tās mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā atšķirības dažādu dalībvalstu un Monako tiesību aktos, maksimālais uzglabāšanas laikposms attiecībā uz katru Līgumslēdzēju pusi būtu jānosaka, atsaucoties uz attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu,

TĀ KĀ to Finanšu iestāžu, kas sniedz ziņojumus, un Kontu, par kuriem jāsniedz ziņojumi, kategorijas, uz kurām attiecas nolīgums, kas izriet no šā grozījumu protokola, ir izstrādātas, lai ierobežotu nodokļu maksātāju iespējas izvairīties no tā, ka par viņiem sniedz ziņojumu, pārvietojot aktīvus uz Finanšu iestādēm vai ieguldot finanšu produktos, kas neietilpst nolīguma, kas izriet no šā grozījumu protokola, darbības jomā. Tomēr konkrētas Finanšu iestādes un konti, attiecībā uz kuriem pastāv zems risks, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, nebūtu jāiekļauj darbības jomā. Kopumā nebūtu jāiekļauj robežvērtības, jo tās var viegli nepārsniegt, sadalot kontus pa vairākām Finanšu iestādēm. Finanšu informācijai, par kuru ir jāsniedz ziņojumi un ar kuru ir jāapmainās, būtu jāattiecas ne tikai uz visiem attiecīgajiem ienākumiem (procenti, dividendes un tamlīdzīgi ienākumi), bet arī uz kontu bilancēm un ieņēmumiem no Finanšu aktīvu pārdošanas, lai risinātu situācijas, kad nodokļu maksātājs cenšas slēpt kapitālu, kas pats par sevi ir ienākums vai aktīvi, attiecībā uz kuriem notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tādēļ informācijas apstrāde saskaņā ar nolīgumu, kas izriet no šā grozījumu protokola, ir nepieciešama, lai sasniegtu mērķi – dot iespēju dalībvalstu un Monako Firstistes nodokļu iestādēm pareizi un nekļūdīgi identificēt attiecīgos nodokļu maksātājus, piemērot un izpildīt savus nodokļu jomas tiesību aktus pārrobežu situācijās, izvērtēt iespējamību, ka ir notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un novērst turpmākas nevajadzīgas pārbaudes -, kā arī ir samērīga ar šo mērķi,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK (turpmāk “nolīgums”) groza šādi:

| 1) | nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “Nolīgums starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti par finanšu konta informācijas apmaiņu nolūkā uzlabot saistību ievērošanu nodokļu jomā starptautiskā mērogā atbilstoši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standartam”; |
| --- | --- |

1)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Nolīgums starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti par finanšu konta informācijas apmaiņu nolūkā uzlabot saistību ievērošanu nodokļu jomā starptautiskā mērogā atbilstoši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standartam”;

| 2) | nolīguma 1. līdz 21. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

  “1. pants
  Definīcijas

  1.   Šajā nolīgumā turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme:






  a) | “Eiropas Savienība” ir Savienība, kas izveidota ar Līgumu par Eiropas Savienību un aptver teritorijas, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

2)

nolīguma 1. līdz 21. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“1. pants

Definīcijas

1.   Šajā nolīgumā turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme:

a)

“Eiropas Savienība” ir Savienība, kas izveidota ar Līgumu par Eiropas Savienību un aptver teritorijas, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | “Dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

b)

“Dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

| c) | “Monako” ir Monako Firstiste, iekšējie ūdeņi, teritoriālie ūdeņi, tostarp jūras gultne un jūras grunts, gaisa telpa virs tās, ekskluzīvā ekonomiskā zona un kontinentālais šelfs, uz kuriem atbilstoši starptautisko tiesību aktu noteikumiem un valsts tiesību aktiem Monako Firstistei ir suverēnās tiesības un kas ir tās jurisdikcijā; |
| --- | --- |

c)

“Monako” ir Monako Firstiste, iekšējie ūdeņi, teritoriālie ūdeņi, tostarp jūras gultne un jūras grunts, gaisa telpa virs tās, ekskluzīvā ekonomiskā zona un kontinentālais šelfs, uz kuriem atbilstoši starptautisko tiesību aktu noteikumiem un valsts tiesību aktiem Monako Firstistei ir suverēnās tiesības un kas ir tās jurisdikcijā;

| d) | “Monako Kompetentās iestādes” un “Dalībvalstu Kompetentās iestādes” ir attiecīgi IV pielikuma a) un b) līdz ac) punktā uzskaitītās iestādes; nolīguma IV pielikums ir tā sastāvdaļa. Ar vienkāršu paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei IV pielikumā ietverto Kompetento iestāžu sarakstu Monako var grozīt attiecībā uz minētā pielikuma a) punktā minēto iestādi un Eiropas Savienība – attiecībā uz b) līdz ac) punktā minētajām iestādēm. Eiropas Komisija attiecīgi informē dalībvalstis un Monako par jebkuru šajā sakarībā saņemto paziņojumu; |
| --- | --- |

d)

“Monako Kompetentās iestādes” un “Dalībvalstu Kompetentās iestādes” ir attiecīgi IV pielikuma a) un b) līdz ac) punktā uzskaitītās iestādes; nolīguma IV pielikums ir tā sastāvdaļa. Ar vienkāršu paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei IV pielikumā ietverto Kompetento iestāžu sarakstu Monako var grozīt attiecībā uz minētā pielikuma a) punktā minēto iestādi un Eiropas Savienība – attiecībā uz b) līdz ac) punktā minētajām iestādēm. Eiropas Komisija attiecīgi informē dalībvalstis un Monako par jebkuru šajā sakarībā saņemto paziņojumu;

| e) | “Dalībvalsts finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents dalībvalstī, izņemot minētās Finanšu iestādes jebkuras filiāles, kuras atrodas ārpus minētās dalībvalsts, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents dalībvalstī, ja šī filiāle atrodas minētajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

e)

“Dalībvalsts finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents dalībvalstī, izņemot minētās Finanšu iestādes jebkuras filiāles, kuras atrodas ārpus minētās dalībvalsts, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents dalībvalstī, ja šī filiāle atrodas minētajā dalībvalstī;

| f) | “Monako finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Monako, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus Monako, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Monako, ja minētā filiāle atrodas Monako; |
| --- | --- |

f)

“Monako finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Monako, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus Monako, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Monako, ja minētā filiāle atrodas Monako;

| g) | “Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Monako finanšu iestāde, atkarībā no attiecīgās jurisdikcijas piemērošanas teritoriālā konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus; |
| --- | --- |

g)

“Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Monako finanšu iestāde, atkarībā no attiecīgās jurisdikcijas piemērošanas teritoriālā konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus;

| h) | “Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums, vai Monako konts, par kuru jāsniedz ziņojums, atkarībā no konteksta, ar noteikumu, ka tas ir identificēts kā tāds saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī vai Monako spēkā esošām pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam; |
| --- | --- |

h)

“Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums, vai Monako konts, par kuru jāsniedz ziņojums, atkarībā no konteksta, ar noteikumu, ka tas ir identificēts kā tāds saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī vai Monako spēkā esošām pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam;

| i) | “Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Monako Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Dalībvalsts personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Dalībvalsts personas, par kurām jāsniedz ziņojums; |
| --- | --- |

i)

“Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Monako Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Dalībvalsts personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Dalībvalsts personas, par kurām jāsniedz ziņojums;

| j) | “Monako konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Monako personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Monako personas, par kurām jāsniedz ziņojums; |
| --- | --- |

j)

“Monako konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Monako personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Monako personas, par kurām jāsniedz ziņojums;

| k) | “Dalībvalsts persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Monako Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu dalībvalstī saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi dalībvalsts rezidents; |
| --- | --- |

k)

“Dalībvalsts persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Monako Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu dalībvalstī saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi dalībvalsts rezidents;

| l) | “Monako persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu Monako saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi Monako rezidents. |
| --- | --- |

l)

“Monako persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu Monako saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi Monako rezidents.

2.   Jebkuram ar lielo sākumburtu rakstītam terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā, ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (5) vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, un ii) attiecībā uz Monako – saskaņā ar Monako valsts tiesību aktiem, un šī nozīme atbilst I un II pielikumā noteiktajai nozīmei.

Jebkuram terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā vai I vai II pielikumā, ja vien konteksts nenosaka citādi vai Dalībvalsts Kompetentā iestāde un Monako Kompetentā iestāde nevienojas par kopīgu nozīmi, kā paredzēts 7. pantā (kā atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem), ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta saskaņā ar tās attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un ii) attiecībā uz Monako – saskaņā ar Monako valsts tiesību aktiem, un jebkura nozīme saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Monako) piemērojamajiem tiesību aktiem nodokļu jomā prevalē pār nozīmi, kas terminam piešķirta saskaņā ar citiem minētās jurisdikcijas tiesību aktiem.

2. pants

Automātiska informācijas apmaiņa par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi

1.   Atbilstoši šā panta noteikumiem un ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus atbilstoši I un II pielikumam, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa, Monako Kompetentā iestāde ar katras dalībvalsts Kompetento iestādi un katras dalībvalsts Kompetentā iestāde ar Monako Kompetento iestādi ik gadu automātiski apmainīsies ar informāciju, kas iegūta, ievērojot minētos noteikumus, un norādīta 2. punktā.

2.   Dalībvalstij attiecībā uz katru Monako kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, un Monako attiecībā uz katru Dalībvalsts kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jāapmainās ar šādu informāciju:

| a) | katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā Konta turētāja, vārds, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas atbilstoši I un II pielikumam ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums – Vienības nosaukums, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un dzimšanas datums un vieta. Grozījumu protokola parakstīšanas datumā, proti, 2016. gada 12. jūlijā, Monako nav nodokļu maksātāja identifikācijas numura Monako Personām; |
| --- | --- |

a)

katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā Konta turētāja, vārds, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas atbilstoši I un II pielikumam ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums – Vienības nosaukums, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un dzimšanas datums un vieta. Grozījumu protokola parakstīšanas datumā, proti, 2016. gada 12. jūlijā, Monako nav nodokļu maksātāja identifikācijas numura Monako Personām;

| b) | konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav); |
| --- | --- |

b)

konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav);

| c) | Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir); |
| --- | --- |

c)

Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir);

| d) | konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu; |
| --- | --- |

d)

konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu;

| e) | Turētāja konta gadījumā:






  i) | procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

e)

Turētāja konta gadījumā:

i)

procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| ii) | kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis; |
| --- | --- |

ii)

kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis;

| f) | jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- |

f)

jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| g) | jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts 2. punkta e) vai f) apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kas samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

g)

jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts 2. punkta e) vai f) apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kas samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā.

3. pants

Automātiskas informācijas apmaiņas laiks un veids

1.   Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām uz Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, veikto maksājumu summu un raksturojumu var noteikt saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Monako) nodokļu tiesību aktu principiem, kas apmainās ar informāciju.

2.   Informācijas apmaiņas saskaņā ar 2. pantu vajadzībām informācijā, ar kuru apmainās, norādīs valūtu, kurā ir denominēta katra attiecīgā summa.

3.   Attiecībā uz 2. panta 2. punktu apmaiņa ar informāciju par 2017. gadu un visiem turpmākajiem gadiem tiks veikta deviņu mēnešu laikā pēc tā kalendārā gada beigām, uz kuru attiecas informācija.

4.   Kompetentās iestādes automātiski apmainīsies ar 2. pantā aprakstīto informāciju kopējā ziņošanas standarta sistēmā paplašināmās iezīmēšanas valodā (XML).

5.   Kompetentās iestādes vienosies par vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem.

4. pants

Sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi

Dalībvalsts Kompetentā iestāde paziņos Monako Kompetentajai iestādei un Monako Kompetentā iestāde paziņos Dalībvalsts Kompetentajai iestādei, ja pirmajai minētajai (paziņotājai) Kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka kļūdas rezultātā paziņotā informācija saskaņā ar 2. pantu ir neprecīza vai nepilnīga vai Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nav ievērojusi piemērojamās ziņojumu sniegšanas prasības un pienācīgas pārbaudes procedūras atbilstoši I un II pielikumam. Kompetentā iestāde, kurai sniegts paziņojums, veiks visus piemērotos pasākumus, ko var veikt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, lai novērstu paziņojumā aprakstītās kļūdas vai noteikumu neievērošanu.

5. pants

Informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma

1.   Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem un jebkāda cita nolīguma starp Monako un kādu no dalībvalstīm, kurš paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, Monako Kompetentās iestādes un dalībvalstu Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga šā nolīguma izpildei vai tādu valsts tiesību aktu piemērošanai vai īstenošanai, kuri attiecas uz jebkāda veida nodokļiem, ko uzliek Monako un dalībvalstu vai to administratīvi teritoriālo veidojumu vai vietējo iestāžu vārdā, ciktāl nodokļu uzlikšana saskaņā ar šādiem valsts tiesību aktiem nav pretrunā piemērojamam noteikumam vienošanās aktā par dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanu starp Monako un attiecīgo dalībvalsti.

2.   Šā panta 1. punkta un 6. panta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai noteiktu Monako vai kādai dalībvalstij pienākumu:

| a) | veikt administratīvus pasākumus, kas ir atšķirīgi no attiecīgi Monako vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem un administratīvās prakses; |
| --- | --- |

a)

veikt administratīvus pasākumus, kas ir atšķirīgi no attiecīgi Monako vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem un administratīvās prakses;

| b) | sniegt informāciju, kas nav iegūstama attiecīgi saskaņā ar Monako vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem vai parastas administratīvās prakses ietvaros; |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju, kas nav iegūstama attiecīgi saskaņā ar Monako vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem vai parastas administratīvās prakses ietvaros;

| c) | sniegt informāciju, kas atklātu jebkādu tirdzniecības noslēpumu, komercnoslēpumu, rūpniecisku vai dienesta noslēpumu, vai informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskai kārtībai (ordre public). |
| --- | --- |

c)

sniegt informāciju, kas atklātu jebkādu tirdzniecības noslēpumu, komercnoslēpumu, rūpniecisku vai dienesta noslēpumu, vai informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskai kārtībai (ordre public).

3.   Ja informāciju pieprasa dalībvalsts vai Monako, kas rīkojas kā pieprasījuma iesniedzēja jurisdikcija saskaņā ar šo pantu, Monako vai dalībvalsts, kas rīkojas kā pieprasījumu saņēmusī jurisdikcija, veic informācijas ieguves pasākumus, lai iegūtu pieprasīto informāciju pat tad, ja minētajai pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai šāda informācija, iespējams, nav nepieciešama pašas nodokļu vajadzībām. Uz iepriekšējā teikumā ietverto pienākumu attiecas 2. punktā minētais ierobežojumi, taču šādi ierobežojumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai ļautu pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija nav nepieciešama tās iekšējām interesēm.

4.   Šā panta 2. punkta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami kā tādi, kas Monako vai dalībvalstij ļautu atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija ir bankas, citas finanšu iestādes, vārda pakalpojumu sniedzēja (nominee) vai personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka šī informācija ir saistīta ar kādas personas īpašumtiesību interesēm.

5.   Kompetentās iestādes vienosies par vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem, kā arī vajadzības gadījumā par izmantojamajām standarta veidlapām.

6. pants

Konfidencialitāte un personas datu aizsardzība

1.   Papildus konfidencialitātes noteikumiem un citiem aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā, tostarp tā III pielikumā, visu informācijas vākšanu un apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu veic i) dalībvalstis – ievērojot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, un ii) Monako – ievērojot 1993. gada 23. decembra Likums Nr. 1.165 par personas datu aizsardzību, kurā grozījumi izdarīti ar 2001. gada 2. jūlija Likumu Nr. 1.240 un 2008. gada 4. decembra Likumu Nr. 1.353, kas stājās spēkā 2009. gada 1. aprīlī, tostarp īstenošanas nosacījumi, kas ietverti 2009. gada 19. jūnija Firsta rīkojumā Nr. 2.230.

Lai pareizi piemērotu 5. pantu, dalībvalstis ierobežo Direktīvas 95/46/EK 10. pantā, 11. panta 1. punktā, 12. un 21. pantā paredzētos pienākumus un tiesības, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās intereses. Monako atbilstoši saviem tiesību aktiem veic līdzvērtīgus pasākumus.

Atkāpjoties no iepriekšējās daļas, katra dalībvalsts un Monako nodrošina, ka katra tās kompetencē esošā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, informē katru attiecīgo atsevišķo privātpersonu (Monako Persona vai dalībvalsts Persona), par ko jāsniedz ziņojums, ka informācija, kura attiecas uz viņu un kura ir minēta 2. pantā, tiks savākta un nosūtīta saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina, ka Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, minētajai privātpersonai sniedz jebkādu informāciju, uz kādu tai ir tiesības saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā; tiek sniegta vismaz šāda informācija:

| a) | personas datu apstrādes nolūks; |
| --- | --- |

a)

personas datu apstrādes nolūks;

| b) | datu apstrādes juridiskais pamats; |
| --- | --- |

b)

datu apstrādes juridiskais pamats;

| c) | personas datu saņēmēji; |
| --- | --- |

c)

personas datu saņēmēji;

| d) | datu apstrādātāja identitāte; |
| --- | --- |

d)

datu apstrādātāja identitāte;

| e) | datu uzglabāšanas termiņš; |
| --- | --- |

e)

datu uzglabāšanas termiņš;

| f) | šīs personas tiesības lūgt par datu apstrādi atbildīgajai personai piekļūt, labot un dzēst personas datus, kas uz šo personu attiecas; |
| --- | --- |

f)

šīs personas tiesības lūgt par datu apstrādi atbildīgajai personai piekļūt, labot un dzēst personas datus, kas uz šo personu attiecas;

| g) | tiesības izmantot administratīvās un/vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

g)

tiesības izmantot administratīvās un/vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

| h) | procedūra, lai izmantotu administratīvās un/vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

h)

procedūra, lai izmantotu administratīvās un/vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

| i) | tiesības vērties kompetentajā(-ās) datu aizsardzības uzraudzības iestādē(-ēs) un to kontaktinformācija. |
| --- | --- |

i)

tiesības vērties kompetentajā(-ās) datu aizsardzības uzraudzības iestādē(-ēs) un to kontaktinformācija.

Šo informāciju sniedz laikposmā, kas ir pietiekami ilgs, lai Persona varētu izmantot tiesības uz datu aizsardzību, un – jebkurā gadījumā – pirms attiecīgā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, 2. pantā minēto informāciju sniedz savas rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts vai Monako) kompetentajai iestādei.

Dalībvalstis un Monako nodrošina, ka katrai atsevišķai Privātpersonai (Monako Persona vai dalībvalsts Personai), par ko jāsniedz ziņojums, paziņo par to, ka attiecībā uz viņa datiem ir noticis drošības prasību pārkāpums, ja minētais pārkāpums varētu nelabvēlīgi ietekmēt viņa personas datu vai privātās dzīves aizsardzību.

2.   Informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar šo nolīgumu, uzglabā ne ilgāk kā nepieciešams šā nolīguma mērķu sasniegšanai un – jebkurā gadījumā – saskaņā ar katra personas datu apstrādātāja valsts noteikumiem saistībā ar noilgumu.

Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, un katras Dalībvalsts un Monako Kompetentās iestādes uzskata par atbildīgām par personas datu apstrādi attiecībā uz personas datiem, ko tās apstrādā saskaņā ar šo nolīgumu. Par datu apstrādi atbildīgajiem ir jārūpējas par personas datu aizsardzības pasākumu ievērošanu atbilstoši šajā nolīgumā ietvertajam šo pasākumu raksturojumam, ievērojot konkrēto personu tiesības.

3.   Ar jebkādu informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Monako) ieguvusi saskaņā ar šo nolīgumu, rīkojas kā ar konfidenciālu informāciju, un to aizsargā tādā pašā veidā kā informāciju, kas iegūta saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, un, ciktāl nepieciešams personas datu aizsardzībai, saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un aizsardzības pasākumiem, kurus var norādīt jurisdikcija, kas sniedz informāciju, kā prasīts tās valsts tiesību aktos.

4.   Jebkurā gadījumā šādu informāciju izpauž tikai personām vai iestādēm (tostarp tiesām un administratīvām vai uzraudzības iestādēm), kuras ir saistītas ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Monako) nodokļu novērtēšanu, iekasēšanu vai piedziņu, tiesībaizsardzību vai saukšanu pie atbildības, vai lēmumu pieņemšanu par sūdzībām attiecībā uz attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Monako) nodokļiem, vai ar iepriekšminētā uzraudzību. Tikai iepriekš minētās personas vai iestādes var izmantot informāciju un tikai iepriekšējā teikumā izklāstītajos nolūkos. Neatkarīgi no 3. punkta noteikumiem tās var izpaust informāciju atklātās tiesas sēdēs vai tiesas nolēmumos saistībā ar šādiem nodokļiem ar nosacījumu, jo īpaši attiecībā uz nodokļu iekasēšanu, ka Kompetenta iestāde (vai nu attiecīgi Monako, vai dalībvalsts) ir izsniegusi iepriekšēju atļauju, sniedzot informāciju.

5.   Neatkarīgi no iepriekšējos punktos minētajiem noteikumiem informāciju, ko saņēmusi jurisdikcija (dalībvalsts vai Monako), var izmantot citiem nolūkiem, ja šādu informāciju šiem citiem nolūkiem var izmantot saskaņā ar informāciju sniegušās jurisdikcijas (attiecīgi Monako vai dalībvalsts) tiesību aktiem, tostarp tiesību aktiem par personas datu aizsardzību un ja minētās jurisdikcijas Kompetentā iestāde šādu izmantošanu atļauj iepriekš. Informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Monako) sniegusi citai jurisdikcijai (attiecīgi Monako vai dalībvalstij), pēdējā minētā jurisdikcija var nosūtīt trešai jurisdikcijai (citai dalībvalstij), ja ir ievēroti šajā pantā paredzētie aizsardzības pasākumi iepriekš ir saņemta pirmās minētās jurisdikcijas, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta, tās Kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja, kura ir saņēmusi izvērtēšanai vajadzīgo informāciju par attiecīgo aizsardzības pasākumu piemērošanu. Informāciju, ko viena dalībvalsts ir sniegusi citai dalībvalstij saskaņā ar tās piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, var nosūtīt Monako, ja iepriekš ir saņemta tās dalībvalsts Kompetentās iestādes atļauja, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta.

6.   Katra dalībvalsts vai Monako Kompetentā iestāde nekavējoties paziņo citai Kompetentajai iestādei, t. i., attiecīgi Monako vai konkrētās dalībvalsts Kompetentajai iestādei, par jebkādiem konfidencialitātes prasību pārkāpumiem, aizsardzības pasākumu kļūdām vai jebkuru citu noteikumu neievērošanu datu aizsardzības jomā un attiecīgi piemērotajām sankcijām un korektīviem pasākumiem.

7. pants

Apspriedes un šā nolīguma darbības apturēšana

1.   Ja rodas grūtības šā nolīguma īstenošanā vai interpretēšanā, jebkura Monako Kompetentā iestāde vai Dalībvalsts Kompetentā iestāde var pieprasīt apspriedes starp Monako Kompetento iestādi un vienu vai vairākām Dalībvalstu Kompetentajām iestādēm, lai izstrādātu atbilstošus pasākumus nolūkā nodrošināt šā nolīguma izpildi. Minētās Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu Kompetentajām iestādēm par to apspriežu rezultātiem. Attiecībā uz interpretācijas jautājumiem Eiropas Komisija var piedalīties apspriedēs pēc jebkuras Kompetentās iestādes lūguma.

2.   Ja apspriede attiecas uz būtisku šā nolīguma noteikumu neievērošanu un 1. punktā aprakstītā procedūra nesniedz piemērotu risinājumu, dalībvalsts vai Monako Kompetentā iestāde var apturēt informācijas apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu ar, attiecīgi, Monako vai konkrētu dalībvalsti, par to rakstveidā paziņojot otrai attiecīgajai Kompetentajai iestādei. Šāda apturēšana stāsies spēkā nekavējoties. Šā punkta nolūkos būtiska noteikumu neievērošana cita starpā ietver: i) to noteikumu par konfidencialitāti un datu aizsardzības pasākumiem neievērošanu, kas noteikti šajā nolīgumā, tostarp tā III pielikumā, Direktīvā 95/46/EK, un 1993. gada 23. decembra Likumā Nr. 1.165 par personas datu aizsardzību, kurā grozījumi izdarīti ar 2001. gada 2. jūlija Likumu Nr. 1.240 un 2008. gada 4. decembra Likumu Nr. 1.353, kas stājās spēkā 2009. gada 1. aprīlī, tostarp īstenošanas nosacījumi, kas ietverti 2009. gada 19. jūnija Firsta rīkojumā Nr. 2.230, kā piemērojams attiecīgajā gadījumā, ii) Dalībvalsts Kompetentās iestādes vai Monako Kompetentās iestādes nespēju sniegt informāciju laikus vai sniegt atbilstīgu informāciju, kā prasīts saskaņā ar šo nolīgumu, un iii) Vienības statusa definēšanu, nosakot to par Finanšu iestādi, kas nesniedz ziņojumus, un konta statusa definēšanu, nosakot to par Izslēgto kontu tādā veidā, kas kaitē šā nolīguma mērķiem.

8. pants

Grozījumi

1.   Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas ikreiz, kad ESAO līmenī tiek pieņemtas svarīgas izmaiņas jebkurā ESAO noteiktā finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standarta (turpmāk “globālais standarts”) elementā, vai – ja Līgumslēdzējas puses uzskata to par nepieciešamu –, lai uzlabotu šā nolīguma tehnisko darbību vai novērtētu un atspoguļotu citas norises starptautiskā līmenī. Apspriedes notiek viena mēneša laikā pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai steidzamos gadījumos – tiklīdz iespējams.

2.   Pamatojoties uz šādu saziņu, Līgumslēdzējas puses var savstarpēji apspriesties, lai pārbaudītu, vai ir nepieciešamas šā nolīguma izmaiņas.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto apspriežu nolūkā katra Līgumslēdzēja puse informē otru Līgumslēdzēju pusi par iespējamajiem notikumiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma pareizu darbību. Šie notikumi arī ietver jebkuru attiecīgu nolīgumu starp kādu Līgumslēdzēju pusi un trešo valsti.

4.   Pēc apspriedēm šajā nolīgumā var izdarīt grozījumus protokola vai jauna nolīguma veidā starp Līgumslēdzējām pusēm.

5.   Ja kāda Līgumslēdzēja puse ir īstenojusi ESAO pieņemtās izmaiņas globālajā standartā un vēlas veikt attiecīgas izmaiņas šā nolīguma I un/vai II pielikumā, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei. Apspriežu procedūra starp Līgumslēdzējām pusēm notiek viena mēneša laikā pēc paziņojuma. Neatkarīgi no 4. punkta gadījumā, ja Līgumslēdzējas puses minētās apspriežu procedūras ietvaros panāk vienprātību par izmaiņām, kas būtu jāveic šā nolīguma I un/vai II pielikumā, Līgumslēdzēja puse, kura pieprasīja izmaiņu veikšanu, laikā, kas ir nepieciešams, lai ieviestu minētās izmaiņas nolīguma oficiālu grozījumu veidā, var provizoriski piemērot šā nolīguma I un/vai II pielikuma pārskatīto redakciju, kas apstiprināta apspriežu procedūrā, sākot no pirmā janvāra nākamajā gadā pēc minētās procedūras pabeigšanas.

Tiek uzskatīts, ka Līgumslēdzēja puse ir īstenojusi ESAO pieņemtās izmaiņas globālajā standartā, ja

| a) | attiecībā uz dalībvalstīm – izmaiņas ir iekļautas Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz dalībvalstīm – izmaiņas ir iekļautas Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā;

| b) | attiecībā uz Monako – izmaiņas ir iekļautas nolīgumā ar trešo valsti vai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Monako – izmaiņas ir iekļautas nolīgumā ar trešo valsti vai valsts tiesību aktos.

9. pants

Izbeigšana

Jebkura no Līgumslēdzējām pusēm var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstveida paziņojumu par izbeigšanu otrai Līgumslēdzējai pusei. Šāda izbeigšana stāsies spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies 12 mēnešu laikposms pēc paziņojuma par izbeigšanu datuma. Izbeigšanas gadījumā visa informācija, kas jau saņemta saskaņā ar šo nolīgumu, ir konfidenciāla un uz to attiecas i) dalībvalstīm – dalībvalstu normatīvie un administratīvie akti, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK, un ii) Monako – noteikumi 1993. gada 23. decembra Likumā Nr. 1.165 par personas datu aizsardzību, kurā grozījumi izdarīti ar 2001. gada 2. jūlija Likumu Nr. 1.240 un 2008. gada 4. decembra Likumu Nr. 1.353, kas stājās spēkā 2009. gada 1. aprīlī, tostarp īstenošanas nosacījumi, kas ietverti 2009. gada 19. jūnija Firsta rīkojumā Nr. 2.230, un abos gadījumos – konkrētie datu aizsardzības pasākumi, kas iekļauti šajā nolīgumā, tostarp III pielikumā.

10. pants

Teritoriālā darbības joma

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, to dalībvalstu teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajos līgumos paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Monako, kā tā definēta 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā.”;

| 3) | pielikumus aizstāj ar šādu tekstu:


  “I PIELIKUMS

  KOPĒJAIS FINANŠU KONTA INFORMĀCIJAS ZIŅOŠANAS UN PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES STANDARTS (“KOPĒJAIS ZIŅOŠANAS STANDARTS”)

  I IEDAĻA
  ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS








  A. | Ievērojot C līdz E punktu, katrai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāsniedz tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Monako) Kompetentajai iestādei šāda informācija attiecībā uz šādas Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums:






  1. | katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Monako), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas saskaņā ar V, VI un VII iedaļu ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona(-as), par kuru(-ām) jāsniedz ziņojums, – Vienības nosaukums, adrese, jurisdikcija(-as), kurā(-ās) tā ir rezidents, un NMIN(-i), un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Monako), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

pielikumus aizstāj ar šādu tekstu:

“I PIELIKUMS

KOPĒJAIS FINANŠU KONTA INFORMĀCIJAS ZIŅOŠANAS UN PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES STANDARTS (“KOPĒJAIS ZIŅOŠANAS STANDARTS”)

I IEDAĻA

ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS

A.

1.

katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Monako), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas saskaņā ar V, VI un VII iedaļu ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona(-as), par kuru(-ām) jāsniedz ziņojums, – Vienības nosaukums, adrese, jurisdikcija(-as), kurā(-ās) tā ir rezidents, un NMIN(-i), un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Monako), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un dzimšanas datums un vieta;

| 2. | konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav); |
| --- | --- |

2.

konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav);

| 3. | Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir); |
| --- | --- |

3.

Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir);

| 4. | konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, konta slēgšanas brīdī; |
| --- | --- |

4.

konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, konta slēgšanas brīdī;

| 5. | Turētāja konta gadījumā:






  a) | procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

5.

Turētāja konta gadījumā:

a)

procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| b) | kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis;

| 6. | jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- |

6.

jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| 7. | jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts A punkta 5. vai 6. apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kura samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

7.

jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts A punkta 5. vai 6. apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kura samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā.

| B. | Paziņotajā informācijā norāda valūtu, kurā ir denominēta katra summa. |
| --- | --- |

B.

| C. | Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta attiecībā uz katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ja šāds konts ir Iepriekšpastāvējis konts, nav jāziņo NMIN(-i) vai dzimšanas datums, ja šāds(-i) NMIN(-i) vai dzimšanas datums nav Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā un šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem vai jebkuru Eiropas Savienības juridisko instrumentu (attiecīgā gadījumā) nav citādi noteikts pienākums tos vākt. Taču Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums veltīt visas nepieciešamās pūles, lai iegūtu nodokļu maksātāja identifikācijas numuru(-us) vai dzimšanas datumu attiecībā uz Iepriekšpastāvējušiem kontiem līdz otra kalendārā gada, kas seko gadam, kurā Iepriekšpastāvējuši konti tika identificēti kā Konti, par kuriem jāsniedz ziņojums, beigām. |
| --- | --- |

C.

| D. | Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta nodokļu maksātāja identifikācijas numurs nav jāziņo, ja nodokļu maksātāja identifikācijas numuru nav izdevusi attiecīgā dalībvalsts, Monako vai cita rezidences vietas jurisdikcija. |
| --- | --- |

D.

| E. | Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta dzimšanas vieta nav jāziņo, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir citādi pieprasīts iegūt un ziņot šo informāciju saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un tas ir pieejams elektroniski uzmeklējamos datos, ko uztur Finanšu iestāde, kura sniedz ziņojumus. |
| --- | --- |

E.

II IEDAĻA

PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

| A. | Konts tiek uztverts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, sākot no datuma, no kura konts kā tāds identificēts saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām II līdz VII iedaļā un, ja vien nav noteikts citādi, informācija par Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, jāziņo reizi kalendārajā gadā nākamajā gadā pēc tā gada, uz kuru šī informācija attiecas. |
| --- | --- |

A.

| B. | Konta bilance vai vērtība tiek noteikta kalendārā gada pēdējā dienā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

B.

| C. | Ja robežvērtība konta bilancei vai vērtībai jānosaka kalendārā gada pēdējā dienā, attiecīgā bilance vai vērtība jānosaka tā ziņošanas gada pēdējā dienā, kas beidzas ar šo kalendāro gadu vai šajā kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

C.

| D. | Katra dalībvalsts vai Monako var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, izmantot pakalpojumu sniedzējus, lai izpildītu ziņojumu sniegšanas vai pienācīgas pārbaudes pienākumus, kuri noteikti šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, kā tas paredzēts attiecīgās valsts tiesību aktos, taču šādi pienākumi paliek Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbildība. |
| --- | --- |

D.

| E. | Katra dalībvalsts vai Monako var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, piemērot Jaunu kontu pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem un Lielas vērtības kontu pienācīgas pārbaudes prasības Zemākas vērtības kontiem. Ja dalībvalsts vai Monako atļauj izmantot Jauna konta pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem, turpina piemērot noteikumus, kas citādi būtu jāpiemēro Iepriekšpastāvējušiem kontiem. |
| --- | --- |

E.

III IEDAĻA

PIENĀCĪGA PĀRBAUDE IEPRIEKŠPASTĀVĒJUŠIEM PRIVĀTPERSONU KONTIEM

| A. | Lai starp Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras. |
| --- | --- |

A.

| B. | Zemākas vērtības konts. Zemākas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.






  1. | Rezidences vietas adrese. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā ir individuālā Konta turētāja pašreizējās rezidences vietas adrese, kura balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nodokļu vajadzībām var uztvert individuālo Konta turētāju kā dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas, kurā atrodas adrese, rezidentu, lai noteiktu, vai šāds individuāls Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- | --- |

B.

1.

Rezidences vietas adrese. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā ir individuālā Konta turētāja pašreizējās rezidences vietas adrese, kura balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nodokļu vajadzībām var uztvert individuālo Konta turētāju kā dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas, kurā atrodas adrese, rezidentu, lai noteiktu, vai šāds individuāls Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

| 2. | Elektroniska datu meklēšana. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, individuāla Konta turētāja gadījumā nepaļaujas uz pašreizējo rezidences vietas adresi, kas balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, kā izklāstīts B punkta 1. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējamie dati, ko tā uztur, jāpārskata attiecībā uz šādām pazīmēm un jāpiemēro B punkta 3. līdz 6. apakšpunkts:






  a) | Konta turētāja kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidenta identifikācija; |
| --- | --- | --- |

2.

Elektroniska datu meklēšana. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, individuāla Konta turētāja gadījumā nepaļaujas uz pašreizējo rezidences vietas adresi, kas balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, kā izklāstīts B punkta 1. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējamie dati, ko tā uztur, jāpārskata attiecībā uz šādām pazīmēm un jāpiemēro B punkta 3. līdz 6. apakšpunkts:

a)

Konta turētāja kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidenta identifikācija;

| b) | pašreizējā pasta vai rezidences vietas adrese (tostarp pasta abonenta kastīte) Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; |
| --- | --- |

b)

pašreizējā pasta vai rezidences vietas adrese (tostarp pasta abonenta kastīte) Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums;

| c) | viens vai vairāki tālruņa numuri Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un neviens tālruņa numurs Monako vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta; |
| --- | --- |

c)

viens vai vairāki tālruņa numuri Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un neviens tālruņa numurs Monako vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta;

| d) | regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu; |
| --- | --- |

d)

regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu;

| e) | pašreiz spēkā esošās pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; vai |
| --- | --- |

e)

pašreiz spēkā esošās pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; vai

| f) | norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav nekādas citas adreses Konta turētāja lietā. |
| --- | --- |

f)

norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav nekādas citas adreses Konta turētāja lietā.

| 3. | Ja elektroniskās meklēšanas laikā netiek atrasta neviena no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunktā, tad nav nepieciešamas nekādas turpmākas darbības līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, vai arī konts kļūst par Lielas vērtības kontu. |
| --- | --- |

3.

Ja elektroniskās meklēšanas laikā netiek atrasta neviena no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunktā, tad nav nepieciešamas nekādas turpmākas darbības līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, vai arī konts kļūst par Lielas vērtības kontu.

| 4. | Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atklāta kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, vai ja rodas apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nodokļu vajadzībām jāuztver kā katras tādas Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. |
| --- | --- |

4.

Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atklāta kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, vai ja rodas apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nodokļu vajadzībām jāuztver kā katras tādas Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

| 5. | Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atrasts norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, vispiemērotākajā secībā jāpielieto papīra formāta datu meklēšana, kas aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, vai jācenšas iegūt no Konta turētāja pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja papīra formāta datu meklēšanas rezultātā nav konstatēta neviena pazīme un mēģinājums iegūt pašapliecinājumu vai Dokumentārus pierādījumus nav veiksmīgs, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tās dalībvalsts vai Monako Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, konts jāziņo kā nedokumentēts konts. |
| --- | --- |

5.

Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atrasts norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, vispiemērotākajā secībā jāpielieto papīra formāta datu meklēšana, kas aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, vai jācenšas iegūt no Konta turētāja pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja papīra formāta datu meklēšanas rezultātā nav konstatēta neviena pazīme un mēģinājums iegūt pašapliecinājumu vai Dokumentārus pierādījumus nav veiksmīgs, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tās dalībvalsts vai Monako Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, konts jāziņo kā nedokumentēts konts.

| 6. | Neatkarīgi no tā, vai tiek atrasta pazīme saskaņā ar B punkta 2. apakšpunktu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nav jāuztver kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, ja:






  a) | informācija par Konta turētāju satur pašreizējo pasta vai rezidences vietas adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, vienu vai vairākus tālruņa numurus minētajā Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, (un nevienu tālruņa numuru Monako vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta) vai regulārus rīkojumus (attiecībā uz Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konts) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai ir iepriekš pārskatījusi un glabā lietvedībā:






  i) | pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Monako vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums; un |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Neatkarīgi no tā, vai tiek atrasta pazīme saskaņā ar B punkta 2. apakšpunktu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nav jāuztver kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, ja:

a)

informācija par Konta turētāju satur pašreizējo pasta vai rezidences vietas adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, vienu vai vairākus tālruņa numurus minētajā Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, (un nevienu tālruņa numuru Monako vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta) vai regulārus rīkojumus (attiecībā uz Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konts) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai ir iepriekš pārskatījusi un glabā lietvedībā:

i)

pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Monako vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums; un

| ii) | Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz. |
| --- | --- |

ii)

Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz.

| b) | informācija par Konta turētāju satur pašreiz spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai iepriekš ir pārbaudījusi un glabā:






  i) | pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Monako vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums; vai |
| --- | --- | --- |

b)

informācija par Konta turētāju satur pašreiz spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai iepriekš ir pārbaudījusi un glabā:

i)

pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Monako vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums; vai

| ii) | Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz. |
| --- | --- |

ii)

Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz.

| C. | Pastiprinātas pārbaudes procedūras Lielas vērtības kontiem. Lielas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.






  1. | Elektroniska datu meklēšana. Attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda elektroniski uzmeklējami Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, glabātie dati par jebkuru no B punkta 2. apakšpunktā aprakstītajām pazīmēm. |
| --- | --- | --- |

C.

1.

Elektroniska datu meklēšana. Attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda elektroniski uzmeklējami Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, glabātie dati par jebkuru no B punkta 2. apakšpunktā aprakstītajām pazīmēm.

| 2. | Papīra formāta datu meklēšana. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski pārmeklējamas datubāzes satur laukus ar informāciju, kura aprakstīta C punkta 3. apakšpunktā, un satur visu šo informāciju, tad turpmāka papīra formāta datu meklēšana nav nepieciešama. Ja elektroniski pārmeklējamas datubāzes nesatur visu šo informāciju, tad attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda arī esošā klienta pamatdatne un, ciktāl šī informācija nav iekļauta esošā klienta pamatdatnē, jāpārbauda šādi dokumenti, kuri saistīti ar kontu un kurus Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ieguvusi pēdējo piecu gadu laikā attiecībā uz jebkuru pazīmi, kas aprakstīta B punkta 2. apakšpunktā:






  a) | visjaunākie Dokumentārie pierādījumi, kas savākti attiecībā uz kontu; |
| --- | --- | --- |

2.

Papīra formāta datu meklēšana. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski pārmeklējamas datubāzes satur laukus ar informāciju, kura aprakstīta C punkta 3. apakšpunktā, un satur visu šo informāciju, tad turpmāka papīra formāta datu meklēšana nav nepieciešama. Ja elektroniski pārmeklējamas datubāzes nesatur visu šo informāciju, tad attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda arī esošā klienta pamatdatne un, ciktāl šī informācija nav iekļauta esošā klienta pamatdatnē, jāpārbauda šādi dokumenti, kuri saistīti ar kontu un kurus Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ieguvusi pēdējo piecu gadu laikā attiecībā uz jebkuru pazīmi, kas aprakstīta B punkta 2. apakšpunktā:

a)

visjaunākie Dokumentārie pierādījumi, kas savākti attiecībā uz kontu;

| b) | visjaunākais konta atvēršanas līgums vai dokumentācija; |
| --- | --- |

b)

visjaunākais konta atvēršanas līgums vai dokumentācija;

| c) | visjaunākā dokumentācija, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai vai citiem regulatīviem nolūkiem; |
| --- | --- |

c)

visjaunākā dokumentācija, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai vai citiem regulatīviem nolūkiem;

| d) | jebkuras pašlaik spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesību veidnes; un |
| --- | --- |

d)

jebkuras pašlaik spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesību veidnes; un

| e) | jebkuri pašlaik spēkā esoši regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus. |
| --- | --- |

e)

jebkuri pašlaik spēkā esoši regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus.

| 3. | Izņēmums gadījumos, kad datubāzes satur pietiekamu informāciju. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav pienākuma veikt papīra formāta datu meklēšanu, kura aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, gadījumos, kad Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējama informācija ietver šādus datus:






  a) | Konta turētāja rezidences vietas statuss; |
| --- | --- | --- |

3.

Izņēmums gadījumos, kad datubāzes satur pietiekamu informāciju. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav pienākuma veikt papīra formāta datu meklēšanu, kura aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, gadījumos, kad Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējama informācija ietver šādus datus:

a)

Konta turētāja rezidences vietas statuss;

| b) | Konta turētāja rezidences vietas adrese un pasta adrese, kura pašlaik iekļauta Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietā; |
| --- | --- |

b)

Konta turētāja rezidences vietas adrese un pasta adrese, kura pašlaik iekļauta Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietā;

| c) | Konta turētāja pašreiz esošais tālruņa numurs lietā, ja tāda ir, Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus; |
| --- | --- |

c)

Konta turētāja pašreiz esošais tālruņa numurs lietā, ja tāda ir, Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus;

| d) | Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konti, gadījumā – vai pastāv regulāri rīkojumi pārvest kontā esošos līdzekļus uz citu kontu (tostarp kontu citā Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, filiālē vai citā Finanšu iestādē); |
| --- | --- |

d)

Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konti, gadījumā – vai pastāv regulāri rīkojumi pārvest kontā esošos līdzekļus uz citu kontu (tostarp kontu citā Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, filiālē vai citā Finanšu iestādē);

| e) | vai Konta turētājam ir “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” vai instrukcija par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”; un |
| --- | --- |

e)

vai Konta turētājam ir “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” vai instrukcija par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”; un

| f) | vai pastāv jebkādas pilnvaras vai paraksta tiesības attiecībā uz kontu. |
| --- | --- |

f)

vai pastāv jebkādas pilnvaras vai paraksta tiesības attiecībā uz kontu.

| 4. | Klientu apkalpošanas operatora pieprasījums pēc faktiskām zināšanām. Papildus elektroniskai un papīra datu meklēšanai, kas aprakstīta C punkta 1. un 2. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkurš Lielas vērtības konts, kas uzticēts klientu apkalpošanas operatoram (tostarp jebkurš Finanšu konts, kas apkopots ar šo Lielas vērtības kontu), jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja klientu apkalpošanas operatoram ir faktiskas zināšanas, ka Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

4.

Klientu apkalpošanas operatora pieprasījums pēc faktiskām zināšanām. Papildus elektroniskai un papīra datu meklēšanai, kas aprakstīta C punkta 1. un 2. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkurš Lielas vērtības konts, kas uzticēts klientu apkalpošanas operatoram (tostarp jebkurš Finanšu konts, kas apkopots ar šo Lielas vērtības kontu), jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja klientu apkalpošanas operatoram ir faktiskas zināšanas, ka Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

| 5. | Pazīmju konstatēšanas sekas.






  a) | Ja Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, netiek konstatētas nekādas pazīmes, kas minētas B punkta 2. apakšpunktā, un konts nav identificēts C punkta 4. apakšpunktā kā tāds, ko tur Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad nekādas tālākas darbības nav nepieciešamas līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu. |
| --- | --- | --- |

5.

Pazīmju konstatēšanas sekas.

a)

Ja Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, netiek konstatētas nekādas pazīmes, kas minētas B punkta 2. apakšpunktā, un konts nav identificēts C punkta 4. apakšpunktā kā tāds, ko tur Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad nekādas tālākas darbības nav nepieciešamas līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu.

| b) | Ja kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, tiek atklāta iepriekš minētajā Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, vai ja rodas turpmāka apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. |
| --- | --- |

b)

Ja kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, tiek atklāta iepriekš minētajā Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, vai ja rodas turpmāka apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

| c) | Ja norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” tiek atklāts Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kura minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no Konta turētāja jāiegūst pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar iegūt šādu pašapliecinājumu vai Dokumentāru pierādījumu, tai jāziņo konts tās dalībvalsts vai Monako Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, kā nedokumentēts konts. |
| --- | --- |

c)

Ja norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” tiek atklāts Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kura minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no Konta turētāja jāiegūst pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar iegūt šādu pašapliecinājumu vai Dokumentāru pierādījumu, tai jāziņo konts tās dalībvalsts vai Monako Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, kā nedokumentēts konts.

| 6. | Ja Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts nav Lielas vērtības konts no 2016. gada 31. decembra, bet kļūst par Lielas vērtības kontu līdz nākamā kalendārā gada pēdējai dienai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāveic pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, attiecībā uz šādu kontu tā kalendārā gada laikā, kas seko gadam, kurā konts kļūst par Lielas vērtības kontu. Ja, balstoties uz šādu pārbaudi, šāds konts ir identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāziņo pieprasītā informācija par šādu kontu par gadu, kurā tas identificēts kā Konts, par kuru sniedz ziņojumu, un turpmākajos gados reizi gadā, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par ko jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

6.

Ja Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts nav Lielas vērtības konts no 2016. gada 31. decembra, bet kļūst par Lielas vērtības kontu līdz nākamā kalendārā gada pēdējai dienai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāveic pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, attiecībā uz šādu kontu tā kalendārā gada laikā, kas seko gadam, kurā konts kļūst par Lielas vērtības kontu. Ja, balstoties uz šādu pārbaudi, šāds konts ir identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāziņo pieprasītā informācija par šādu kontu par gadu, kurā tas identificēts kā Konts, par kuru sniedz ziņojumu, un turpmākajos gados reizi gadā, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par ko jāsniedz ziņojums.

| 7. | Kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, piemēro pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, Lielas vērtības kontam, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tam pašam Lielas vērtības kontam jebkurā no turpmākajiem gadiem nav atkārtoti jāpiemēro šīs procedūras, izņemot C punkta 4. apakšpunktā aprakstīto klientu apkalpošanas operatora pieprasījumu, izņemot gadījumus, kad konts ir nedokumentēts – šādā gadījumā Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, būtu atkārtoti jāpiemēro minētās procedūras līdz šāds konts vairs nav nedokumentēts. |
| --- | --- |

7.

Kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, piemēro pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, Lielas vērtības kontam, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tam pašam Lielas vērtības kontam jebkurā no turpmākajiem gadiem nav atkārtoti jāpiemēro šīs procedūras, izņemot C punkta 4. apakšpunktā aprakstīto klientu apkalpošanas operatora pieprasījumu, izņemot gadījumus, kad konts ir nedokumentēts – šādā gadījumā Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, būtu atkārtoti jāpiemēro minētās procedūras līdz šāds konts vairs nav nedokumentēts.

| 8. | Ja rodas apstākļu maiņa saistībā ar Lielas vērtības kontu, kuras rezultātā viena vai vairākas B punkta 2. apakšpunktā aprakstītās pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. |
| --- | --- |

8.

Ja rodas apstākļu maiņa saistībā ar Lielas vērtības kontu, kuras rezultātā viena vai vairākas B punkta 2. apakšpunktā aprakstītās pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

| 9. | Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāīsteno procedūras, lai nodrošinātu, ka klientu apkalpošanas operators identificē jebkuru apstākļu maiņu saistībā ar kontu. Piemēram, ja klientu apkalpošanas operatoram tiem paziņots, ka Konta turētājam Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jauna pasta adrese, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums jauno adresi uztvert kā apstākļu maiņu un, ja tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, tai ir pienākums iegūt no Konta turētāja attiecīgus dokumentus. |
| --- | --- |

9.

Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāīsteno procedūras, lai nodrošinātu, ka klientu apkalpošanas operators identificē jebkuru apstākļu maiņu saistībā ar kontu. Piemēram, ja klientu apkalpošanas operatoram tiem paziņots, ka Konta turētājam Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jauna pasta adrese, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums jauno adresi uztvert kā apstākļu maiņu un, ja tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, tai ir pienākums iegūt no Konta turētāja attiecīgus dokumentus.

| D. | Iepriekšpastāvējušu Lielas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz līdz 2017. gada 31. decembrim. Iepriekšpastāvējušu Zemākas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

D.

| E. | Jebkurš Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kas saskaņā ar šo iedaļu identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, visus turpmākos gadus jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

E.

IV IEDAĻA

PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PRASĪBAS JAUNAJIEM PRIVĀTPERSONU KONTIEM

Lai starp Jauniem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Atverot kontu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, attiecībā uz Jauniem privātpersonu kontiem jāiegūst pašapliecinājums, kas var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas, kura Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ļauj noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. |
| --- | --- |

A.

Atverot kontu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, attiecībā uz Jauniem privātpersonu kontiem jāiegūst pašapliecinājums, kas var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas, kura Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ļauj noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

| B. | Ja pašapliecinājumā teikts, ka Konta turētājs nodokļu vajadzībām ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un pašapliecinājumā arī jāietver Konta turētāja NMIN attiecībā uz Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, (ievērojot I iedaļas D punktu) un dzimšanas datums. |
| --- | --- |

B.

Ja pašapliecinājumā teikts, ka Konta turētājs nodokļu vajadzībām ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un pašapliecinājumā arī jāietver Konta turētāja NMIN attiecībā uz Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, (ievērojot I iedaļas D punktu) un dzimšanas datums.

| C. | Ja rodas apstākļu maiņa attiecībā uz Jaunu privātpersonas kontu, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums ir nepareizs un neuzticams, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz sākotnējo pašapliecinājumu, un tai jāiegūst pareizs pašapliecinājums, kurš precizē Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. |
| --- | --- |

C.

Ja rodas apstākļu maiņa attiecībā uz Jaunu privātpersonas kontu, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums ir nepareizs un neuzticams, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz sākotnējo pašapliecinājumu, un tai jāiegūst pareizs pašapliecinājums, kurš precizē Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām.

V IEDAĻA

IEPRIEKŠPASTĀVĒJUŠU VIENĪBU KONTU PIENĀCĪGA PĀRBAUDE

Lai starp Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Vienību konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nolemj citādi, vai nu attiecībā uz visiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, vai, atsevišķi, attiecībā uz jebkādu skaidri identificētu šādu kontu grupu, Iepriekšpastāvējušu Vienības kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz summu 250 000 ASV dolāru (USD) apmērā vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot kā Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, līdz brīdim, kad konta kopējā bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā. |
| --- | --- |

A.

Vienību konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nolemj citādi, vai nu attiecībā uz visiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, vai, atsevišķi, attiecībā uz jebkādu skaidri identificētu šādu kontu grupu, Iepriekšpastāvējušu Vienības kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz summu 250 000 ASV dolāru (USD) apmērā vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot kā Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, līdz brīdim, kad konta kopējā bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā.

| B. | Pārbaudāmie Vienību konti. Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 2016. gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un ir ekvivalenta USD 250 000, un Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība, 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz minēto summu, bet kura kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā, jāpārbauda saskaņā ar D punktā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

B.

Pārbaudāmie Vienību konti. Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 2016. gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un ir ekvivalenta USD 250 000, un Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība, 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz minēto summu, bet kura kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā, jāpārbauda saskaņā ar D punktā noteiktajām procedūrām.

| C. | Vienību konti, par kuriem ir pienākums ziņot. No B punktā aprakstītajiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem tikai tie konti, kurus tur viena vai vairākas Vienības, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, jāuzskata par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

C.

Vienību konti, par kuriem ir pienākums ziņot. No B punktā aprakstītajiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem tikai tie konti, kurus tur viena vai vairākas Vienības, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, jāuzskata par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums.

| D. | Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Par Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, kuri aprakstīti B punktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.






  1. | Nosaka, vai Vienība ir Persona, par ko jāsniedz ziņojums.






  a) | Pārbauda informāciju, kas tiek uzturēta regulatīviem vai klientu apkalpošanas nolūkiem (tostarp informāciju, kas savākta saskaņā ar procedūrām “pazīsti savu klientu” un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai nodrošināšanai (AML/KYC)), lai noteiktu, vai informācija liecina, ka Konta turētājs ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā informācija, kas norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ietver inkorporācijas vai dibināšanas vietu vai adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Par Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, kuri aprakstīti B punktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

1.

Nosaka, vai Vienība ir Persona, par ko jāsniedz ziņojums.

a)

Pārbauda informāciju, kas tiek uzturēta regulatīviem vai klientu apkalpošanas nolūkiem (tostarp informāciju, kas savākta saskaņā ar procedūrām “pazīsti savu klientu” un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai nodrošināšanai (AML/KYC)), lai noteiktu, vai informācija liecina, ka Konta turētājs ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā informācija, kas norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ietver inkorporācijas vai dibināšanas vietu vai adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums.

| b) | Ja informācija liecina, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā iegūst pašapliecinājumu no Konta turētāja vai, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, pamatoti nosaka, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

b)

Ja informācija liecina, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā iegūst pašapliecinājumu no Konta turētāja vai, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, pamatoti nosaka, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums.

| 2. | Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Iepriekšpastāvējuša Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumu, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro D punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.






  a) | Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāiegūst no Konta turētāja pašapliecinājums tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru tā var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu vienība, kura nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. |
| --- | --- | --- |

2.

Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Iepriekšpastāvējuša Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumu, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro D punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.

a)

Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāiegūst no Konta turētāja pašapliecinājums tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru tā var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu vienība, kura nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

| b) | Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. |
| --- | --- |

b)

Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

| c) | Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz:






  i) | informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai tādu Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu gadījumā, kuru tur viena vai vairākas Nefinanšu vienības un kura kopējā konta bilance vai vērtība nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā; vai |
| --- | --- | --- |

c)

Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz:

i)

informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai tādu Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu gadījumā, kuru tur viena vai vairākas Nefinanšu vienības un kura kopējā konta bilance vai vērtība nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā; vai

| ii) | pašapliecinājumu no Konta turētāja vai Kontrolējošās personas jurisdikcijā(-ās) (dalībvalstī, Monako vai citās jurisdikcijās), kurā(-ās) Kontrolējošā persona nodokļu vajadzībām ir rezidents. |
| --- | --- |

ii)

pašapliecinājumu no Konta turētāja vai Kontrolējošās personas jurisdikcijā(-ās) (dalībvalstī, Monako vai citās jurisdikcijās), kurā(-ās) Kontrolējošā persona nodokļu vajadzībām ir rezidents.

| E. | Pārbaudes laiks un papildu procedūras, ko piemēro Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem.






  1. | Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2016. gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 250 000, jāpabeidz līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- | --- |

E.

Pārbaudes laiks un papildu procedūras, ko piemēro Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem.

1.

Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2016. gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 250 000, jāpabeidz līdz 2018. gada 31. decembrim.

| 2. | Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, un ir ekvivalenta USD 250 000, bet pārsniedz minēto summu nākamā gada 31. decembrī, jāpabeidz tajā kalendārajā gadā, kurš seko gadam, kurā kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu. |
| --- | --- |

2.

Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, un ir ekvivalenta USD 250 000, bet pārsniedz minēto summu nākamā gada 31. decembrī, jāpabeidz tajā kalendārajā gadā, kurš seko gadam, kurā kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu.

| 3. | Ja attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu rodas apstākļu maiņa, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums vai citi ar kontu saistīti dokumenti ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no jauna jānosaka konta statuss saskaņā ar D punktā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ja attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu rodas apstākļu maiņa, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums vai citi ar kontu saistīti dokumenti ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no jauna jānosaka konta statuss saskaņā ar D punktā izklāstītajām prasībām.

VI IEDAĻA

PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PRASĪBAS JAUNIEM VIENĪBU KONTIEM

Lai starp Jauniem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.






  1. | Nosaka, vai Vienība ir Persona, par ko jāsniedz ziņojums.






  a) | Iegūst pašapliecinājumu, kurš var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas un kurš ļauj Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. Ja Vienība apliecina, ka tai nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Vienības galvenā biroja adresi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

1.

Nosaka, vai Vienība ir Persona, par ko jāsniedz ziņojums.

a)

Iegūst pašapliecinājumu, kurš var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas un kurš ļauj Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. Ja Vienība apliecina, ka tai nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Vienības galvenā biroja adresi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu.

| b) | Ja pašapliecinājums norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā pamatoti nosaka, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

b)

Ja pašapliecinājums norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā pamatoti nosaka, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums.

| 2. | Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Jauna Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumu, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro A punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.






  a) | Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Konta turētāja pašapliecinājumu tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu iestāde, kas nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kura nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. |
| --- | --- | --- |

2.

Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Jauna Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumu, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro A punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.

a)

Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Konta turētāja pašapliecinājumu tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu iestāde, kas nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kura nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

| b) | Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumu, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. |
| --- | --- |

b)

Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumu, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

| c) | Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz Konta turētāja vai šādas Kontrolējošas personas pašapliecinājumu. |
| --- | --- |

c)

Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz Konta turētāja vai šādas Kontrolējošas personas pašapliecinājumu.

VII IEDAĻA

SPECIĀLIE PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES NOTEIKUMI

Īstenojot iepriekš aprakstītās pienācīgas pārbaudes procedūras, piemēro šādus papildu noteikumus.

| A. | Paļaušanās uz pašapliecinājumu un Dokumentāriem pierādījumiem. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz pašapliecinājumu vai Dokumentāriem pierādījumiem, ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka pašapliecinājums vai Dokumentārie pierādījumi ir nepareizi vai neuzticami. |
| --- | --- |

A.

Paļaušanās uz pašapliecinājumu un Dokumentāriem pierādījumiem. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz pašapliecinājumu vai Dokumentāriem pierādījumiem, ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka pašapliecinājums vai Dokumentārie pierādījumi ir nepareizi vai neuzticami.

| B. | Alternatīvas procedūras Finanšu kontiem, ko tur atsevišķi Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvēji, un Grupas apdrošināšanas līgumam ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumam. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var pieņemt, ka atsevišķs Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs (izņemot īpašnieku), kurš saņem pabalstu nāves gadījumā, nav Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, un tā šādu Finanšu kontu var uzskatīt par tādu Kontu, par kuru nav jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pamats zināt, ka Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, ja informācija, kuru ievākusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kura ir saistīta ar labuma guvēju, satur III iedaļas B punktā aprakstītās pazīmes. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāievēro III iedaļas B punktā ietvertās procedūras.
  Dalībvalstij vai Monako ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Finanšu kontu, kurš ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, līdz dienai, kad darba ņēmējam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam ir jāizmaksā summa, uzskatīt par tādu Finanšu kontu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu konts, kas ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, atbilst šādām prasībām:






  a) | Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgums ir izsniegts darba devējam, un tas sedz 25 vai vairāk darba ņēmējus/sertifikāta turētājus; |
| --- | --- | --- |

B.

Alternatīvas procedūras Finanšu kontiem, ko tur atsevišķi Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvēji, un Grupas apdrošināšanas līgumam ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumam. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var pieņemt, ka atsevišķs Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs (izņemot īpašnieku), kurš saņem pabalstu nāves gadījumā, nav Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, un tā šādu Finanšu kontu var uzskatīt par tādu Kontu, par kuru nav jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pamats zināt, ka Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, ja informācija, kuru ievākusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kura ir saistīta ar labuma guvēju, satur III iedaļas B punktā aprakstītās pazīmes. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāievēro III iedaļas B punktā ietvertās procedūras.

Dalībvalstij vai Monako ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Finanšu kontu, kurš ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, līdz dienai, kad darba ņēmējam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam ir jāizmaksā summa, uzskatīt par tādu Finanšu kontu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu konts, kas ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, atbilst šādām prasībām:

a)

Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgums ir izsniegts darba devējam, un tas sedz 25 vai vairāk darba ņēmējus/sertifikāta turētājus;

| b) | darbiniekam/sertifikātu turētājiem ir tiesības saņemt jebkādu līguma vērtību saistībā ar to līdzdalības daļām un nosaukt labuma guvējus attiecībā uz pabalstu, kas jāizmaksā darba ņēmēja nāves gadījumā; un |
| --- | --- |

b)

darbiniekam/sertifikātu turētājiem ir tiesības saņemt jebkādu līguma vērtību saistībā ar to līdzdalības daļām un nosaukt labuma guvējus attiecībā uz pabalstu, kas jāizmaksā darba ņēmēja nāves gadījumā; un

| c) | kopējā summa, kura ir jāizmaksā darbiniekam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā. |
| --- | --- |

c)

kopējā summa, kura ir jāizmaksā darbiniekam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā.

“Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību, kas i) nodrošina segumu personām, kuras ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību, un ii) kurā paredz tādu prēmiju par katru grupas locekli (vai grupas kategorijas locekli), ko nosaka, neņemot vērā individuālos veselības rādītājus, kas nav grupas locekļa (vai locekļu kategorijas) vecums, dzimums un smēķēšanas ieradumi.

“Grupas anuitātes līgums” ir Anuitātes līgums, saskaņā ar kuru kreditori ir personas, kas ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību.

Pirms 2017. gada 1. janvāra dalībvalstis paziņo Monako un Monako paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Monako, un Eiropas Komisija nosūta Monako paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Monako puses paziņo tādā pašā veidā.

| C. | Kontu bilanču apkopošanas un valūtas noteikumi






  1. | Privātpersonu kontu apkopošana. Lai noteiktu privātpersonas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāapkopo visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību. |
| --- | --- | --- |

C.

Kontu bilanču apkopošanas un valūtas noteikumi

1.

Privātpersonu kontu apkopošana. Lai noteiktu privātpersonas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāapkopo visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību.

| 2. | Vienību kontu apkopošana. Lai noteiktu Vienības Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāņem vērā visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību. |
| --- | --- |

2.

Vienību kontu apkopošana. Lai noteiktu Vienības Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāņem vērā visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību.

| 3. | Īpašais apkopošanas noteikums attiecībā uz Klientu apkalpošanas operatoriem. Lai noteiktu personas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību nolūkā noteikt to, vai Finanšu konts ir Lielas vērtības konts, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, – gadījumā, kad Klientu apkalpošanas operators zina vai viņam ir pamats zināt, ka jebkādi Finanšu konti tieši vai netieši pieder vienai un tai pašai personai, tie ir vienas un tās pašas personas rīcībā vai tos ir atvērusi viena un tā pati persona (izņemot fiduciāru) – turklāt ir jāapkopo visi šādi konti. |
| --- | --- |

3.

Īpašais apkopošanas noteikums attiecībā uz Klientu apkalpošanas operatoriem. Lai noteiktu personas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību nolūkā noteikt to, vai Finanšu konts ir Lielas vērtības konts, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, – gadījumā, kad Klientu apkalpošanas operators zina vai viņam ir pamats zināt, ka jebkādi Finanšu konti tieši vai netieši pieder vienai un tai pašai personai, tie ir vienas un tās pašas personas rīcībā vai tos ir atvērusi viena un tā pati persona (izņemot fiduciāru) – turklāt ir jāapkopo visi šādi konti.

| 4. | Summas, kas ietver ekvivalentu citās valūtās. Visas summas, kas denominētas katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, ietver ekvivalentas summas citās valūtās, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

4.

Summas, kas ietver ekvivalentu citās valūtās. Visas summas, kas denominētas katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, ietver ekvivalentas summas citās valūtās, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos.

VIII IEDAĻA

DEFINĪCIJAS

Turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme:

| A. | Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus






  1. | “Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Monako finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus. |
| --- | --- | --- |

A.

Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus

1.

“Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Monako finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus.

| 2. | “Iesaistītās jurisdikcijas finanšu iestāde” ir: i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās Iesaistītās jurisdikcijas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, ja šī filiāle atrodas minētajā Iesaistītajā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

2.

“Iesaistītās jurisdikcijas finanšu iestāde” ir: i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās Iesaistītās jurisdikcijas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, ja šī filiāle atrodas minētajā Iesaistītajā jurisdikcijā.

| 3. | “Finanšu iestāde” ir Turētājiestāde, Noguldījumu iestāde, Ieguldījumu vienība vai Norādīta apdrošināšanas sabiedrība. |
| --- | --- |

3.

“Finanšu iestāde” ir Turētājiestāde, Noguldījumu iestāde, Ieguldījumu vienība vai Norādīta apdrošināšanas sabiedrība.

| 4. | “Turētājiestāde” ir jebkura Vienība, kas tur Finanšu aktīvus citu uzdevumā, un šāda darbība veido tās darījumdarbības būtisku daļu. Finanšu aktīvu turēšana citu uzdevumā ir Vienības darījumdarbības būtiska daļa, ja Vienības bruto ienākums saistībā ar Finanšu aktīvu turēšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem ir vismaz 20 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kas beidzas 31. decembrī (vai arī tāda uzskaites perioda pēdējā dienā, kas nav kalendārais gads) pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā – atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks. |
| --- | --- |

4.

“Turētājiestāde” ir jebkura Vienība, kas tur Finanšu aktīvus citu uzdevumā, un šāda darbība veido tās darījumdarbības būtisku daļu. Finanšu aktīvu turēšana citu uzdevumā ir Vienības darījumdarbības būtiska daļa, ja Vienības bruto ienākums saistībā ar Finanšu aktīvu turēšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem ir vismaz 20 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kas beidzas 31. decembrī (vai arī tāda uzskaites perioda pēdējā dienā, kas nav kalendārais gads) pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā – atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks.

| 5. | “Noguldījumu iestāde” ir jebkura Vienība, kas pieņem noguldījumus, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. |
| --- | --- |

5.

“Noguldījumu iestāde” ir jebkura Vienība, kas pieņem noguldījumus, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību.

| 6. | “Ieguldījumu vienība” ir jebkura Vienība:






  a) | kuras darījumdarbība galvenokārt ir veikt vienu vai vairākas šādas darbības vai operācijas klienta uzdevumā vai vārdā:






  i) | tirdzniecība ar naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem, atvasinātiem instrumentiem u. c.), ārvalstu valūtu, valūtas kursa, procentu likmju un indeksu instrumentiem; pārvedamiem vērtspapīriem vai regulētā tirgū tirgotiem preču nākotnes līgumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

“Ieguldījumu vienība” ir jebkura Vienība:

a)

kuras darījumdarbība galvenokārt ir veikt vienu vai vairākas šādas darbības vai operācijas klienta uzdevumā vai vārdā:

i)

tirdzniecība ar naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem, atvasinātiem instrumentiem u. c.), ārvalstu valūtu, valūtas kursa, procentu likmju un indeksu instrumentiem; pārvedamiem vērtspapīriem vai regulētā tirgū tirgotiem preču nākotnes līgumiem;

| ii) | individuāla un kolektīva portfeļa pārvaldība; vai |
| --- | --- |

ii)

individuāla un kolektīva portfeļa pārvaldība; vai

| iii) | citāda Finanšu aktīvu vai naudas ieguldīšana, administrēšana vai pārvaldība citu personu vārdā; |
| --- | --- |

iii)

citāda Finanšu aktīvu vai naudas ieguldīšana, administrēšana vai pārvaldība citu personu vārdā;

vai

| b) | kuras bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību, ja Vienību pārvalda cita Vienība, kas ir Noguldījumu iestāde, Turētājiestāde, Norādīta apdrošināšanas sabiedrība vai Ieguldījumu vienība, kas aprakstīta A punkta 6. apakšpunkta a) punktā. |
| --- | --- |

b)

kuras bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību, ja Vienību pārvalda cita Vienība, kas ir Noguldījumu iestāde, Turētājiestāde, Norādīta apdrošināšanas sabiedrība vai Ieguldījumu vienība, kas aprakstīta A punkta 6. apakšpunkta a) punktā.

Uzskata, ka Vienības darījumdarbība galvenokārt ir viena vai vairākas A punkta 6. apakšpunkta a) punktā aprakstītās darbības vai ka Vienības bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību A punkta 6. apakšpunkta b) punkta vajadzībām, ja Vienības bruto ienākumi, kas saistīti ar attiecīgajām darbībām, ir vismaz 50 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kurš beidzas tāda gada 31. decembrī, kas ir pirms gada, kurā ir veikta noteikšana; vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā – atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks. Termins “Ieguldījumu vienība” neietver vienību, kas ir Aktīva nefinanšu vienība, jo minētā Vienība izpilda jebkuru no D punkta 9. apakšpunkta d) līdz g) punkta kritērijiem.

Šo apakšpunktu saprot atbilstīgi tam, kā definīcija “finanšu iestāde” ir definēta Finanšu darījumu darba grupas (FATF) rekomendācijās.

| 7. | Termins “Finanšu aktīvs” ietver vērtspapīrus (piemēram, kapitāla daļas korporācijā; līgumsabiedrībā vai līdzdalības daļas vai līdzdalības daļu faktiskais īpašums plaši turētā vai publiski tirgotā līgumsabiedrībā vai trastā; vekseļi, obligācijas, parādzīmes vai cita veida parādsaistību apliecinājumi), līdzdalības daļas līgumsabiedrībā, preču līgumus, mijmaiņas līgumus (piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumi, valūtas mijmaiņas līgumi, bāzes mijmaiņas līgumi, procentu likmju maksimālās robežvērtības līgumi, procentu likmju minimālās robežvērtības līgumi, preču mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru indeksu mijmaiņas līgumi un līdzīgi līgumi), Apdrošināšanas līgumus vai Anuitātes līgumus, vai jebkādu līdzdalību (tostarp regulētā tirgū tirgoti un regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi vai iespējas līgumi) vērtspapīros, līdzdalības daļās līgumsabiedrībās, preču līgumos, mijmaiņas līgumos, Apdrošināšanas līgumos vai Anuitātes līgumos. Termins “Finanšu aktīvs” neietver ar parādfinansējumu nesaistītu tiešu līdzdalību nekustamā īpašumā. |
| --- | --- |

7.

Termins “Finanšu aktīvs” ietver vērtspapīrus (piemēram, kapitāla daļas korporācijā; līgumsabiedrībā vai līdzdalības daļas vai līdzdalības daļu faktiskais īpašums plaši turētā vai publiski tirgotā līgumsabiedrībā vai trastā; vekseļi, obligācijas, parādzīmes vai cita veida parādsaistību apliecinājumi), līdzdalības daļas līgumsabiedrībā, preču līgumus, mijmaiņas līgumus (piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumi, valūtas mijmaiņas līgumi, bāzes mijmaiņas līgumi, procentu likmju maksimālās robežvērtības līgumi, procentu likmju minimālās robežvērtības līgumi, preču mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru indeksu mijmaiņas līgumi un līdzīgi līgumi), Apdrošināšanas līgumus vai Anuitātes līgumus, vai jebkādu līdzdalību (tostarp regulētā tirgū tirgoti un regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi vai iespējas līgumi) vērtspapīros, līdzdalības daļās līgumsabiedrībās, preču līgumos, mijmaiņas līgumos, Apdrošināšanas līgumos vai Anuitātes līgumos. Termins “Finanšu aktīvs” neietver ar parādfinansējumu nesaistītu tiešu līdzdalību nekustamā īpašumā.

| 8. | “Norādīta apdrošināšanas sabiedrība” ir Vienība, kas ir apdrošināšanas sabiedrība (vai apdrošināšanas sabiedrības pārvaldītājsabiedrība) un emitē Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumu, vai kam ir pienākums veikt maksājumus saistībā ar šādiem līgumiem. |
| --- | --- |

8.

“Norādīta apdrošināšanas sabiedrība” ir Vienība, kas ir apdrošināšanas sabiedrība (vai apdrošināšanas sabiedrības pārvaldītājsabiedrība) un emitē Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumu, vai kam ir pienākums veikt maksājumus saistībā ar šādiem līgumiem.

| B. | Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus






  1. | “Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus” ir jebkura Finanšu iestāde, kas ir:






  a) | Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, izņemot attiecībā uz maksājumu, kas rodas tādu saistību rezultātā, kuras izriet no tādas komerciālas finanšu darbības, kas atbilst darbībām, kuras veic Norādīta apdrošināšanas sabiedrība, Turētājiestāde vai Noguldījumu iestāde; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus

1.

“Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus” ir jebkura Finanšu iestāde, kas ir:

a)

Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, izņemot attiecībā uz maksājumu, kas rodas tādu saistību rezultātā, kuras izriet no tādas komerciālas finanšu darbības, kas atbilst darbībām, kuras veic Norādīta apdrošināšanas sabiedrība, Turētājiestāde vai Noguldījumu iestāde;

| b) | Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds; Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds; vai Kvalificēts kredītkaršu izdevējs. |
| --- | --- |

b)

Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds; Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds; vai Kvalificēts kredītkaršu izdevējs.

| c) | jebkura cita Vienība, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kurai būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkurai B punkta 1. apakšpunkta a) un b) punktā aprakstītajai Vienībai un kura attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēta kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, un kura – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēta Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņota Monako, un kura – attiecībā uz Monako – ir paziņota Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šādas Vienības statuss kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, nav pretrunā šā nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

c)

jebkura cita Vienība, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kurai būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkurai B punkta 1. apakšpunkta a) un b) punktā aprakstītajai Vienībai un kura attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēta kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, un kura – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēta Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņota Monako, un kura – attiecībā uz Monako – ir paziņota Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šādas Vienības statuss kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, nav pretrunā šā nolīguma mērķiem;

| d) | Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība; vai |
| --- | --- |

d)

Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība; vai

| e) | trasts – tiktāl, ciktāl trasta pilnvarotā persona ir Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un sniedz visu informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I iedaļu attiecībā uz visiem trasta kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

e)

trasts – tiktāl, ciktāl trasta pilnvarotā persona ir Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un sniedz visu informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I iedaļu attiecībā uz visiem trasta kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums.

| 2. | “Valdības vienība” ir dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdība, jebkāds dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas administratīvi teritoriāls veidojums (kas, lai izvairītos no neskaidrībām, ietver štatu, provinci, novadu vai municipalitāti) vai dalībvalstij, Monako vai citai jurisdikcijai, vai vienam vai vairākiem administratīvi teritoriāliem veidojumiem pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde (katrs nozīmē “Valdības vienību”). Šī kategorija sastāv no dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas sastāvdaļām, kontrolētām vienībām un administratīvi teritoriāliem veidojumiem.






  a) | Dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas “sastāvdaļa” ir jebkura persona, organizācija, aģentūra, birojs, fonds, iestāde vai cita veida struktūra, kas ir dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdības iestāde. Valdības iestādes neto ienākumi ir jāieskaita tās kontā vai citos dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šiem ienākumiem. Neatņemama daļa neietver nevienu privātpersonu, kas ir valdības pārstāvis, ierēdnis vai administrators, kurš rīkojas saskaņā ar privāto vai personīgo kompetenci. |
| --- | --- | --- |

2.

“Valdības vienība” ir dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdība, jebkāds dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas administratīvi teritoriāls veidojums (kas, lai izvairītos no neskaidrībām, ietver štatu, provinci, novadu vai municipalitāti) vai dalībvalstij, Monako vai citai jurisdikcijai, vai vienam vai vairākiem administratīvi teritoriāliem veidojumiem pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde (katrs nozīmē “Valdības vienību”). Šī kategorija sastāv no dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas sastāvdaļām, kontrolētām vienībām un administratīvi teritoriāliem veidojumiem.

a)

Dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas “sastāvdaļa” ir jebkura persona, organizācija, aģentūra, birojs, fonds, iestāde vai cita veida struktūra, kas ir dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdības iestāde. Valdības iestādes neto ienākumi ir jāieskaita tās kontā vai citos dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šiem ienākumiem. Neatņemama daļa neietver nevienu privātpersonu, kas ir valdības pārstāvis, ierēdnis vai administrators, kurš rīkojas saskaņā ar privāto vai personīgo kompetenci.

| b) | “Kontrolēta vienība” ir Vienība, kas pēc savas formas ir atdalīta no dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas vai kas citādi veido atsevišķu juridisku vienību, ar noteikumu, ka:






  i) | Vienība tieši vai ar vienas vai vairāku kontrolētu Valdības vienību starpniecību pilnībā pieder vienai vai vairākām Valdības vienībām un to kontrolē viena vai vairākas Valdības vienības; |
| --- | --- | --- |

b)

“Kontrolēta vienība” ir Vienība, kas pēc savas formas ir atdalīta no dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas vai kas citādi veido atsevišķu juridisku vienību, ar noteikumu, ka:

i)

Vienība tieši vai ar vienas vai vairāku kontrolētu Valdības vienību starpniecību pilnībā pieder vienai vai vairākām Valdības vienībām un to kontrolē viena vai vairākas Valdības vienības;

| ii) | Vienības neto ienākumus ieskaita tās kontā vai vienas vai vairāku Valdības vienību kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šā ienākuma; un |
| --- | --- |

ii)

Vienības neto ienākumus ieskaita tās kontā vai vienas vai vairāku Valdības vienību kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šā ienākuma; un

| iii) | pēc likvidēšanas Vienības aktīvi pāriet vienas vai vairāku Valdības vienību rīcībā. |
| --- | --- |

iii)

pēc likvidēšanas Vienības aktīvi pāriet vienas vai vairāku Valdības vienību rīcībā.

| c) | Privātpersonas negūst labumu no šā ienākuma, ja šādas personas ir valdības programmas paredzētie labuma guvēji, un programmas darbības tiek veiktas plašai sabiedrībai vispārējas labklājības nolūkā vai ir saistītas ar valdības atsevišķas sfēras pārvaldīšanu. Neatkarīgi no iepriekš minētā, ir tomēr uzskatāms, ka privātpersona gūst labumu no ienākuma, ja šis ienākums rodas, izmantojot Valdības vienību, tai veicot tādu komercdarbību, piemēram, komercbanku darījumdarbību, ar kuru sniedz finanšu pakalpojumus privātpersonām. |
| --- | --- |

c)

Privātpersonas negūst labumu no šā ienākuma, ja šādas personas ir valdības programmas paredzētie labuma guvēji, un programmas darbības tiek veiktas plašai sabiedrībai vispārējas labklājības nolūkā vai ir saistītas ar valdības atsevišķas sfēras pārvaldīšanu. Neatkarīgi no iepriekš minētā, ir tomēr uzskatāms, ka privātpersona gūst labumu no ienākuma, ja šis ienākums rodas, izmantojot Valdības vienību, tai veicot tādu komercdarbību, piemēram, komercbanku darījumdarbību, ar kuru sniedz finanšu pakalpojumus privātpersonām.

| 3. | “Starptautiska organizācija” ir jebkura starptautiska organizācija vai tai pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde. Šī kategorija ietver jebkuru starpvaldību organizāciju (tostarp pārvalstisku organizāciju), 1) kas galvenokārt sastāv no valdībām; ii) kas ar dalībvalsti, Monako vai citu jurisdikciju ir noslēgusi mītnes vai pēc būtības līdzīgu nolīgumu; un 3) no kuras ienākuma privātpersonas negūst labumu. |
| --- | --- |

3.

“Starptautiska organizācija” ir jebkura starptautiska organizācija vai tai pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde. Šī kategorija ietver jebkuru starpvaldību organizāciju (tostarp pārvalstisku organizāciju), 1) kas galvenokārt sastāv no valdībām; ii) kas ar dalībvalsti, Monako vai citu jurisdikciju ir noslēgusi mītnes vai pēc būtības līdzīgu nolīgumu; un 3) no kuras ienākuma privātpersonas negūst labumu.

| 4. | “Centrālā banka” ir iestāde, kas ar likumu vai valdības atļauju blakus pašai dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdībai ir noteikta par galveno iestādi, kura izdod instrumentus, ko paredzēts izmantot kā valūtu. Šāda iestāde var būt iestāde, kas ir atsevišķa, proti nav daļa no dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdības, un vai nu pilnībā, vai daļēji pieder vai nepieder dalībvalstij, Monako vai citai jurisdikcijai. |
| --- | --- |

4.

“Centrālā banka” ir iestāde, kas ar likumu vai valdības atļauju blakus pašai dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdībai ir noteikta par galveno iestādi, kura izdod instrumentus, ko paredzēts izmantot kā valūtu. Šāda iestāde var būt iestāde, kas ir atsevišķa, proti nav daļa no dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas valdības, un vai nu pilnībā, vai daļēji pieder vai nepieder dalībvalstij, Monako vai citai jurisdikcijai.

| 5. | “Plašas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā vai jebkādu to kombināciju labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:






  a) | fondam nav viens vienīgs labuma guvējs, kuram ir tiesības uz vairāk nekā 5 % no fonda aktīviem; |
| --- | --- | --- |

5.

“Plašas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā vai jebkādu to kombināciju labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:

a)

fondam nav viens vienīgs labuma guvējs, kuram ir tiesības uz vairāk nekā 5 % no fonda aktīviem;

| b) | fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm; un |
| --- | --- |

b)

fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm; un

| c) | fonds atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:






  i) | fondam sava pensiju plāna statusa dēļ parasti nepiemēro ieguldījumu ienākuma nodokli, vai arī tam piemēro atliktā nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi; |
| --- | --- | --- |

c)

fonds atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:

i)

fondam sava pensiju plāna statusa dēļ parasti nepiemēro ieguldījumu ienākuma nodokli, vai arī tam piemēro atliktā nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi;

| ii) | vismaz 50 % no tā kopējām iemaksām (izņemot aktīvu pārvedumus no citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem plāniem vai no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) fonds saņem no sponsorējošajiem darba devējiem; |
| --- | --- |

ii)

vismaz 50 % no tā kopējām iemaksām (izņemot aktīvu pārvedumus no citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem plāniem vai no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) fonds saņem no sponsorējošajiem darba devējiem;

| iii) | līdzekļu izmaksājumi vai izņemšana no fonda ir pieļaujama tikai konkrētos gadījumos, kas radušies saistībā ar aiziešanu pensijā, invaliditāti vai nāvi (izņemot pārnesamos izmaksājumus uz citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem pensiju kontiem vai C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izmaksājumiem vai izņemšanu, kas veikta pirms šādu konkrētu gadījumu iestāšanās; vai |
| --- | --- |

iii)

līdzekļu izmaksājumi vai izņemšana no fonda ir pieļaujama tikai konkrētos gadījumos, kas radušies saistībā ar aiziešanu pensijā, invaliditāti vai nāvi (izņemot pārnesamos izmaksājumus uz citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem pensiju kontiem vai C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izmaksājumiem vai izņemšanu, kas veikta pirms šādu konkrētu gadījumu iestāšanās; vai

| iv) | darba ņēmēju iemaksas (izņemot konkrētas atļautas papildu iemaksas) fondā ir ierobežotas, atsaucoties uz darba ņēmēja darba ienākumiem, vai, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kuri izklāstīti VII iedaļas C punktā, tās gadā nedrīkst pārsniegt USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā. |
| --- | --- |

iv)

darba ņēmēju iemaksas (izņemot konkrētas atļautas papildu iemaksas) fondā ir ierobežotas, atsaucoties uz darba ņēmēja darba ienākumiem, vai, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kuri izklāstīti VII iedaļas C punktā, tās gadā nedrīkst pārsniegt USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā.

| 6. | “Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:






  a) | fondam ir mazāk nekā 50 dalībnieku; |
| --- | --- | --- |

6.

“Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:

a)

fondam ir mazāk nekā 50 dalībnieku;

| b) | fondu finansē viens vai vairāki darba devēji, kas nav Ieguldījumu vienība vai Pasīva nefinanšu vienība; |
| --- | --- |

b)

fondu finansē viens vai vairāki darba devēji, kas nav Ieguldījumu vienība vai Pasīva nefinanšu vienība;

| c) | darba ņēmēja un darba devēja iemaksas fondā (izņemot aktīvu pārvedumus no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) ir ierobežotas, atsaucoties attiecīgi uz darba ņēmēja darba ienākumiem un atalgojumu; |
| --- | --- |

c)

darba ņēmēja un darba devēja iemaksas fondā (izņemot aktīvu pārvedumus no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) ir ierobežotas, atsaucoties attiecīgi uz darba ņēmēja darba ienākumiem un atalgojumu;

| d) | dalībnieki, kas nav tās jurisdikcijas (vai nu dalībvalsts, vai Monako) rezidenti, kurā fonds ir nodibināts, nav tiesīgi turēt vairāk par 20 % fonda aktīvu; un |
| --- | --- |

d)

dalībnieki, kas nav tās jurisdikcijas (vai nu dalībvalsts, vai Monako) rezidenti, kurā fonds ir nodibināts, nav tiesīgi turēt vairāk par 20 % fonda aktīvu; un

| e) | fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

e)

fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm.

| 7. | “Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds” ir fonds, ko nodibinājusi Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā, labuma guvējiem, kas ir vai bija darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas) vai kas nav vai nebija darba ņēmējs, ja pabalsti, ko sniedz šādiem labuma guvējiem vai dalībniekiem, ir atlīdzinājums par individuālajiem pakalpojumiem, kuri sniegti Valdības vienībai, Starptautiskai organizācijai vai Centrālai bankai. |
| --- | --- |

7.

“Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds” ir fonds, ko nodibinājusi Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā, labuma guvējiem, kas ir vai bija darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas) vai kas nav vai nebija darba ņēmējs, ja pabalsti, ko sniedz šādiem labuma guvējiem vai dalībniekiem, ir atlīdzinājums par individuālajiem pakalpojumiem, kuri sniegti Valdības vienībai, Starptautiskai organizācijai vai Centrālai bankai.

| 8. | “Kvalificēts kredītkaršu izdevējs” ir Finanšu iestāde, kas atbilst šādām prasībām:






  a) | Finanšu iestāde ir Finanšu iestāde vienīgi tādēļ, ka tā izsniedz kredītkartes un pieņem noguldījumus tikai, ja klients veic maksājumu, kas pārsniedz bilanci apmaksai attiecībā uz karti, un pārmaksa uzreiz netiek atmaksāta klientam; un |
| --- | --- | --- |

8.

“Kvalificēts kredītkaršu izdevējs” ir Finanšu iestāde, kas atbilst šādām prasībām:

a)

Finanšu iestāde ir Finanšu iestāde vienīgi tādēļ, ka tā izsniedz kredītkartes un pieņem noguldījumus tikai, ja klients veic maksājumu, kas pārsniedz bilanci apmaksai attiecībā uz karti, un pārmaksa uzreiz netiek atmaksāta klientam; un

| b) | sākot no vai pirms 2017. gada 1. janvāra, Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 50 000, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā. |
| --- | --- |

b)

sākot no vai pirms 2017. gada 1. janvāra, Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 50 000, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā.

| 9. | “Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība” ir Ieguldījumu vienība, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība ar noteikumu, ka visas kolektīvo ieguldījumu sabiedrības daļas tur tādas privātpersonas vai Vienības vai tās tiek turētas ar tādu privātpersonu vai Vienību starpniecību, kas nav Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, izņemot Pasīvu nefinanšu vienību ar Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.
  Ieguldījumu vienību, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība, par Atbrīvotu kolektīvo ieguldījumu sabiedrību saskaņā ar B punkta 9. apakšpunktu tiek uzskatīta arī tad, ja tā izsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas, ar noteikumu, ka:






  a) | kolektīvo ieguldījumu sabiedrība pēc 2016. gada 31. decembra nav izsniegusi vai neizsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas; |
| --- | --- | --- |

9.

“Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība” ir Ieguldījumu vienība, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība ar noteikumu, ka visas kolektīvo ieguldījumu sabiedrības daļas tur tādas privātpersonas vai Vienības vai tās tiek turētas ar tādu privātpersonu vai Vienību starpniecību, kas nav Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, izņemot Pasīvu nefinanšu vienību ar Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

Ieguldījumu vienību, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība, par Atbrīvotu kolektīvo ieguldījumu sabiedrību saskaņā ar B punkta 9. apakšpunktu tiek uzskatīta arī tad, ja tā izsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas, ar noteikumu, ka:

a)

kolektīvo ieguldījumu sabiedrība pēc 2016. gada 31. decembra nav izsniegusi vai neizsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas;

| b) | atpirkuma gadījumā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība visas šādas akcijas noraksta; |
| --- | --- |

b)

atpirkuma gadījumā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība visas šādas akcijas noraksta;

| c) | kolektīvo ieguldījumu sabiedrība veic II līdz VII iedaļā izklāstītās pienācīgas pārbaudes procedūras un sniedz jebkādu informāciju, kas tiek pieprasīta saistībā ar šādām akcijām, ja šādas akcijas tiek sniegtas dzēšanai vai cita veida maksājumam; un |
| --- | --- |

c)

kolektīvo ieguldījumu sabiedrība veic II līdz VII iedaļā izklāstītās pienācīgas pārbaudes procedūras un sniedz jebkādu informāciju, kas tiek pieprasīta saistībā ar šādām akcijām, ja šādas akcijas tiek sniegtas dzēšanai vai cita veida maksājumam; un

| d) | kolektīvo ieguldījumu sabiedrības rīcībā ir pasākumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka šādas akcijas pēc iespējas drīz un, jebkurā gadījumā, pirms 2019. gada 1. janvāra tiek dzēstas vai imobilizētas. |
| --- | --- |

d)

kolektīvo ieguldījumu sabiedrības rīcībā ir pasākumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka šādas akcijas pēc iespējas drīz un, jebkurā gadījumā, pirms 2019. gada 1. janvāra tiek dzēstas vai imobilizētas.

| C. | Finanšu konts






  1. | “Finanšu konts” ir Finanšu iestāžu uzturēts konts, un tas ietver Noguldījumu kontu un Turētāja kontu un:






  a) | Ieguldījumu vienības gadījumā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā i) sniedz ieguldījumu konsultācijas klientam un rīkojas klienta vārdā vai ii) veic portfeļa pārvaldību klientam vai rīkojas klienta vārdā nolūkā veikt tādu Finanšu aktīvu ieguldīšanu pārvaldīšanu vai administrēšanu, kas klienta vārdā noguldīti tādā Finanšu iestādē, kas nav šāda Vienība; |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Finanšu konts

1.

“Finanšu konts” ir Finanšu iestāžu uzturēts konts, un tas ietver Noguldījumu kontu un Turētāja kontu un:

a)

Ieguldījumu vienības gadījumā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā i) sniedz ieguldījumu konsultācijas klientam un rīkojas klienta vārdā vai ii) veic portfeļa pārvaldību klientam vai rīkojas klienta vārdā nolūkā veikt tādu Finanšu aktīvu ieguldīšanu pārvaldīšanu vai administrēšanu, kas klienta vārdā noguldīti tādā Finanšu iestādē, kas nav šāda Vienība;

| b) | tādas Finanšu iestādes gadījumā, kas nav aprakstīta C punkta 1. apakšpunkta a) punktā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā, ja vērtspapīru kategorija ieviesta, lai izvairītos no ziņojumu sniegšanas saskaņā ar I iedaļu; un |
| --- | --- |

b)

tādas Finanšu iestādes gadījumā, kas nav aprakstīta C punkta 1. apakšpunkta a) punktā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā, ja vērtspapīru kategorija ieviesta, lai izvairītos no ziņojumu sniegšanas saskaņā ar I iedaļu; un

| c) | jebkādu Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību un Anuitātes līgumu, ko emitējusi vai ko uztur Finanšu iestāde, izņemot ar ieguldījumiem nesaistītu, nepārvedamu tūlītēju anuitāti, kura ir izsniegta privātpersonai un kura pārvērš naudā pensiju vai invaliditātes pabalstu, kas tiek sniegts, pamatojoties uz kontu, kurš ir Izslēgtais konts. |
| --- | --- |

c)

jebkādu Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību un Anuitātes līgumu, ko emitējusi vai ko uztur Finanšu iestāde, izņemot ar ieguldījumiem nesaistītu, nepārvedamu tūlītēju anuitāti, kura ir izsniegta privātpersonai un kura pārvērš naudā pensiju vai invaliditātes pabalstu, kas tiek sniegts, pamatojoties uz kontu, kurš ir Izslēgtais konts.

Termins “Finanšu konts” neietver kontus, kas ir Izslēgtie konti.

| 2. | “Noguldījumu konts” ir jebkurš komerckonts, norēķinu konts, krājkonts, termiņa konts vai krājaizdevuma konts, vai konts, kuru apliecina noguldījuma sertifikāts, krājaizdevuma sertifikāts, ieguldījuma sertifikāts, parāda sertifikāts vai cits līdzīgs instruments, un kuru uztur Finanšu iestāde, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. Noguldījuma konts ietver arī summu, kuru apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar garantētu ieguldījumu līgumu vai līdzīgu līgumu tur, lai iemaksātu vai ieskaitītu par šo summu pienākošos procentus. |
| --- | --- |

2.

“Noguldījumu konts” ir jebkurš komerckonts, norēķinu konts, krājkonts, termiņa konts vai krājaizdevuma konts, vai konts, kuru apliecina noguldījuma sertifikāts, krājaizdevuma sertifikāts, ieguldījuma sertifikāts, parāda sertifikāts vai cits līdzīgs instruments, un kuru uztur Finanšu iestāde, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. Noguldījuma konts ietver arī summu, kuru apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar garantētu ieguldījumu līgumu vai līdzīgu līgumu tur, lai iemaksātu vai ieskaitītu par šo summu pienākošos procentus.

| 3. | “Turētāja konts” ir konts (kas nav Apdrošināšanas līgums vai Anuitātes līgums), kurā par labu citai personai tiek turēts viens vai vairāki Finanšu aktīvi. |
| --- | --- |

3.

“Turētāja konts” ir konts (kas nav Apdrošināšanas līgums vai Anuitātes līgums), kurā par labu citai personai tiek turēts viens vai vairāki Finanšu aktīvi.

| 4. | “Līdzdalības daļa kapitālā” tādas līgumsabiedrības gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, ir līdzdalības daļa līgumsabiedrības kapitālā vai peļņā. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, uzskata, ka līdzdalības daļu kapitālā tur jebkura persona, kuru uzskata par dibinātāju vai labuma guvēju saistībā ar visu trastu vai tā daļu, vai cita fiziskā persona, kura īsteno galīgo faktisko kontroli pār trastu. Personu, par kuru jāsniedz ziņojums, uzskatīs par labuma guvēju saistībā ar trastu, ja šādai personai, par kuru jāsniedz ziņojums, ir tiesības tieši vai netieši (piemēram, ar vārda pakalpojumu sniedzēju (nominee) starpniecību) saņemt obligāto peļņas sadali vai kura tieši vai netieši var saņemt diskrecionāru peļņas sadali no trasta. |
| --- | --- |

4.

“Līdzdalības daļa kapitālā” tādas līgumsabiedrības gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, ir līdzdalības daļa līgumsabiedrības kapitālā vai peļņā. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, uzskata, ka līdzdalības daļu kapitālā tur jebkura persona, kuru uzskata par dibinātāju vai labuma guvēju saistībā ar visu trastu vai tā daļu, vai cita fiziskā persona, kura īsteno galīgo faktisko kontroli pār trastu. Personu, par kuru jāsniedz ziņojums, uzskatīs par labuma guvēju saistībā ar trastu, ja šādai personai, par kuru jāsniedz ziņojums, ir tiesības tieši vai netieši (piemēram, ar vārda pakalpojumu sniedzēju (nominee) starpniecību) saņemt obligāto peļņas sadali vai kura tieši vai netieši var saņemt diskrecionāru peļņas sadali no trasta.

| 5. | “Apdrošināšanas līgums” ir līgums (kas nav Anuitātes līgums), saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt maksāt noteiktu summu, ja īstenojas konkrēti apstākļi, kas ir saistīti ar mirstības, saslimstības, nelaimes gadījuma, atbildības vai īpašuma risku. |
| --- | --- |

5.

“Apdrošināšanas līgums” ir līgums (kas nav Anuitātes līgums), saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt maksāt noteiktu summu, ja īstenojas konkrēti apstākļi, kas ir saistīti ar mirstības, saslimstības, nelaimes gadījuma, atbildības vai īpašuma risku.

| 6. | “Anuitātes līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt veikt maksājumus tādā laikposmā, kuru kopumā vai daļēji nosaka, ņemot vērā vienas vai vairāku privātpersonu paredzamo dzīves ilgumu. Termins ietver arī līgumu, ko uzskata par Anuitātes līgumu saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas) normatīvajiem aktiem vai praksi, kurā līgums izdots, un saskaņā ar šādu līgumu izdevējs piekrīt veikt maksājumus noteiktā vairāku gadu laikposmā. |
| --- | --- |

6.

“Anuitātes līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt veikt maksājumus tādā laikposmā, kuru kopumā vai daļēji nosaka, ņemot vērā vienas vai vairāku privātpersonu paredzamo dzīves ilgumu. Termins ietver arī līgumu, ko uzskata par Anuitātes līgumu saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas) normatīvajiem aktiem vai praksi, kurā līgums izdots, un saskaņā ar šādu līgumu izdevējs piekrīt veikt maksājumus noteiktā vairāku gadu laikposmā.

| 7. | “Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums (izņemot divu apdrošināšanas sabiedrību zaudējumu atlīdzināšanas pārapdrošināšanas līgumu), kuram ir Naudas vērtība. |
| --- | --- |

7.

“Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums (izņemot divu apdrošināšanas sabiedrību zaudējumu atlīdzināšanas pārapdrošināšanas līgumu), kuram ir Naudas vērtība.

| 8. | “Naudas vērtība” ir i) summa, ko polises turētājs ir tiesīgs saņemt atpirkuma vai līguma izbeigšanas gadījumā (to nosaka, neatskaitot samazinājumu par jebkādu atpirkuma nodevu vai aizdevumu saistībā ar polisi) vai ii) summa, ko polises turētājs var aizņemties saskaņā vai saistībā ar līguma noteikumiem – atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Naudas vērtība” neietver summu, kas jāmaksā saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu:






  a) | vienīgi pamatojoties uz tādas privātpersonas nāvi, attiecībā uz kuru ir spēkā dzīvības apdrošināšanas līgums; |
| --- | --- | --- |

8.

“Naudas vērtība” ir i) summa, ko polises turētājs ir tiesīgs saņemt atpirkuma vai līguma izbeigšanas gadījumā (to nosaka, neatskaitot samazinājumu par jebkādu atpirkuma nodevu vai aizdevumu saistībā ar polisi) vai ii) summa, ko polises turētājs var aizņemties saskaņā vai saistībā ar līguma noteikumiem – atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Naudas vērtība” neietver summu, kas jāmaksā saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu:

a)

vienīgi pamatojoties uz tādas privātpersonas nāvi, attiecībā uz kuru ir spēkā dzīvības apdrošināšanas līgums;

| b) | kā pabalsts personai savainojuma vai slimības gadījumā vai cits pabalsts, ar kuru tiek kompensēts ekonomisks zaudējums, kas rodas, iestājoties apdrošināšanas gadījumam; |
| --- | --- |

b)

kā pabalsts personai savainojuma vai slimības gadījumā vai cits pabalsts, ar kuru tiek kompensēts ekonomisks zaudējums, kas rodas, iestājoties apdrošināšanas gadījumam;

| c) | kā iepriekš samaksātas prēmijas atmaksa (mīnus apdrošināšanas nodevas – neatkarīgi no tā, vai tās ir faktiski uzliktas vai ne) saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu (izņemot ar ieguldījumiem saistītu dzīvības apdrošināšanas līgumu vai anuitātes līgumu) saistībā ar līguma anulēšanu vai izbeigšanu, riska pozīcijas samazināšanos apdrošināšanas līguma darbības laikā vai gadījumos, kad līguma prēmijas tiek labotas ieraksta kļūdas vai citas līdzīgas kļūdas dēļ; |
| --- | --- |

c)

kā iepriekš samaksātas prēmijas atmaksa (mīnus apdrošināšanas nodevas – neatkarīgi no tā, vai tās ir faktiski uzliktas vai ne) saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu (izņemot ar ieguldījumiem saistītu dzīvības apdrošināšanas līgumu vai anuitātes līgumu) saistībā ar līguma anulēšanu vai izbeigšanu, riska pozīcijas samazināšanos apdrošināšanas līguma darbības laikā vai gadījumos, kad līguma prēmijas tiek labotas ieraksta kļūdas vai citas līdzīgas kļūdas dēļ;

| d) | kā dividendes polises turētājam (izņemot dividendes līguma termiņa beigu gadījumā) ar noteikumu, ka dividendes ir saistītas ar Apdrošināšanas līgumu, saskaņā ar kuru vienīgie maksājamie pabalsti ir aprakstīti C punkta 8. apakšpunkta b) punktā; vai |
| --- | --- |

d)

kā dividendes polises turētājam (izņemot dividendes līguma termiņa beigu gadījumā) ar noteikumu, ka dividendes ir saistītas ar Apdrošināšanas līgumu, saskaņā ar kuru vienīgie maksājamie pabalsti ir aprakstīti C punkta 8. apakšpunkta b) punktā; vai

| e) | kā iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta atmaksa attiecībā uz tādu Apdrošināšanas līgumu, par kuru prēmijas ir jāmaksā vismaz ikgadēji, ja iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta apjoms nepārsniedz nākamo ikgadējo saskaņā ar līgumu maksājamo prēmiju. |
| --- | --- |

e)

kā iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta atmaksa attiecībā uz tādu Apdrošināšanas līgumu, par kuru prēmijas ir jāmaksā vismaz ikgadēji, ja iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta apjoms nepārsniedz nākamo ikgadējo saskaņā ar līgumu maksājamo prēmiju.

| 9. | “Iepriekšpastāvējis konts” ir:






  a) | Finanšu konts, ko 2016. gada 31. decembrī ir uzturējusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus; |
| --- | --- | --- |

9.

“Iepriekšpastāvējis konts” ir:

a)

Finanšu konts, ko 2016. gada 31. decembrī ir uzturējusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus;

| b) | dalībvalstij vai Monako ir iespēja attiecināt terminu “Iepriekšpastāvējis konts” arī uz jebkuru Konta turētāja Finanšu kontu neatkarīgi no datuma, kad šāds konts ir ticis atvērts, ja:






  i) | Konta turētājs arī tur Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus (vai Saistītā vienībā tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Monako), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus), Finanšu kontu, kas ir Iepriekšpastāvējis konts saskaņā ar C punkta 9. apakšpunkta a) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

dalībvalstij vai Monako ir iespēja attiecināt terminu “Iepriekšpastāvējis konts” arī uz jebkuru Konta turētāja Finanšu kontu neatkarīgi no datuma, kad šāds konts ir ticis atvērts, ja:

i)

Konta turētājs arī tur Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus (vai Saistītā vienībā tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Monako), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus), Finanšu kontu, kas ir Iepriekšpastāvējis konts saskaņā ar C punkta 9. apakšpunkta a) punktu;

| ii) | Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajā gadījumā – Saistītā vienība tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Monako), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, abus iepriekš minētos Finanšu kontus un jebkādus citus Konta turētāja Finanšu kontus, ko uzskata par Iepriekšpastāvējušiem kontiem saskaņā ar šo C punkta 9. apakšpunkta b) punktu, uzskata par vienu Finanšu kontu saistībā ar VII iedaļas A punktā izklāstīto zināšanu prasību standartu ievērošanu un saistībā ar jebkādu Finanšu kontu bilanci vai vērtību noteikšanu, piemērojot jebkādas konta robežvērtības; |
| --- | --- |

ii)

Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajā gadījumā – Saistītā vienība tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Monako), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, abus iepriekš minētos Finanšu kontus un jebkādus citus Konta turētāja Finanšu kontus, ko uzskata par Iepriekšpastāvējušiem kontiem saskaņā ar šo C punkta 9. apakšpunkta b) punktu, uzskata par vienu Finanšu kontu saistībā ar VII iedaļas A punktā izklāstīto zināšanu prasību standartu ievērošanu un saistībā ar jebkādu Finanšu kontu bilanci vai vērtību noteikšanu, piemērojot jebkādas konta robežvērtības;

| iii) | saistībā ar Finanšu kontu, uz kuru attiecas Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir atļauts izpildīt minētās Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai attiecībā uz Finanšu kontu, balstoties uz Procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, kas veiktas attiecībā uz C punkta 9. apakšpunkta a) punktā aprakstīto Iepriekšpastāvējušo kontu; un |
| --- | --- |

iii)

saistībā ar Finanšu kontu, uz kuru attiecas Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir atļauts izpildīt minētās Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai attiecībā uz Finanšu kontu, balstoties uz Procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, kas veiktas attiecībā uz C punkta 9. apakšpunkta a) punktā aprakstīto Iepriekšpastāvējušo kontu; un

| iv) | lai atvērtu Finanšu kontu, Konta turētajam nav jāsniedz jauna, papildu vai grozīta klienta informācija, izņemot tādu informāciju, kas vajadzīga, piemērojot šo nolīgumu. |
| --- | --- |

iv)

lai atvērtu Finanšu kontu, Konta turētajam nav jāsniedz jauna, papildu vai grozīta klienta informācija, izņemot tādu informāciju, kas vajadzīga, piemērojot šo nolīgumu.

Pirms 2017. gada 1. janvāra dalībvalstis paziņo Monako un Monako paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Monako, un Eiropas Komisija nosūta Monako paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Monako puses paziņo tādā pašā veidā.

| 10. | “Jauns konts” ir Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, uzturēts konts, kas atvērts 2017. gada 1. janvārī vai vēlāk, izņemot gadījumus, kad to uzskata par Iepriekšpastāvējušu kontu saskaņā ar C punkta 9. apakšpunktā paredzēto Iepriekšpastāvējuša konta paplašināto definīciju. |
| --- | --- |

10.

“Jauns konts” ir Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, uzturēts konts, kas atvērts 2017. gada 1. janvārī vai vēlāk, izņemot gadījumus, kad to uzskata par Iepriekšpastāvējušu kontu saskaņā ar C punkta 9. apakšpunktā paredzēto Iepriekšpastāvējuša konta paplašināto definīciju.

| 11. | “Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas. |
| --- | --- |

11.

“Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas.

| 12. | “Jauns privātpersonas konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas. |
| --- | --- |

12.

“Jauns privātpersonas konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas.

| 13. | “Iepriekšpastāvējis vienības konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas vienības. |
| --- | --- |

13.

“Iepriekšpastāvējis vienības konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas vienības.

| 14. | “Zemākas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 1 000 000. |
| --- | --- |

14.

“Zemākas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 2016. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 1 000 000.

| 15. | “Lielas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 2016. gada 31. decembrī vai jebkura nākamā gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 1 000 000. |
| --- | --- |

15.

“Lielas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 2016. gada 31. decembrī vai jebkura nākamā gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 1 000 000.

| 16. | “Jauns vienības konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas Vienības. |
| --- | --- |

16.

“Jauns vienības konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas Vienības.

| 17. | “Izslēgtais konts” ir jebkurš no šādiem kontiem:






  a) | pensiju konts, kas atbilst šādām prasībām:






  i) | konts ir pakļauts regulējumam kā personīgais pensijas konts vai ir daļa no reģistrētā vai regulētā pensiju plāna pensiju pabalstu sniegšanai (ietverot invaliditātes pabalstu vai pabalstu nāves gadījumā); |
| --- | --- | --- | --- |

17.

“Izslēgtais konts” ir jebkurš no šādiem kontiem:

a)

pensiju konts, kas atbilst šādām prasībām:

i)

konts ir pakļauts regulējumam kā personīgais pensijas konts vai ir daļa no reģistrētā vai regulētā pensiju plāna pensiju pabalstu sniegšanai (ietverot invaliditātes pabalstu vai pabalstu nāves gadījumā);

| ii) | kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi); |
| --- | --- |

ii)

kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi);

| iii) | attiecībā uz kontu ir jāveic ikgadēja informācijas ziņošana nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz kontu ir jāveic ikgadēja informācijas ziņošana nodokļu iestādēm;

| iv) | līdzekļu izņemšanai ir paredzēti īpaši nosacījumi – pensijas vecuma sasniegšana, invaliditāte vai nāve, vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu īpašo gadījumu iestāšanās; un |
| --- | --- |

iv)

līdzekļu izņemšanai ir paredzēti īpaši nosacījumi – pensijas vecuma sasniegšana, invaliditāte vai nāve, vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu īpašo gadījumu iestāšanās; un

| v) | vai nu i) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, vai ii) maksimālā iemaksa kontā visa mūža garumā nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā – abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. |
| --- | --- |

v)

vai nu i) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, vai ii) maksimālā iemaksa kontā visa mūža garumā nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā – abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā.

Finanšu konts, kas principā atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) punkta v) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu varētu tikt pārnesti aktīvi vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām;

| b) | konts, kas atbilst šādām prasībām:






  i) | konts ir pakļauts regulējumam kā ieguldījumu mehānisms, kura mērķis nav pensiju uzkrājumi, un to regulāri tirgo vispāratzītā vērtspapīru tirgū, vai konts ir pakļauts regulējumam kā uzkrājumu mehānisms, kuras mērķis nav pensiju uzkrājumi; |
| --- | --- | --- |

b)

konts, kas atbilst šādām prasībām:

i)

konts ir pakļauts regulējumam kā ieguldījumu mehānisms, kura mērķis nav pensiju uzkrājumi, un to regulāri tirgo vispāratzītā vērtspapīru tirgū, vai konts ir pakļauts regulējumam kā uzkrājumu mehānisms, kuras mērķis nav pensiju uzkrājumi;

| ii) | kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi); |
| --- | --- |

ii)

kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi);

| iii) | līdzekļu izņemšanai ir noteikti īpaši kritēriji, kas saistīti ar ieguldījumu konta vai krājkonta mērķi (piemēram, izglītības vai medicīnas pabalstu sniegšanai), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu kritēriju izpildes; un |
| --- | --- |

iii)

līdzekļu izņemšanai ir noteikti īpaši kritēriji, kas saistīti ar ieguldījumu konta vai krājkonta mērķi (piemēram, izglītības vai medicīnas pabalstu sniegšanai), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu kritēriju izpildes; un

| iv) | ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. |
| --- | --- |

iv)

ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā.

Finanšu konts, kas citādi atbilst C punkta 17. apakšpunkta b) punkta iv) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu var pārnest aktīvus vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām;

| c) | dzīvības apdrošināšanas līgums, kas aptver laikposmu, kurš beidzas, pirms apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu, ar noteikumu, ka līgums atbilst šādām prasībām:






  i) | periodiskās prēmijas, kas laika gaitā nesamazinās, ir maksājamas vismaz ik gadu, kamēr līgums ir spēkā vai līdz apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks; |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvības apdrošināšanas līgums, kas aptver laikposmu, kurš beidzas, pirms apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu, ar noteikumu, ka līgums atbilst šādām prasībām:

i)

periodiskās prēmijas, kas laika gaitā nesamazinās, ir maksājamas vismaz ik gadu, kamēr līgums ir spēkā vai līdz apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks;

| ii) | līgumam nav līguma vērtības, kurai jebkura persona var piekļūt, nepārtraucot līgumu (līdzekļu izņemšana, aizdevums vai kā citādi); |
| --- | --- |

ii)

līgumam nav līguma vērtības, kurai jebkura persona var piekļūt, nepārtraucot līgumu (līdzekļu izņemšana, aizdevums vai kā citādi);

| iii) | summa (izņemot pabalstu nāves gadījumā), kas maksājama, anulējot vai izbeidzot līgumu, nevar pārsniegt kopējās attiecībā uz līgumu iemaksātās prēmijas, atskaitot mirstības, saslimstības vai izdevumu maksu (neatkarīgi no tā, vai tā ir uzlikta vai ne) līguma darbības laikposmā vai laikposmos, un jebkādas citas summas, kas izmaksātas pirms līguma anulēšanas vai izbeigšanas; un |
| --- | --- |

iii)

summa (izņemot pabalstu nāves gadījumā), kas maksājama, anulējot vai izbeidzot līgumu, nevar pārsniegt kopējās attiecībā uz līgumu iemaksātās prēmijas, atskaitot mirstības, saslimstības vai izdevumu maksu (neatkarīgi no tā, vai tā ir uzlikta vai ne) līguma darbības laikposmā vai laikposmos, un jebkādas citas summas, kas izmaksātas pirms līguma anulēšanas vai izbeigšanas; un

| iv) | līgumu tiesību pārņēmējs netur vērtības nolūkos; |
| --- | --- |

iv)

līgumu tiesību pārņēmējs netur vērtības nolūkos;

| d) | konts, kuru tur vienīgi īpašums, ja šā konta dokumentācijā ir atrodama kopija ar mirušās personas testamentu vai miršanas apliecība; |
| --- | --- |

d)

konts, kuru tur vienīgi īpašums, ja šā konta dokumentācijā ir atrodama kopija ar mirušās personas testamentu vai miršanas apliecība;

| e) | konts, kas ir nodibināts saistībā jebkuru no šādiem gadījumiem:






  i) | tiesas nolēmums vai spriedums; |
| --- | --- | --- |

e)

konts, kas ir nodibināts saistībā jebkuru no šādiem gadījumiem:

i)

tiesas nolēmums vai spriedums;

| ii) | nekustamā vai personiskā īpašuma pārdošana, maiņa vai noma ar noteikumu, ka konts atbilst šādām prasībām:






  — | konts tiek finansēts vienīgi ar avansa maksājumu, rokasnaudu, noguldījumu tādā apmērā, lai garantētu tādas saistības izpildi, kas ir tieši saistīta ar darījumu, vai ar līdzīgu maksājumu, vai tas tiek finansēts ar finanšu aktīvu, kas noguldīts kontā saistībā ar īpašuma pārdošanu, maiņu vai nomu, |
| --- | --- | --- |

ii)

nekustamā vai personiskā īpašuma pārdošana, maiņa vai noma ar noteikumu, ka konts atbilst šādām prasībām:

—

konts tiek finansēts vienīgi ar avansa maksājumu, rokasnaudu, noguldījumu tādā apmērā, lai garantētu tādas saistības izpildi, kas ir tieši saistīta ar darījumu, vai ar līdzīgu maksājumu, vai tas tiek finansēts ar finanšu aktīvu, kas noguldīts kontā saistībā ar īpašuma pārdošanu, maiņu vai nomu,

| — | konts ir nodibināts un tiek izmantots vienīgi tāpēc, lai garantētu pircēja saistību maksāt pirkuma cenu par īpašumu, lai pārdevējs apmaksātu jebkuru iespējamo saistību, kā arī lai iznomātājs vai nomnieks samaksātu par jebkādiem iznomātā īpašuma bojājumiem, kā tas atrunāts nomas līgumā, |
| --- | --- |

—

konts ir nodibināts un tiek izmantots vienīgi tāpēc, lai garantētu pircēja saistību maksāt pirkuma cenu par īpašumu, lai pārdevējs apmaksātu jebkuru iespējamo saistību, kā arī lai iznomātājs vai nomnieks samaksātu par jebkādiem iznomātā īpašuma bojājumiem, kā tas atrunāts nomas līgumā,

| — | konta aktīvi, to skaitā no tiem gūtie ienākumi, tiks izmaksāti vai citādi sadalīti pircēja, pārdevēja, iznomātāja vai nomnieka interesēs (tostarp, lai izpildītu šādas personas saistību), īpašumu pārdodot, apmainot vai nododot vai arī tad, ja ir beidzies nomas līgums, |
| --- | --- |

—

konta aktīvi, to skaitā no tiem gūtie ienākumi, tiks izmaksāti vai citādi sadalīti pircēja, pārdevēja, iznomātāja vai nomnieka interesēs (tostarp, lai izpildītu šādas personas saistību), īpašumu pārdodot, apmainot vai nododot vai arī tad, ja ir beidzies nomas līgums,

| — | konts nav rezerves konts vai līdzīgs konts, kas nodibināts saistībā ar Finanšu aktīva pārdošanu vai apmaiņu, un |
| --- | --- |

—

konts nav rezerves konts vai līdzīgs konts, kas nodibināts saistībā ar Finanšu aktīva pārdošanu vai apmaiņu, un

| — | konts nav saistīts ar C punkta 17. apakšpunkta f) punktā aprakstīto kontu; |
| --- | --- |

—

konts nav saistīts ar C punkta 17. apakšpunkta f) punktā aprakstīto kontu;

| iii) | tādas Finanšu iestādes pienākums, kas apkalpo ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizdevumu, rezervēt maksājuma daļu, vienīgi lai nodrošinātu ar nekustamo īpašumu saistīto nodokļu vai apdrošināšanas samaksu vēlāk; |
| --- | --- |

iii)

tādas Finanšu iestādes pienākums, kas apkalpo ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizdevumu, rezervēt maksājuma daļu, vienīgi lai nodrošinātu ar nekustamo īpašumu saistīto nodokļu vai apdrošināšanas samaksu vēlāk;

| iv) | Finanšu iestādes pienākums vienīgi nodrošināt nodokļu samaksu vēlāk; |
| --- | --- |

iv)

Finanšu iestādes pienākums vienīgi nodrošināt nodokļu samaksu vēlāk;

| f) | Noguldījumu konts, kas atbilst šādām prasībām:






  i) | konts pastāv vienīgi tādēļ, ka klients veic maksājumu, kurš pārsniedz summu, kas jāmaksā saistībā ar kredītkarti vai citu atjaunojamu kredtītiespēju, un pārmaksa klientam tūlīt netiek atmaksāta; un |
| --- | --- | --- |

f)

Noguldījumu konts, kas atbilst šādām prasībām:

i)

konts pastāv vienīgi tādēļ, ka klients veic maksājumu, kurš pārsniedz summu, kas jāmaksā saistībā ar kredītkarti vai citu atjaunojamu kredtītiespēju, un pārmaksa klientam tūlīt netiek atmaksāta; un

| ii) | sākot no vai pirms 2017. gada 1. janvāra, Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 50 000, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā; |
| --- | --- |

ii)

sākot no vai pirms 2017. gada 1. janvāra, Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Monako valūtā un atbilst USD 50 000, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā;

| g) | jebkurš cits konts, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kuram būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkuram C punkta 17. apakšpunkta a) līdz f) punktā aprakstītajam kontam un kurš attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēts kā Izslēgtais konts, un kurš – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēts Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņots Monako, un kurš – attiecībā uz Monako – ir paziņots Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šāda konta statuss kā Izslēgtais konts nav pretrunā šā nolīguma mērķiem. |
| --- | --- |

g)

jebkurš cits konts, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kuram būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkuram C punkta 17. apakšpunkta a) līdz f) punktā aprakstītajam kontam un kurš attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēts kā Izslēgtais konts, un kurš – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēts Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņots Monako, un kurš – attiecībā uz Monako – ir paziņots Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šāda konta statuss kā Izslēgtais konts nav pretrunā šā nolīguma mērķiem.

| D. | Konts, par kuru jāsniedz ziņojums






  1. | “Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir konts, kuru tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām kontrolējošām personām, par kurām jāsniedz ziņojums, ar noteikumu, ka tās ir identificētas kā tādas saskaņā ar II līdz VII iedaļā aprakstītajām pienācīgas pārbaudes procedūrām. |
| --- | --- | --- |

D.

Konts, par kuru jāsniedz ziņojums

1.

“Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir konts, kuru tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām kontrolējošām personām, par kurām jāsniedz ziņojums, ar noteikumu, ka tās ir identificētas kā tādas saskaņā ar II līdz VII iedaļā aprakstītajām pienācīgas pārbaudes procedūrām.

| 2. | “Persona, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona, kas nav: i) korporācija, kuras kapitāla daļas tiek regulāri tirgotas vienā vai vairākos vispāratzītos vērtspapīru tirgos; ii) jebkāda korporācija, kas ir i) iedalījumā aprakstītās korporācijas Saistītā vienība; iii) Valdības vienība; iv) Starptautiska organizācija; v) Centrālā banka vai vi) Finanšu iestāde. |
| --- | --- |

2.

“Persona, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona, kas nav: i) korporācija, kuras kapitāla daļas tiek regulāri tirgotas vienā vai vairākos vispāratzītos vērtspapīru tirgos; ii) jebkāda korporācija, kas ir i) iedalījumā aprakstītās korporācijas Saistītā vienība; iii) Valdības vienība; iv) Starptautiska organizācija; v) Centrālā banka vai vi) Finanšu iestāde.

| 3. | “Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona” ir privātpersona vai Vienība, kas ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents saskaņā ar minētās jurisdikcijas nodokļu tiesību aktiem, vai tādas mirušas personas īpašums, kas ir bijusi Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā tādu Vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība. |
| --- | --- |

3.

“Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona” ir privātpersona vai Vienība, kas ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents saskaņā ar minētās jurisdikcijas nodokļu tiesību aktiem, vai tādas mirušas personas īpašums, kas ir bijusi Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā tādu Vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība.

| 4. | “Jurisdikcija, par kuru jāsniedz ziņojums” sakarā ar pienākumu sniegt I iedaļā norādīto informāciju ir Monako attiecībā uz dalībvalsti vai dalībvalsts attiecībā uz Monako. |
| --- | --- |

4.

“Jurisdikcija, par kuru jāsniedz ziņojums” sakarā ar pienākumu sniegt I iedaļā norādīto informāciju ir Monako attiecībā uz dalībvalsti vai dalībvalsts attiecībā uz Monako.

| 5. | “Iesaistītā jurisdikcija” attiecībā uz dalībvalsti vai Monako ir:






  a) | jebkura dalībvalsts attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Monako; vai |
| --- | --- | --- |

5.

“Iesaistītā jurisdikcija” attiecībā uz dalībvalsti vai Monako ir:

a)

jebkura dalībvalsts attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Monako; vai

| b) | Monako attiecībā uz ziņojumu sniegšanu dalībvalstij; vai |
| --- | --- |

b)

Monako attiecībā uz ziņojumu sniegšanu dalībvalstij; vai

| c) | jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko attiecīgā dalībvalsts vai Monako, atkarībā no konteksta, ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta minētās dalībvalsts vai Monako publicētajā sarakstā un paziņota attiecīgi Monako vai Eiropas Komisijai; |
| --- | --- |

c)

jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko attiecīgā dalībvalsts vai Monako, atkarībā no konteksta, ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta minētās dalībvalsts vai Monako publicētajā sarakstā un paziņota attiecīgi Monako vai Eiropas Komisijai;

| d) | attiecībā uz dalībvalstīm jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko Eiropas Savienība ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta Eiropas Komisijas publicētajā sarakstā. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz dalībvalstīm jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko Eiropas Savienība ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta Eiropas Komisijas publicētajā sarakstā.

| 6. | “Kontrolējošās personas” ir fiziskas personas, kas īsteno kontroli pār Vienību. Trasta gadījumā minētais termins nozīmē dibinātāju(-us), pilnvaroto(-os), aizstāvi(-jus) (ja tāds/tādi ir), labuma guvēju(-us) vai labuma guvēju klasi(-es) un jebkādu(-as) citu(-as) fizisku(-as) personu(-as), kas īsteno galīgu faktisko kontroli pār trastu; saistībā ar tādu juridisku nodibinājumu, kas nav trasts, šis termins nozīmē personas līdzvērtīgos vai līdzīgos posteņos. Terminu “Kontrolējošās personas” jāsaprot atbilstīgi FATF rekomendācijām. |
| --- | --- |

6.

“Kontrolējošās personas” ir fiziskas personas, kas īsteno kontroli pār Vienību. Trasta gadījumā minētais termins nozīmē dibinātāju(-us), pilnvaroto(-os), aizstāvi(-jus) (ja tāds/tādi ir), labuma guvēju(-us) vai labuma guvēju klasi(-es) un jebkādu(-as) citu(-as) fizisku(-as) personu(-as), kas īsteno galīgu faktisko kontroli pār trastu; saistībā ar tādu juridisku nodibinājumu, kas nav trasts, šis termins nozīmē personas līdzvērtīgos vai līdzīgos posteņos. Terminu “Kontrolējošās personas” jāsaprot atbilstīgi FATF rekomendācijām.

| 7. | “Nefinanšu vienība” ir jebkura Vienība, kas nav Finanšu iestāde. |
| --- | --- |

7.

“Nefinanšu vienība” ir jebkura Vienība, kas nav Finanšu iestāde.

| 8. | “Pasīva nefinanšu vienība” ir: i) Nefinanšu vienība, kas nav Aktīva nefinanšu vienība, vai ii) A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. |
| --- | --- |

8.

“Pasīva nefinanšu vienība” ir: i) Nefinanšu vienība, kas nav Aktīva nefinanšu vienība, vai ii) A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

| 9. | “Aktīva nefinanšu vienība” ir jebkura Nefinanšu vienība, kas izpilda jebkuru no šādiem kritērijiem:






  a) | mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības bruto ienākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir pasīvi ienākumi, un mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības turētiem aktīviem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir aktīvi, kuri tiek turēti pasīvu ienākumu veidošanai; |
| --- | --- | --- |

9.

“Aktīva nefinanšu vienība” ir jebkura Nefinanšu vienība, kas izpilda jebkuru no šādiem kritērijiem:

a)

mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības bruto ienākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir pasīvi ienākumi, un mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības turētiem aktīviem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir aktīvi, kuri tiek turēti pasīvu ienākumu veidošanai;

| b) | Nefinanšu vienības akcijas tiek regulāri tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū vai Nefinanšu vienība ir tādas Vienības Saistītā vienība, kuras akcijas tiek tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū; |
| --- | --- |

b)

Nefinanšu vienības akcijas tiek regulāri tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū vai Nefinanšu vienība ir tādas Vienības Saistītā vienība, kuras akcijas tiek tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū;

| c) | Nefinanšu vienība ir Valdības vienība, Starptautiska organizācija, Centrālā banka vai Vienība, kas pieder vienai no iepriekš minētajām struktūrām; |
| --- | --- |

c)

Nefinanšu vienība ir Valdības vienība, Starptautiska organizācija, Centrālā banka vai Vienība, kas pieder vienai no iepriekš minētajām struktūrām;

| d) | būtībā visas Nefinanšu vienības darbības ir turēt (pilnībā vai daļēji) vienas vai vairāku tādu meitasuzņēmumu emitētās akcijas, kuri veic tirdzniecību vai darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, un sniegt finansējumu un pakalpojumus šādiem meitasuzņēmumiem. Vienība neatbilst šāda statusa kritērijiem, ja tā darbojas (vai tā sevi kā tādu prezentē) kā ieguldījumu fonds, piemēram, privāts kapitāla vērtspapīru fonds, riska kapitāla fonds, fonds, kas veic pirkšanas darījumus, izmantojot aizņemtus līdzekļus, vai ieguldījumu sabiedrība, kuras nolūks ir iegādāties vai finansēt sabiedrības un tad būt līdzdalības daļu turētājai šādās sabiedrībās, turot kapitāla aktīvus ieguldīšanas nolūkā; |
| --- | --- |

d)

būtībā visas Nefinanšu vienības darbības ir turēt (pilnībā vai daļēji) vienas vai vairāku tādu meitasuzņēmumu emitētās akcijas, kuri veic tirdzniecību vai darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, un sniegt finansējumu un pakalpojumus šādiem meitasuzņēmumiem. Vienība neatbilst šāda statusa kritērijiem, ja tā darbojas (vai tā sevi kā tādu prezentē) kā ieguldījumu fonds, piemēram, privāts kapitāla vērtspapīru fonds, riska kapitāla fonds, fonds, kas veic pirkšanas darījumus, izmantojot aizņemtus līdzekļus, vai ieguldījumu sabiedrība, kuras nolūks ir iegādāties vai finansēt sabiedrības un tad būt līdzdalības daļu turētājai šādās sabiedrībās, turot kapitāla aktīvus ieguldīšanas nolūkā;

| e) | Nefinanšu vienība vēl neveic darījumdarbību, un tā arī iepriekš nav veikusi darījumdarbību, bet tā veic kapitāla ieguldījumus aktīvos nolūkā veikt darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, ar noteikumu, ka Nefinanšu vienība neatbilst šādam izņēmuma statusam, ja kopš Nefinanšu vienības sākotnējās izveides datuma ir pagājuši 24 mēneši; |
| --- | --- |

e)

Nefinanšu vienība vēl neveic darījumdarbību, un tā arī iepriekš nav veikusi darījumdarbību, bet tā veic kapitāla ieguldījumus aktīvos nolūkā veikt darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, ar noteikumu, ka Nefinanšu vienība neatbilst šādam izņēmuma statusam, ja kopš Nefinanšu vienības sākotnējās izveides datuma ir pagājuši 24 mēneši;

| f) | Nefinanšu vienība nav bijusi Finanšu iestāde pēdējos piecus gadus un atrodas aktīvu likvidācijas vai reorganizācijas procesā nolūkā turpināt vai atsākt tādu darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; |
| --- | --- |

f)

Nefinanšu vienība nav bijusi Finanšu iestāde pēdējos piecus gadus un atrodas aktīvu likvidācijas vai reorganizācijas procesā nolūkā turpināt vai atsākt tādu darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība;

| g) | Nefinanšu vienība galvenokārt veic finansēšanas un riska ierobežošanas darbības ar Saistītām vienībām, kas nav Finanšu iestādes, vai šādu Vienību uzdevumā, un nesniedz finansēšanas vai riska ierobežošanas pakalpojumus Vienībai, kas nav Saistītā vienība, ar noteikumu, ka šādu Saistītu vienību grupa galvenokārt ir iesaistīta darījumdarbībā, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; vai |
| --- | --- |

g)

Nefinanšu vienība galvenokārt veic finansēšanas un riska ierobežošanas darbības ar Saistītām vienībām, kas nav Finanšu iestādes, vai šādu Vienību uzdevumā, un nesniedz finansēšanas vai riska ierobežošanas pakalpojumus Vienībai, kas nav Saistītā vienība, ar noteikumu, ka šādu Saistītu vienību grupa galvenokārt ir iesaistīta darījumdarbībā, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; vai

| h) | Nefinanšu vienība atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā) vienīgi ar reliģiju, labdarību, zinātni, mākslu, kultūru, sportu vai izglītību saistītiem mērķiem; vai tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā) un ir profesionāla organizācija, biznesa savienība, tirdzniecības palāta, darba organizācija, lauksaimniecības vai dārzkopības organizācija, pilsoņu savienība vai organizācija, kas darbojas vienīgi sociālās labklājības veicināšanai; |
| --- | --- | --- |

h)

Nefinanšu vienība atbilst visām šādām prasībām:

i)

tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā) vienīgi ar reliģiju, labdarību, zinātni, mākslu, kultūru, sportu vai izglītību saistītiem mērķiem; vai tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā) un ir profesionāla organizācija, biznesa savienība, tirdzniecības palāta, darba organizācija, lauksaimniecības vai dārzkopības organizācija, pilsoņu savienība vai organizācija, kas darbojas vienīgi sociālās labklājības veicināšanai;

| ii) | tā ir atbrīvota no ienākuma nodokļa savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā); |
| --- | --- |

ii)

tā ir atbrīvota no ienākuma nodokļa savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā);

| iii) | tai nav akcionāru vai dalībnieku, kam būtu īpašumtiesības vai labuma gūšanas intereses saistībā ar tās ienākumiem vai aktīviem; |
| --- | --- |

iii)

tai nav akcionāru vai dalībnieku, kam būtu īpašumtiesības vai labuma gūšanas intereses saistībā ar tās ienākumiem vai aktīviem;

| iv) | saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem Nefinanšu vienības ienākumus vai aktīvus nedrīkst sadalīt vai izmantot par labu privātpersonai vai Vienībai, kas nav labdarības iestāde, ja šāda sadalīšana vai izmantošana nav saistīta ar Nefinanšu vienības veiktajām labdarības darbībām, vai izmantot, veicot atbilstīgu kompensācijas maksājumu par saņemtajiem pakalpojumiem vai maksājumu, kas ir Nefinanšu vienības iegādāta īpašuma patiesā tirgus vērtībā; un |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem Nefinanšu vienības ienākumus vai aktīvus nedrīkst sadalīt vai izmantot par labu privātpersonai vai Vienībai, kas nav labdarības iestāde, ja šāda sadalīšana vai izmantošana nav saistīta ar Nefinanšu vienības veiktajām labdarības darbībām, vai izmantot, veicot atbilstīgu kompensācijas maksājumu par saņemtajiem pakalpojumiem vai maksājumu, kas ir Nefinanšu vienības iegādāta īpašuma patiesā tirgus vērtībā; un

| v) | saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Monakos vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem gadījumā, ja Nefinanšu vienība tiek likvidēta vai beidz pastāvēt, visi tās aktīvi tiek sadalīti Valdības vienībai vai citai bezpeļņas organizācijai, vai pāriet Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas) vai kāda tās politiskā apakšiedalījuma valdības īpašumā. |
| --- | --- |

v)

saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Monakos vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem gadījumā, ja Nefinanšu vienība tiek likvidēta vai beidz pastāvēt, visi tās aktīvi tiek sadalīti Valdības vienībai vai citai bezpeļņas organizācijai, vai pāriet Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Monako vai citas jurisdikcijas) vai kāda tās politiskā apakšiedalījuma valdības īpašumā.

| E. | Dažādi






  1. | “Konta turētājs” ir persona, ko Finanšu iestāde, kura uztur kontu, iekļāvusi sarakstā vai norādījusi kā Finanšu konta turētāju. Persona, kas nav Finanšu iestāde un kas tur Finanšu kontu citas personas labā kā aģents, turētājs, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee), parakstītājs, ieguldījumu konsultants vai starpnieks, piemērojot šo pielikumu, netiek uzskatīta par konta turētāju, un par konta turētāju tiek uzskatīta šāda otra persona. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā Konta turētājs ir jebkura persona, kurai ir tiesības piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju. Ja neviens nevar piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju, Konta turētājs ir jebkura persona, kas līgumā norādīta kā īpašnieks, un jebkura persona, kam uzticētas tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar līguma noteikumiem. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma termiņa beigās par Konta turētāju tiek uzskatīta katra persona, kura ir tiesīga saņemt maksājumu saskaņā ar līgumu. |
| --- | --- | --- |

E.

Dažādi

1.

“Konta turētājs” ir persona, ko Finanšu iestāde, kura uztur kontu, iekļāvusi sarakstā vai norādījusi kā Finanšu konta turētāju. Persona, kas nav Finanšu iestāde un kas tur Finanšu kontu citas personas labā kā aģents, turētājs, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee), parakstītājs, ieguldījumu konsultants vai starpnieks, piemērojot šo pielikumu, netiek uzskatīta par konta turētāju, un par konta turētāju tiek uzskatīta šāda otra persona. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā Konta turētājs ir jebkura persona, kurai ir tiesības piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju. Ja neviens nevar piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju, Konta turētājs ir jebkura persona, kas līgumā norādīta kā īpašnieks, un jebkura persona, kam uzticētas tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar līguma noteikumiem. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma termiņa beigās par Konta turētāju tiek uzskatīta katra persona, kura ir tiesīga saņemt maksājumu saskaņā ar līgumu.

| 2. | “Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un” pazīsti savu klientu “nodrošināšanai” ir klientu pienācīgas pārbaudes procedūras, kuras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, veic saskaņā ar prasībām par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu vai līdzīgām prasībām, kuras jāievēro Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus. |
| --- | --- |

2.

“Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un” pazīsti savu klientu “nodrošināšanai” ir klientu pienācīgas pārbaudes procedūras, kuras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, veic saskaņā ar prasībām par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu vai līdzīgām prasībām, kuras jāievēro Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus.

| 3. | “Vienība” ir juridiska persona vai juridisks nodibinājums, piemēram, korporācija, līgumsabiedrība, trasts vai fonds. |
| --- | --- |

3.

“Vienība” ir juridiska persona vai juridisks nodibinājums, piemēram, korporācija, līgumsabiedrība, trasts vai fonds.

| 4. | Vienība ir citas Vienības “Saistītā vienība”, ja i) Vienība kontrolē otru Vienību; ii) abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi; vai iii) abas Vienības ir A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītās Ieguldījumu vienības, tiek pārvaldītas kopīgi un šāda pārvaldība izpilda šādu Ieguldījumu vienību pienācīgas pārbaudes pienākumus. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu. |
| --- | --- |

4.

Vienība ir citas Vienības “Saistītā vienība”, ja i) Vienība kontrolē otru Vienību; ii) abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi; vai iii) abas Vienības ir A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītās Ieguldījumu vienības, tiek pārvaldītas kopīgi un šāda pārvaldība izpilda šādu Ieguldījumu vienību pienācīgas pārbaudes pienākumus. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu.

| 5. | “NMIN” ir nodokļa maksātāja identifikācijas numurs (vai – gadījumā, ja nav nodokļa maksātāja identifikācijas numura – funkcionāls ekvivalents). |
| --- | --- |

5.

“NMIN” ir nodokļa maksātāja identifikācijas numurs (vai – gadījumā, ja nav nodokļa maksātāja identifikācijas numura – funkcionāls ekvivalents).

| 6. | “Dokumentāri pierādījumi” ir jebkas no šādiem elementiem:






  a) | izziņa par rezidenci, kuru izdevusi tās jurisdikcijas (vai nu dalībvalsts, Monako, vai citas jurisdikcijas) pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā, pēc maksājumu saņēmēja apgalvojuma, tas ir rezidents; |
| --- | --- | --- |

6.

“Dokumentāri pierādījumi” ir jebkas no šādiem elementiem:

a)

izziņa par rezidenci, kuru izdevusi tās jurisdikcijas (vai nu dalībvalsts, Monako, vai citas jurisdikcijas) pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā, pēc maksājumu saņēmēja apgalvojuma, tas ir rezidents;

| b) | privātpersonas gadījumā – derīga identifikācijas apliecība, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts personas vārds un uzvārds un kuru parasti izmanto personas identificēšanai; |
| --- | --- |

b)

privātpersonas gadījumā – derīga identifikācijas apliecība, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts personas vārds un uzvārds un kuru parasti izmanto personas identificēšanai;

| c) | Vienības gadījumā – jebkurš oficiāls dokuments, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts Vienības nosaukums un vai nu tās galvenā biroja adrese jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā), kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai jurisdikcija (dalībvalsts, Monako vai cita jurisdikcija), kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota; |
| --- | --- |

c)

Vienības gadījumā – jebkurš oficiāls dokuments, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts Vienības nosaukums un vai nu tās galvenā biroja adrese jurisdikcijā (dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā), kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai jurisdikcija (dalībvalsts, Monako vai cita jurisdikcija), kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota;

| d) | jebkāds revidēts finanšu pārskats, trešo personu sniegts kredītziņojums, bankrota pieteikums vai vērtspapīru regulatora ziņojums. |
| --- | --- |

d)

jebkāds revidēts finanšu pārskats, trešo personu sniegts kredītziņojums, bankrota pieteikums vai vērtspapīru regulatora ziņojums.

Iepriekšpastāvējušu vienību kontu gadījumā katrai dalībvalstij vai Monako ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, kā Dokumentārus pierādījumus izmantot jebkādu klasifikāciju Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā attiecībā uz Konta turētāju, kura ir noteikta, pamatojoties uz Standartizētu nozaru kodu sistēmu, kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir reģistrējusi atbilstīgi tās ierastajai darījumdarbības praksei Procedūru noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai nolūkā vai citu regulatīvu mērķu nolūkā (izņemot nodokļu vajadzībām) un kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir īstenojusi pirms dienas, kurā Finanšu konts ir klasificēts kā Iepriekšpastāvējis konts, ar noteikumu, ka Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nezina vai tai nav pamats zināt, ka šāda klasifikācija ir nepareiza vai neuzticama. “Standartizēta nozaru kodu sistēma” ir kodu sistēma, ko izmanto, lai uzņēmumus klasificētu pēc darījumdarbības veida citiem mērķiem, nevis nodokļu vajadzībām.

Pirms 2017. gada 1. janvāra dalībvalstis paziņo Monako un Monako paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Monako, un Eiropas Komisija nosūta Monako paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Monako puses paziņo tādā pašā veidā.

IX IEDAĻA

EFEKTĪVA ĪSTENOŠANA

Katrā dalībvalstī un Monako jābūt spēkā noteikumiem un administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu iepriekš izklāstīto ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru efektīvu īstenošanu un atbilstību tām, ietverot:

| a) | noteikumus, lai novērstu to, ka Finanšu iestādes, personas vai starpnieki pieņem praksi, kas paredzēta ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru apiešanai; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, lai novērstu to, ka Finanšu iestādes, personas vai starpnieki pieņem praksi, kas paredzēta ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru apiešanai;

| b) | noteikumus, saskaņā ar kuriem Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ir jāreģistrē informācija par iepriekš minēto ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru nolūkā veiktajiem pasākumiem un jebkādiem izmantotajiem pierādījumiem, kā arī jābūt atbilstīgiem pasākumiem šādas informācijas iegūšanai; |
| --- | --- |

b)

noteikumus, saskaņā ar kuriem Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ir jāreģistrē informācija par iepriekš minēto ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru nolūkā veiktajiem pasākumiem un jebkādiem izmantotajiem pierādījumiem, kā arī jābūt atbilstīgiem pasākumiem šādas informācijas iegūšanai;

| c) | administratīvas procedūras, lai pārbaudītu Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbilstību ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūrām; administratīvas procedūras turpmāku pasākumu veikšanai ar Finanšu iestādi, kas sniedz ziņojumus, gadījumā, ja tiek sniegti ziņojumi par nedokumentētiem kontiem; |
| --- | --- |

c)

administratīvas procedūras, lai pārbaudītu Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbilstību ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūrām; administratīvas procedūras turpmāku pasākumu veikšanai ar Finanšu iestādi, kas sniedz ziņojumus, gadījumā, ja tiek sniegti ziņojumi par nedokumentētiem kontiem;

| d) | administratīvas procedūras, lai nodrošinātu, ka Vienības un konti, kas attiecīgo valstu tiesību aktos definēti kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtie konti, arī turpmāk saglabātu zemu risku, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; un |
| --- | --- |

d)

administratīvas procedūras, lai nodrošinātu, ka Vienības un konti, kas attiecīgo valstu tiesību aktos definēti kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtie konti, arī turpmāk saglabātu zemu risku, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; un

| e) | efektīvus izpildes noteikumus noteikumu neievērošanas gadījumā. |
| --- | --- |

e)

efektīvus izpildes noteikumus noteikumu neievērošanas gadījumā.

“II PIELIKUMS

PAPILDU ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS UN PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ FINANŠU KONTA INFORMĀCIJU

1.   Apstākļu maiņa

“Apstākļu maiņa” ietver jebkādas izmaiņas, kuru rezultātā tiek papildināta informācija saistībā ar personas statusu vai kas citādi ir pretrunā šādam personas statusam. Turklāt apstākļu maiņa ietver jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz Konta turētāja kontu (tostarp papildinājumu, aizvietojumu vai citas izmaiņas attiecībā uz Konta turētāju) vai jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz jebkuru kontu, kas saistīts ar šādu kontu (piemērojot I pielikuma VII iedaļas C punkta 1. līdz 3. apakšpunktā aprakstītos kontu apkopošanas noteikumus), ja šādas izmaiņas vai informācijas papildinājums skar Konta turētāja statusu.

Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir balstījusies uz I pielikuma III iedaļas B punkta 1. apakšpunktā aprakstīto rezidences vietas adreses pārbaudi, un ja ir notikusi apstākļu maiņa, saistībā ar kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka oriģinālie Dokumentārie pierādījumi (vai cita ekvivalenta informācija) ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, līdz attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda pēdējai dienai vai arī 90 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par šādu apstākļu maiņu vai tā ir atklāta, ir jāiegūst pašapliecinājums un jauni Dokumentārie pierādījumi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, līdz minētajai dienai nevar iegūt pašapliecinājumu un jaunus Dokumentārus pierādījumus, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro I pielikuma III iedaļas B punkta 2. līdz 6. apakšpunktā aprakstītā elektroniskā datu meklēšanas procedūra.

2.   Pašapliecinājums attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem

Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem, lai noteiktu, vai Pasīvas Nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumu, var balstīties tikai vai nu uz Konta turētāja, vai Kontrolējošas personas pašapliecinājumu.

3.   Finanšu iestādes rezidences vieta

Finanšu iestāde ir “rezidents” dalībvalstī, Monako vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, ja tā ir šādas dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā (proti, ja Iesaistītā jurisdikcija var Finanšu iestādei uzlikt par pienākumu sniegt ziņojumus). Kopumā – ja Finanšu iestāde nodokļu vajadzībām ir rezidents dalībvalstī, Monako vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, tā ir šīs dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi – dalībvalsts Finanšu iestāde, Monako Finanšu iestāde vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde (neatkarīgi no tā, vai tā ir rezidents nodokļu vajadzībām dalībvalstī, Monako vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā), trastu uzskata par tādu, kurš ir dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā, ja viena vai vairākas tā pilnvarotās personas ir rezidenti šajā dalībvalstī, Monako vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, izņemot gadījumus, kad trasts visu pieprasīto informāciju, kas saskaņā ar šo nolīgumu vai citu nolīgumu, ar kuru īsteno globālo standartu, ir jāsniedz saistībā ar Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums un kurus uztur trasts, sniedz citai Iesaistītajai jurisdikcijai (dalībvalstij, Monako vai citai Iesaistītajai jurisdikcijai), tāpēc ka tas ir rezidents nodokļu vajadzībām šajā citā Iesaistītajā jurisdikcijā. Tomēr, ja Finanšu iestādei (izņemot trastu) nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām (piemēram, tādēļ, ka to uzskata par fiskāli pārredzamu vai tādēļ, ka tā atrodas jurisdikcijā, kurā nav ienākumu nodokļa), to uzskata par tādu, kas ir dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi tā ir dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde, ja

| a) | tā ir inkorporēta saskaņā ar dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

tā ir inkorporēta saskaņā ar dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas tiesību aktiem;

| b) | tās vadības vieta (tostarp efektīvās vadības vieta) atrodas dalībvalstī, Monako vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā; vai |
| --- | --- |

b)

tās vadības vieta (tostarp efektīvās vadības vieta) atrodas dalībvalstī, Monako vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā; vai

| c) | uz to attiecas dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas finanšu uzraudzība. |
| --- | --- |

c)

uz to attiecas dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas finanšu uzraudzība.

Ja Finanšu iestāde (izņemot trastu) ir rezidents divās vai vairākās Iesaistītajās jurisdikcijās (kas var būt dalībvalsts, Monako vai citas Iesaistītās jurisdikcijas), uz šo Finanšu iestādi attieksies tās Iesaistītās jurisdikcijas ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes pienākumi, kurā tā uztur Finanšu kontu(-us).

4.   Konti Finanšu iestādē

Parasti kontu būtu jāuzskata par kontu, kuru uztur Finanšu iestāde, šādos gadījumos:

| a) | Turētāja konta gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kas ir konta aktīvu turētāja (tostarp Finanšu iestāde, kas tur aktīvus pilnvarotas personas vārdā Konta turētāja labā šādā iestādē); |
| --- | --- |

a)

Turētāja konta gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kas ir konta aktīvu turētāja (tostarp Finanšu iestāde, kas tur aktīvus pilnvarotas personas vārdā Konta turētāja labā šādā iestādē);

| b) | Noguldījumu konta gadījumā uzskata, ka kontu tur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz kontu (izņemot Finanšu iestādes aģentu, neatkarīgi no tā, vai šāds aģents ir Finanšu iestāde); |
| --- | --- |

b)

Noguldījumu konta gadījumā uzskata, ka kontu tur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz kontu (izņemot Finanšu iestādes aģentu, neatkarīgi no tā, vai šāds aģents ir Finanšu iestāde);

| c) | saistībā ar jebkādām līdzdalības daļām kapitālā vai parādkapitālā Finanšu iestādē, kuras veido Finanšu kontu, uzskata, ka kontu uztur šāda Finanšu iestāde; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar jebkādām līdzdalības daļām kapitālā vai parādkapitālā Finanšu iestādē, kuras veido Finanšu kontu, uzskata, ka kontu uztur šāda Finanšu iestāde;

| d) | Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz līgumu. |
| --- | --- |

d)

Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz līgumu.

5.   Trasti, kas ir Pasīvas nefinanšu vienības

Tādu vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, saskaņā ar I pielikuma VIII iedaļas D punkta 3. apakšpunktu uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība. Šajā nolūkā juridisku personu vai juridisku veidojumu uzskata par “līdzīgu” līgumsabiedrībai vai līgumsabiedrībai ar ierobežotu atbildību, ja to neuzskata par nodokļu maksātāju Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, saskaņā ar šīs Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, nodokļu tiesību aktiem. Tomēr, lai izvairītos no dubultas ziņojumu sniegšanas (ņemot vērā termina “Kontrolējoša persona” plašo jomu trasta gadījumā), trastu, kas ir Pasīva nefinanšu vienība, nedrīkst uzskatīt par līdzīgu veidojumu.

6.   Vienības galvenā biroja adrese

Viena no I pielikuma VIII iedaļas E punkta 6. apakšpunkta c) punktā aprakstītajām prasībām ir, ka attiecībā uz Vienību oficiālajos dokumentos ir norādīta vai nu Vienības galvenā biroja adrese dalībvalstī, Monako vai citā jurisdikcijā, kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai dalībvalsts, Monako vai cita jurisdikcija, kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota. Vienības galvenā biroja adrese parasti ir vieta, kurā atrodas tās faktiskā vadība. Tās Finanšu iestādes adrese, kurā Vienība uztur kontu, pasta abonenta kastīte vai adrese, ko izmanto vienīgi sūtīšanas vajadzībām, nav Vienības galvenā biroja adrese, izņemot, ja šāda adrese ir vienīgā Vienības izmantotā adrese un Vienības dibināšanas dokumentos norādīta kā Vienības reģistrētā adrese. Turklāt adrese, kas ir sniegta, ievērojot norādes par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”, nav Vienības galvenā biroja adrese.

“III PIELIKUMS

PAPILDU DATU AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ TĀDU DATU APSTRĀDI, KAS IEVĀKTI UN APMAINĪTI SASKAŅĀ AR ŠO NOLĪGUMU

1.   Definīcijas

Šādiem terminiem ir turpmāk piešķirtā nozīme, kad tie tiek izmantoti šajā nolīgumā:

| a) | “personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu fizisko personu (turpmāk “datu subjektu”); identificējama persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši atsaucoties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei. |
| --- | --- |

a)

“personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu fizisko personu (turpmāk “datu subjektu”); identificējama persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši atsaucoties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei.

| b) | “apstrāde” ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums, kas tiek piemērots personas datiem, ar vai bez automatizētiem līdzekļiem – kā vākšana, reģistrēšana, sistematizēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, nolasīšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, tos pārraidot vai pārsūtot, izplatot vai darot tos pieejamus citādā veidā, grupēšana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana. |
| --- | --- |

b)

“apstrāde” ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums, kas tiek piemērots personas datiem, ar vai bez automatizētiem līdzekļiem – kā vākšana, reģistrēšana, sistematizēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, nolasīšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, tos pārraidot vai pārsūtot, izplatot vai darot tos pieejamus citādā veidā, grupēšana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana.

2.   Nediskriminēšana

Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka saskaņā ar šo nolīgumu un attiecīgajiem valstu tiesību aktiem personas datu apstrādei piemērojamie aizsardzības pasākumi attiecas uz visām personām bez diskriminācijas, īpaši pilsonības vai dzīvesvietas valsts, vai fiziskā izskata dēļ.

3.   Dati

Līgumslēdzēju pušu šā nolīguma ietvaros apstrādātajiem datiem ir jābūt piemērotiem, nepieciešamiem un samērīgiem, ņemot vērā šā nolīguma mērķus.

Līgumslēdzējas puses nepieļauj tādu personas datu apmaiņu, kas norāda rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībā un informāciju par fiziskas personas veselību vai dzimumdzīvi.

4.   Tiesības uz informāciju un uz piekļuvi datiem, tiesības uz labošanu un uz datu dzēšanu

Ja informācija jurisdikcijā, kas to saņem, tiek izmantota citiem mērķiem vai ja jurisdikcija, kas to saņem, to pārsūta trešai jurisdikcijai (dalībvalsts vai Monako) saskaņā ar šā nolīguma 6. panta 5. punkta paredzēto, jurisdikcijas, kas saņem informāciju un to izmanto citiem mērķiem vai to pārsūta trešai jurisdikcijai, Kompetenta iestāde par to informē attiecīgo personu. Šo informāciju attiecīgajai personai sniedz savlaicīgi, lai tā varētu izmantot savas tiesības datu aizsardzības jomā un jebkurā gadījumā – pirms jurisdikcija, kas saņem informāciju, to ir izmantojusi citiem mērķiem vai to ir pārsūtījusi trešai jurisdikcijai.

Attiecībā uz personas datiem, kas tiek apstrādāti saskaņā ar šo nolīgumu, jebkurai privātpersonai ir tiesības pieprasīt piekļuvi saviem personas datiem, ko apstrādā Finanšu iestādes, kuras sniedz ziņojumus, un/vai Kompetentās iestādes, un minēto datu labošanu, ja tie ir neprecīzi. Ja dati tiek apstrādāti nelikumīgi, persona var prasīt to dzēšanu.

Lai atvieglotu šo tiesību īstenošanu, ikvienai privātpersonai ir jābūt iespējai iesniegt pieprasījumu piekļūt, labot un/vai dzēst savus datus. Šie pieprasījumi tiek nosūtīti attiecīgajai otrai Kompetentajai iestādei ar šīs privātpersonas Kompetentās iestādes starpniecību.

Kompetentā iestāde, kurai iesniegts pieprasījums, nodrošina piekļuvi attiecīgajiem datiem un nepieciešamības gadījumā, ja ir konstatēta neprecizitāte vai dati ir nepilnīgi, tos atjaunina un/vai labo.

5.   Pārsūdzības tiesības

Attiecībā uz personas datiem, kas tiek apstrādāti šā nolīguma ietvaros, ikvienai privātpersonai ir jābūt atzītām pārsūdzības tiesībām administratīvajā un juridiskajā ziņā neatkarīgi no attiecīgās personas pilsonības un no tā, ka dzīvesvietas jurisdikcija ir viena vai otra, vai visas iesaistītās jurisdikcijas.

6.   Automātiska apstrāde

Kompetentās iestādes atturas no jebkāda lēmuma pieņemšanas, kas rada negatīvas tiesiskas sekas attiecībā uz kādu fizisku personu vai to būtiski skar un kas balstās vienīgi uz datu automātisku apstrādi, kas paredzēta, lai vērtētu uz to attiecīgus personiskus aspektus.

7.   Datu pārsūtīšana trešo valstu iestādēm

Kompetentā iestāde dažkārt var pārsūtīt saskaņā ar šo nolīgumu saņemtos personas datus valsts pārvaldes iestādēm trešās valstīs, kas nav dalībvalstis un Monako, ja pastāv visi turpmāk uzskaitītie apstākļi:

| a) | pārsūtīšana saņēmējai trešai valstij ir nepieciešama 6. panta 4. punktā norādītajiem mērķiem, un saņēmēja trešā valsts datus izmantos vienīgi minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

a)

pārsūtīšana saņēmējai trešai valstij ir nepieciešama 6. panta 4. punktā norādītajiem mērķiem, un saņēmēja trešā valsts datus izmantos vienīgi minētajiem mērķiem;

| b) | dati ir atbilstīgi un samērīgi tiem mērķiem, kādiem tie ir pārsūtīti; |
| --- | --- |

b)

dati ir atbilstīgi un samērīgi tiem mērķiem, kādiem tie ir pārsūtīti;

| c) | trešās valsts iestādes pilnvaras ir tieši saistītas ar 6. panta 4. punktā minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

c)

trešās valsts iestādes pilnvaras ir tieši saistītas ar 6. panta 4. punktā minētajiem mērķiem;

| d) | saņēmēja trešā valsts nodrošina tādu personas datu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs līmenim, kurš ir noteiks ar šo nolīgumu, kā arī apņemas nepārsūtīt saņemtos datus trešām personām; |
| --- | --- |

d)

saņēmēja trešā valsts nodrošina tādu personas datu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs līmenim, kurš ir noteiks ar šo nolīgumu, kā arī apņemas nepārsūtīt saņemtos datus trešām personām;

| e) | Kompetentā iestāde, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta, ir sniegusi iepriekšēju atļauju saskaņā ar 6. panta 5. punktu; un |
| --- | --- |

e)

Kompetentā iestāde, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta, ir sniegusi iepriekšēju atļauju saskaņā ar 6. panta 5. punktu; un

| f) | datu subjekts ir informēts par šo pārsūtīšanu. |
| --- | --- |

f)

datu subjekts ir informēts par šo pārsūtīšanu.

Jebkura cita informācijas, kas iegūta saskaņā ar šo nolīgumu, pārsūtīšana trešām personām ir aizliegta.

8.   Datu integritāte un drošība

Attiecībā uz informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar šo nolīgumu, Līgumslēdzējas puses un Finanšu iestādes, kuras sniedz ziņojumus, ievieš šādus pasākumus:

| a) | piemērotus aizsardzības pasākumus nolūkā nodrošināt šīs informācijas konfidencialitāti un to, ka to izmanto vienīgi 6. pantā minētās personas vai iestādes un vienīgi tajā pantā minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

a)

piemērotus aizsardzības pasākumus nolūkā nodrošināt šīs informācijas konfidencialitāti un to, ka to izmanto vienīgi 6. pantā minētās personas vai iestādes un vienīgi tajā pantā minētajiem mērķiem;

| b) | efektīvai informācijas apmaiņai vajadzīgo infrastruktūru (tostarp vispāratzītiem procesiem, lai garantētu precīzu, drošu, konfidenciālu un savlaicīgu informācijas apmaiņu, kā arī efektīvu un uzticamu paziņošanu, spēju ātri risināt jautājumus un bažas par apmaiņu vai apmaiņas pieprasījumiem un īstenot šā nolīguma 4. pantu); |
| --- | --- |

b)

efektīvai informācijas apmaiņai vajadzīgo infrastruktūru (tostarp vispāratzītiem procesiem, lai garantētu precīzu, drošu, konfidenciālu un savlaicīgu informācijas apmaiņu, kā arī efektīvu un uzticamu paziņošanu, spēju ātri risināt jautājumus un bažas par apmaiņu vai apmaiņas pieprasījumiem un īstenot šā nolīguma 4. pantu);

| c) | tehniskus un organizatoriskus pasākumus, jo īpaši, lai nepieļautu jebkādu neatļautu izpaušanu vai piekļuvi, nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu zaudējumu, vai izmaiņas, kā arī jebkura cita veida nelikumīgu apstrādi; un |
| --- | --- |

c)

tehniskus un organizatoriskus pasākumus, jo īpaši, lai nepieļautu jebkādu neatļautu izpaušanu vai piekļuvi, nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu zaudējumu, vai izmaiņas, kā arī jebkura cita veida nelikumīgu apstrādi; un

| d) | tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai labotu jebkuru neprecīzu informāciju vai dzēstu informāciju, kuras saglabāšanai nav juridiska pamatojuma. |
| --- | --- |

d)

tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai labotu jebkuru neprecīzu informāciju vai dzēstu informāciju, kuras saglabāšanai nav juridiska pamatojuma.

Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka Finanšu iestādes, kuras sniedz ziņojumus, nekavējoties paziņo savas jurisdikcijas Kompetentajai iestādei, ja minētajām Finanšu iestādēm ir pamats uzskatīt, ka tās Kompetentajai iestādei ir sniegušas neprecīzu vai nepilnīgu informāciju. Kompetentā iestāde, kurai sniegts paziņojums, veiks visus piemērotos pasākumus, ko var veikt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, lai novērstu paziņojumā aprakstītās kļūdas.

9.   Sankcijas

Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka par šajā nolīgumā noteikto personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem tiek piemērotas sankcijas.

10.   Uzraudzība

Personas datu apstrāde, ko veic Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, un Kompetentās iestādes saskaņā ar šo nolīgumu, ir jāuzrauga: i) dalībvalstīs – valsts datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, kas saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK, izveidotas dalībvalstīs, un ii) Monako – personas datu kontroles komisijai (Commission de contrôle des informations nominatives).

Minētajām dalībvalstu uzraudzības iestādēm un Monako kontroles iestādei ir efektīvi jāīsteno pārraudzīšanas, izmeklēšanas, iejaukšanās un pārskatīšanas pilnvaras, kā arī jābūt pilnvarām atbilstošos tiesību pārkāpumu gadījumos iesniegt prasību tiesā. Minētās iestādes jo īpaši nodrošina, ka sūdzības par neatbilstību tiek saņemtas, izmeklētas, uz tām tiek atbildēts un saistībā ar tām tiek veikta nepieciešamā rīcība.

“IV PIELIKUMS

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

Šā nolīguma nolūkos Līgumslēdzēju pušu “Kompetentās iestādes” ir šādas:

| a) | Monako Firstistē: le Conseiller de gouvernement – Ministre des finances et de l'économie vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

a)

Monako Firstistē: le Conseiller de gouvernement – Ministre des finances et de l'économie vai pilnvarots pārstāvis;

| b) | Beļģijas Karalistē: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

Beļģijas Karalistē: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis;

| c) | Bulgārijas Republikā: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

c)

Bulgārijas Republikā: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vai pilnvarots pārstāvis;

| d) | Čehijas Republikā: Ministr financí vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

d)

Čehijas Republikā: Ministr financí vai pilnvarots pārstāvis;

| e) | Dānijas Karalistē: Skatteministeren vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

e)

Dānijas Karalistē: Skatteministeren vai pilnvarots pārstāvis;

| f) | Vācijas Federatīvajā Republikā: Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

f)

Vācijas Federatīvajā Republikā: Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvis;

| g) | Igaunijas Republikā: Rahandusminister vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

g)

Igaunijas Republikā: Rahandusminister vai pilnvarots pārstāvis;

| h) | Grieķijas Republikā: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

h)

Grieķijas Republikā: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis;

| i) | Spānijas Karalistē: El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

i)

Spānijas Karalistē: El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarots pārstāvis;

| j) | Francijas Republikā: Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

j)

Francijas Republikā: Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots pārstāvis;

| k) | Horvātijas Republikā: Ministar financija vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

k)

Horvātijas Republikā: Ministar financija vai pilnvarots pārstāvis;

| l) | Īrijā: The Revenue Commissioners vai viņu pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

l)

Īrijā: The Revenue Commissioners vai viņu pilnvarots pārstāvis;

| m) | Itālijas Republikā: Il Direttore Generale delle Finanze vai pilnvarots pārstāvis, |
| --- | --- |

m)

Itālijas Republikā: Il Direttore Generale delle Finanze vai pilnvarots pārstāvis,

| n) | Kipras Republikā: Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

n)

Kipras Republikā: Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis;

| o) | Latvijas Republikā: Finanšu ministrs vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

o)

Latvijas Republikā: Finanšu ministrs vai pilnvarots pārstāvis;

| p) | Lietuvas Republikā: Finansų ministras vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

p)

Lietuvas Republikā: Finansų ministras vai pilnvarots pārstāvis;

| q) | Luksemburgas Lielhercogistē: Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

q)

Luksemburgas Lielhercogistē: Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis;

| r) | Ungārijā: A pénzügyminiszter vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

r)

Ungārijā: A pénzügyminiszter vai pilnvarots pārstāvis;

| s) | Maltas Republikā: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

s)

Maltas Republikā: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vai pilnvarots pārstāvis;

| t) | Nīderlandes Karalistē: De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

t)

Nīderlandes Karalistē: De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis;

| u) | Austrijas Republikā: Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

u)

Austrijas Republikā: Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots pārstāvis;

| v) | Polijas Republikā: Minister Finansów vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

v)

Polijas Republikā: Minister Finansów vai pilnvarots pārstāvis;

| w) | Portugāles Republikā: O Ministro das Finanças vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

w)

Portugāles Republikā: O Ministro das Finanças vai pilnvarots pārstāvis;

| x) | Rumānijā: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

x)

Rumānijā: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vai pilnvarots pārstāvis;

| y) | Slovēnijas Republikā: Minister za finance vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

y)

Slovēnijas Republikā: Minister za finance vai pilnvarots pārstāvis;

| z) | Slovākijas Republikā: Minister financií vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

z)

Slovākijas Republikā: Minister financií vai pilnvarots pārstāvis;

| aa) | Somijas Republikā: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

aa)

Somijas Republikā: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarots pārstāvis;

| ab) | Zviedrijas Karalistē: Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

ab)

Zviedrijas Karalistē: Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots pārstāvis;

| ac) | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē un Eiropas teritorijās, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste: – Commissioners of Inland Revenue vai viņu pilnvarots pārstāvis un kompetentā iestāde Gibraltārā, ko Apvienotā Karaliste iecels atbilstoši uz Gibraltāra iestādēm attiecinātajai Saskaņotajai kārtībai saistībā ar ES instrumentiem un saistītiem līgumiem, kura 2000. gada 19. aprīlī paziņota dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un kuras kopiju Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāts nosūta Monako Firstistei, un kura attiecas uz šo nolīgumu. |
| --- | --- |

ac)

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē un Eiropas teritorijās, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste: – Commissioners of Inland Revenue vai viņu pilnvarots pārstāvis un kompetentā iestāde Gibraltārā, ko Apvienotā Karaliste iecels atbilstoši uz Gibraltāra iestādēm attiecinātajai Saskaņotajai kārtībai saistībā ar ES instrumentiem un saistītiem līgumiem, kura 2000. gada 19. aprīlī paziņota dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un kuras kopiju Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāts nosūta Monako Firstistei, un kura attiecas uz šo nolīgumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šis grozījumu protokols tiek noslēgts ar nosacījumu, ka to ratificē vai apstiprina Līgumslēdzējas puses saskaņā ar to procedūrām. Līgumslēdzējas puses savstarpēji paziņo par šo procedūru pabeigšanu. Šis grozījumu protokols stājas spēkā pirmajā datumā mēnesī, kas seko mēnesim pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas dienas.

2.   Ar nosacījumu, ka ir izpildītas vajadzīgās Monako Firstistes iestāžu lēmumu pieņemšanas procedūras un procedūras, ko paredz Eiropas Savienības tiesību akti starptautisku nolīgumu noslēgšanai, Monako Firstiste un atkarībā no konteksta Eiropas Savienība no 2017. gada 1. janvāra īsteno un efektīvi piemēro nolīgumu, kas izriet no šā grozījumu protokola, un savstarpēji paziņos attiecīgi par īstenošanu un piemērošanu.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Līgumslēdzējas puses provizoriski piemēro šo grozījumu protokolu līdz tā spēkā stāšanās dienai. Šādu provizorisku piemērošanu sāk 2017. gada 1. janvārī ar nosacījumu, ka Līgumslēdzējas puses līdz 2016. gada 31. decembrim savstarpēji paziņo par savu iekšējo procedūru, kas nepieciešamas šādai provizoriskai piemērošanai, pabeigšanu.

4.   Neskarot 2. un 3. punktu, turpina piemērot šādus nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – pienākumus:

| a) | Monako Firstistes pienākumus un maksājumu pārstāvju, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, pakārtotos pienākumus saskaņā ar nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – 8. un 9. pantu turpina piemērot līdz 2017. gada 30. jūnijam vai tik ilgi, līdz minētie pienākumi ir izpildīti; |
| --- | --- |

a)

Monako Firstistes pienākumus un maksājumu pārstāvju, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, pakārtotos pienākumus saskaņā ar nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – 8. un 9. pantu turpina piemērot līdz 2017. gada 30. jūnijam vai tik ilgi, līdz minētie pienākumi ir izpildīti;

| b) | dalībvalstu pienākumus saskaņā ar nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – 10. pantu attiecībā uz ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli, ko iekasēja 2016. gadā un iepriekšējos gados, turpina piemērot tik ilgi, līdz minētie pienākumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu pienākumus saskaņā ar nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – 10. pantu attiecībā uz ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli, ko iekasēja 2016. gadā un iepriekšējos gados, turpina piemērot tik ilgi, līdz minētie pienākumi ir izpildīti.

3. pants

Nolīgumu papildina protokols, kura saturs ir šāds:

“Protokols Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti par finanšu konta informācijas apmaiņu nolūkā uzlabot saistību ievērošanu nodokļu jomā starptautiskā mērogā atbilstoši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standartam.

Parakstot šo grozījumu protokolu starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti, attiecīgi pilnvarotie, kas parakstījušies apakšā, ir vienojušies par šādiem noteikumiem, kuri ir ar grozījumu protokolu grozītā šā nolīguma sastāvdaļa.

| 1. | Jāsaprot, ka informācijas apmaiņa saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu tiks pieprasīta vienīgi tad, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts (dalībvalsts vai Monako Firstiste) būs izsmēlusi visas parastās informācijas iegūšanas iespējas, kas tai ir pieejamas savu iekšējo nodokļu procedūru ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Jāsaprot, ka informācijas apmaiņa saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu tiks pieprasīta vienīgi tad, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts (dalībvalsts vai Monako Firstiste) būs izsmēlusi visas parastās informācijas iegūšanas iespējas, kas tai ir pieejamas savu iekšējo nodokļu procedūru ietvaros.

| 2. | Jāsaprot, ka, iesniedzot informācijas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, pieprasījuma iesniedzējas valsts (dalībvalsts vai Monako Firstistes) Kompetentā iestāde sniegs šādu informāciju pieprasījuma saņēmējas valsts (attiecīgi Monako Firstistes vai dalībvalsts) Kompetentajai iestādei:






  a) | tās personas identitāte, par kuru veicama pārbaude vai izmeklēšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Jāsaprot, ka, iesniedzot informācijas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, pieprasījuma iesniedzējas valsts (dalībvalsts vai Monako Firstistes) Kompetentā iestāde sniegs šādu informāciju pieprasījuma saņēmējas valsts (attiecīgi Monako Firstistes vai dalībvalsts) Kompetentajai iestādei:

a)

tās personas identitāte, par kuru veicama pārbaude vai izmeklēšana;

| b) | laikposms, attiecībā uz kuru ir pieprasīta informācija; |
| --- | --- |

b)

laikposms, attiecībā uz kuru ir pieprasīta informācija;

| c) | paziņojums par nepieciešamo informāciju, ieskaitot tās raksturu un formu, kādā pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas to saņemt no pieprasījuma saņēmējas valsts; |
| --- | --- |

c)

paziņojums par nepieciešamo informāciju, ieskaitot tās raksturu un formu, kādā pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas to saņemt no pieprasījuma saņēmējas valsts;

| d) | nodokļu mērķis, kuram informācija tiek pieprasīta; |
| --- | --- |

d)

nodokļu mērķis, kuram informācija tiek pieprasīta;

| e) | cik vien iespējams, jebkuras tādas personas vārds, uzvārds un adrese, kurai varētu būt pieprasītā informācija. |
| --- | --- |

e)

cik vien iespējams, jebkuras tādas personas vārds, uzvārds un adrese, kurai varētu būt pieprasītā informācija.

| 3. | Jāsaprot, ka atsauce uz ‘prognozējamā svarīguma’ standartu ir paredzēta, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu pēc iespējas plašākā apmērā un tajā pašā laikā precizētu, ka dalībvalstis un Monako Firstiste nevar brīvi iesaistīties ‘informācijas medīšanā’ vai pieprasīt informāciju, kas varētu nebūt svarīga nodokļu vajadzībām attiecībā uz noteiktu nodokļu maksātāju. Lai gan 2. punktā ir ietvertas svarīgas procedūras prasības, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka ‘informācijas medīšana’ nenotiek, tomēr 2. punkta i) līdz v) apakšpunkta noteikumi nav jāinterpretē tā, lai tie būtu pretrunā efektīvai informācijas apmaiņai. Atbilstību ‘prognozējamā svarīguma’ standartam var panākt gan attiecībā uz vienu nodokļu maksātāju (kas identificēts pēc vārda vai kā citādi), gan uz vairākiem (kas identificēti pēc vārda vai kā citādi). |
| --- | --- |

3.

Jāsaprot, ka atsauce uz ‘prognozējamā svarīguma’ standartu ir paredzēta, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu pēc iespējas plašākā apmērā un tajā pašā laikā precizētu, ka dalībvalstis un Monako Firstiste nevar brīvi iesaistīties ‘informācijas medīšanā’ vai pieprasīt informāciju, kas varētu nebūt svarīga nodokļu vajadzībām attiecībā uz noteiktu nodokļu maksātāju. Lai gan 2. punktā ir ietvertas svarīgas procedūras prasības, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka ‘informācijas medīšana’ nenotiek, tomēr 2. punkta i) līdz v) apakšpunkta noteikumi nav jāinterpretē tā, lai tie būtu pretrunā efektīvai informācijas apmaiņai. Atbilstību ‘prognozējamā svarīguma’ standartam var panākt gan attiecībā uz vienu nodokļu maksātāju (kas identificēts pēc vārda vai kā citādi), gan uz vairākiem (kas identificēti pēc vārda vai kā citādi).

| 4. | Jāsaprot, ka šis nolīgums neietver spontānu informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

4.

Jāsaprot, ka šis nolīgums neietver spontānu informācijas apmaiņu.

| 5. | Jāsaprot, ka gadījumā, ja informācijas apmaiņa tiek veikta saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, ir piemērojami pieprasījuma saņēmējā valstī (dalībvalstī vai Monako Firstistē) paredzētie administratīvo procedūru noteikumi attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām. Jāsaprot arī, ka šo noteikumu mērķis ir garantēt nodokļu maksātājiem godīgu procedūru un nevis traucēt vai nepamatoti kavēt informācijas apmaiņas procesu.” |
| --- | --- |

5.

Jāsaprot, ka gadījumā, ja informācijas apmaiņa tiek veikta saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, ir piemērojami pieprasījuma saņēmējā valstī (dalībvalstī vai Monako Firstistē) paredzētie administratīvo procedūru noteikumi attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām. Jāsaprot arī, ka šo noteikumu mērķis ir garantēt nodokļu maksātājiem godīgu procedūru un nevis traucēt vai nepamatoti kavēt informācijas apmaiņas procesu.”

4. pants

Valodas

Šis grozījumu protokols ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo grozījumu protokolu.

Съставено в Брюксел на дванадесети юли през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el doce de julio de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvanáctého července dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tolvte juli to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am zwölften Juli zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juulikuu kaheteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δώδεκα Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twelfth day of July in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le douze juillet deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvanaestog srpnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì dodici luglio duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divpadsmitajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų liepos dvyliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év július havának tizenkettedik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tnax-il jum ta’ Lulju fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, twaalf juli tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwunastego lipca roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em doze de julho de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la doisprezece iulie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvanásteho júla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne dvanajstega julija leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenatoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tolfte juli år tjugohundrasexton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Княжество Монако

Por el Principado de Mónaco

Za Monacké knížectví

For Fyrstendømmet Monaco

Für das Fürstentum Monaco

Monaco Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Μονακό

For the Principality of Monaco

Pour la Principauté de Monaco

Za Kneževinu Monako

Per il Principato di Monaco

Monako Firstistes vārdā –

Monako Kunigaikštystės vardu

A Monacói Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta' Monaco

Voor het Vorstendom Monaco

W imieniu Księstwa Monako

Pelo Principado do Mónaco

Pentru Principatul Monaco

Za Monacké kniežatstvo

Za Kneževino Monako

Monacon ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Monaco

Image 2

---

(1)  
  ES OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.

1

(2)  
  ES OV L 19, 21.1.2005., 55. lpp.

2

(3)  
  ES OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

3

(4)  
  Journal de Monaco – Bulletin officiel de la Principauté – Nr. 7918, 26.6.2009.

4

Journal de Monaco

Bulletin officiel de la Principauté

(5)  
  ES OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

5

---

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU DEKLARĀCIJAS

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ATBILSTĪBU GLOBĀLAJAM STANDARTAM

Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka globālajam standartam atbilst noteikumi par informācijas automātisku apmaiņu, kas ietverti:

| i) | Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2014/107/ES; |
| --- | --- |

i)

Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2014/107/ES;

| ii) | nolīgumā un tā pielikumos; un |
| --- | --- |

ii)

nolīgumā un tā pielikumos; un

| iii) | pārējos nolīgumos, par kuriem Eiropas Savienība vienlaikus risinājusi sarunas tajā pašā jomā ar Šveices Konfederāciju, Andoras Firstisti, Lihtenšteinas Firstisti un Sanmarīno Republiku, lai gan daži no šiem nolīgumiem ietver papildu noteikumus konfidencialitātes un datu aizsardzības jomā, ņemot vērā Monako Firstistes un šo citu četru valstu dažādās nostājas šajā jautājumā, ciktāl tas strikti nepieciešams, lai dalībvalstīm ļautu ievērot prasības, kas tām noteiktas ar Eiropas Savienības tiesību aktiem attiecībā uz to attiecībām ar jurisdikcijām ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

iii)

pārējos nolīgumos, par kuriem Eiropas Savienība vienlaikus risinājusi sarunas tajā pašā jomā ar Šveices Konfederāciju, Andoras Firstisti, Lihtenšteinas Firstisti un Sanmarīno Republiku, lai gan daži no šiem nolīgumiem ietver papildu noteikumus konfidencialitātes un datu aizsardzības jomā, ņemot vērā Monako Firstistes un šo citu četru valstu dažādās nostājas šajā jautājumā, ciktāl tas strikti nepieciešams, lai dalībvalstīm ļautu ievērot prasības, kas tām noteiktas ar Eiropas Savienības tiesību aktiem attiecībā uz to attiecībām ar jurisdikcijām ārpus Eiropas Savienības.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMU UN TĀ PIELIKUMIEM

Attiecībā uz nolīguma un tā I un II pielikuma piemērošanu Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, lai nodrošinātu konsekvenci piemērošanā, kā ilustrācijas vai interpretācijas avotu tās izmantos Komentārus par ESAO Kompetentās iestādes nolīguma paraugu un Kopējo ziņošanas standartu.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 5. PANTU

Līgumslēdzējas puses vienojas attiecībā uz nolīguma 5. pantu par informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, kas tās par interpretācijas avotu izmantos Komentārus par 26. pantu ESAO Paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR GROZĪJUMU PROTOKOLA 2. PANTU

Attiecībā uz grozījumu protokola 2. pantu abas Līgumslēdzējas puses vienojas, ka grozījumu protokola provizoriska piemērošana paredz, ka:

| — | Monako Firstiste un dalībvalstis un viņu Finanšu iestādes vēlākais no 2017. gada 1. janvāra piemēro noteikumus paziņošanas un pienācīgas pārbaudes jomā, kas atbilst I un II pielikumam, lai spētu izpildīt pienākumus saskaņā ar 3. panta 3. punktu nolīgumā, kurā grozījumi izdarīti ar grozījumu protokolu. Pienākumi, kas paredzēti 3. panta 3. punktā nolīgumā, kurā grozījumi izdarīti ar grozījumu protokolu, būs tomēr piemērojami Līgumslēdzējām pusēm tikai tad, kad būs izpildīti spēkā stāšanās nosacījumi, kas paredzēti grozījumu protokola 2. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

Monako Firstiste un dalībvalstis un viņu Finanšu iestādes vēlākais no 2017. gada 1. janvāra piemēro noteikumus paziņošanas un pienācīgas pārbaudes jomā, kas atbilst I un II pielikumam, lai spētu izpildīt pienākumus saskaņā ar 3. panta 3. punktu nolīgumā, kurā grozījumi izdarīti ar grozījumu protokolu. Pienākumi, kas paredzēti 3. panta 3. punktā nolīgumā, kurā grozījumi izdarīti ar grozījumu protokolu, būs tomēr piemērojami Līgumslēdzējām pusēm tikai tad, kad būs izpildīti spēkā stāšanās nosacījumi, kas paredzēti grozījumu protokola 2. panta 1. punktā,

| — | dalībvalstis no 2017. gada 1. janvāra drīkst iesniegt Monako Firstistei informācijas pieprasījumus saskaņā ar 5. pantu nolīgumā, kurā grozījumi izdarīti ar grozījumu protokolu, taču Monako Firstiste var izvēlēties atbildēt uz šiem pieprasījumiem tikai tad, kad būs izpildīti spēkā stāšanās nosacījumi, kas paredzēti grozījumu protokola 2. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis no 2017. gada 1. janvāra drīkst iesniegt Monako Firstistei informācijas pieprasījumus saskaņā ar 5. pantu nolīgumā, kurā grozījumi izdarīti ar grozījumu protokolu, taču Monako Firstiste var izvēlēties atbildēt uz šiem pieprasījumiem tikai tad, kad būs izpildīti spēkā stāšanās nosacījumi, kas paredzēti grozījumu protokola 2. panta 1. punktā,

| — | Monako Firstiste un tās Finanšu iestādes, ņemot vērā grozījumu protokola provizorisku piemērošanu, var izvēlēties apturēt to pienākumu piemērošanu, kuri tām noteikti saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK, – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu –, no 2017. gada 1. janvāra, izņemot pretējus noteikumus, kas ietverti grozījumu protokola 2. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

—

Monako Firstiste un tās Finanšu iestādes, ņemot vērā grozījumu protokola provizorisku piemērošanu, var izvēlēties apturēt to pienākumu piemērošanu, kuri tām noteikti saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK, – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu –, no 2017. gada 1. janvāra, izņemot pretējus noteikumus, kas ietverti grozījumu protokola 2. panta 4. punktā.

---

REGULAS

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/41

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/1393

(2016. gada 4. maijs),

ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 63. panta 4. punktu, 64. panta 6. punktu, 72. panta 5. punktu, 76. pantu, 77. panta 7. punktu, 93. panta 4. punktu, 101. panta 1. punktu un 120. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (2) 7. panta 1. punktu maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēmas mērķis ir nodrošināt maksājumtiesību faktisku izsekojamību attiecībā uz konkrētiem elementiem, cita starpā – pēdējās aktivizēšanas datumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) noteikumi par valsts rezerves vai reģionālās rezerves papildināšanu saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vairs neparedz šīs konkrētās informācijas nepieciešamību, ja var noteikt kopējo maksājumtiesību skaitu vienam lauksaimniekam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (2) 7. panta 1. punktu maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēmas mērķis ir nodrošināt maksājumtiesību faktisku izsekojamību attiecībā uz konkrētiem elementiem, cita starpā – pēdējās aktivizēšanas datumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) noteikumi par valsts rezerves vai reģionālās rezerves papildināšanu saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vairs neparedz šīs konkrētās informācijas nepieciešamību, ja var noteikt kopējo maksājumtiesību skaitu vienam lauksaimniekam.

| (2) | Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 9. pantā ir paredzēti noteikumi par platību noteikšanu gadījumos, kad lauksaimniecības zemes gabalā ir ainavas iezīmes un koki. Ir lietderīgi precizēt minēto noteikumu formulējumu, iekļaujot atsauci uz atbalsttiesīgajiem hektāriem. |
| --- | --- |

(2)

Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 9. pantā ir paredzēti noteikumi par platību noteikšanu gadījumos, kad lauksaimniecības zemes gabalā ir ainavas iezīmes un koki. Ir lietderīgi precizēt minēto noteikumu formulējumu, iekļaujot atsauci uz atbalsttiesīgajiem hektāriem.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (4) 11. panta 4. punktā paredzēts, ka kompetentā iestāde priekškontroles rezultātus paziņo saņēmējam 26 kalendāro dienu laikā pēc vienotā pieteikuma, tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma iesniegšanas galīgā termiņa, kas norādīts minētās regulas 13. pantā. Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 12. pantā paredzēta atkāpe no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (5) 5. panta 1. punkta attiecībā uz iesniegšanas galīgo termiņu. Konsekvences labad ir lietderīgi tādu pašu atkāpi ieviest attiecībā uz minēto priekškontroļu rezultātu paziņošanas pēdējo dienu un attiecībā uz pēdējo dienu, kurā saņēmēji paziņo kompetentajai iestādei par izmaiņām, kas veiktas pēc minētajām priekškontrolēm. Būtu arī jāprecizē, ka jebkurā gadījumā 26 kalendāro dienu periods, kas paredzēts minēto priekškontroļu rezultātu paziņošanai, beigsies vienu dienu pēc pēdējās dienas, kad iespējama tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma, maksājuma pieprasījuma vai ar maksājumtiesībām saistīta pieteikuma novēlota iesniegšana. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (4) 11. panta 4. punktā paredzēts, ka kompetentā iestāde priekškontroles rezultātus paziņo saņēmējam 26 kalendāro dienu laikā pēc vienotā pieteikuma, tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma iesniegšanas galīgā termiņa, kas norādīts minētās regulas 13. pantā. Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 12. pantā paredzēta atkāpe no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (5) 5. panta 1. punkta attiecībā uz iesniegšanas galīgo termiņu. Konsekvences labad ir lietderīgi tādu pašu atkāpi ieviest attiecībā uz minēto priekškontroļu rezultātu paziņošanas pēdējo dienu un attiecībā uz pēdējo dienu, kurā saņēmēji paziņo kompetentajai iestādei par izmaiņām, kas veiktas pēc minētajām priekškontrolēm. Būtu arī jāprecizē, ka jebkurā gadījumā 26 kalendāro dienu periods, kas paredzēts minēto priekškontroļu rezultātu paziņošanai, beigsies vienu dienu pēc pēdējās dienas, kad iespējama tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma, maksājuma pieprasījuma vai ar maksājumtiesībām saistīta pieteikuma novēlota iesniegšana.

| (4) | Attiecībā uz pārdalošo maksājumu, maksājumu gados jauniem lauksaimniekiem un maksājumu par apgabaliem ar dabas radītiem ierobežojumiem Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 18. pantā ir noteikts princips, ka lauksaimniekam nevajadzētu uzlikt sodu par pārdeklarēšanu, ja sakarā ar maksimālo limitu attiecībā uz hektāriem, par kuriem var piešķirt maksājumu, no šīs pārdeklarēšanas nav iespējama ieguvuma. Līdzīgs noteikums attiecībā uz piemaksām par ganāmpulku pastāvēja Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (6) un attiecībā uz platībatkarīgiem lauksaimniecības pasākumiem – Komisijas Regulā (ES) Nr. 65/2011 (7). Lai nodrošinātu nepārtrauktību un taisnīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, kā arī vienkāršošanas labad ir lietderīgi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 640/2014 ieviest šādu noteikumu attiecībā uz visu platībatkarīgo un ar dzīvniekiem saistītu atbalsta shēmu un attiecīgā gadījumā platībatkarīgo un ar dzīvniekiem saistīto lauku attīstības pasākumu maksājuma pamata aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz pārdalošo maksājumu, maksājumu gados jauniem lauksaimniekiem un maksājumu par apgabaliem ar dabas radītiem ierobežojumiem Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 18. pantā ir noteikts princips, ka lauksaimniekam nevajadzētu uzlikt sodu par pārdeklarēšanu, ja sakarā ar maksimālo limitu attiecībā uz hektāriem, par kuriem var piešķirt maksājumu, no šīs pārdeklarēšanas nav iespējama ieguvuma. Līdzīgs noteikums attiecībā uz piemaksām par ganāmpulku pastāvēja Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (6) un attiecībā uz platībatkarīgiem lauksaimniecības pasākumiem – Komisijas Regulā (ES) Nr. 65/2011 (7). Lai nodrošinātu nepārtrauktību un taisnīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, kā arī vienkāršošanas labad ir lietderīgi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 640/2014 ieviest šādu noteikumu attiecībā uz visu platībatkarīgo un ar dzīvniekiem saistītu atbalsta shēmu un attiecīgā gadījumā platībatkarīgo un ar dzīvniekiem saistīto lauku attīstības pasākumu maksājuma pamata aprēķināšanu.

| (5) | Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā atbalstu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt, aprēķina, balstoties uz jēdzienu “kultūraugu grupa”. Regulas (ES) Nr. 1307/2013 41. pantā paredzētā pārdalošā maksājuma ietvaros dalībvalstis var nolemt hektāru skaitu sadalīt pakāpēs, par kurām maksā atšķirīgi. Ja pārdalošie maksājumi būtu sadalīti pakāpēs, īpašas kultūraugu grupas ieviešana attiecībā uz pārdalošajiem maksājumiem palīdzētu vienkāršot saņēmēja pieteikumu, jo saņēmējam nebūtu jānorāda, kurš lauksaimniecības zemes gabals ietilpst kurā hektāru iedalījumā. Konsekvences labad ir lietderīgi tādu pašu noteikumu ieviest attiecībā uz gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmu un brīvprātīgā saistītā atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā atbalstu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt, aprēķina, balstoties uz jēdzienu “kultūraugu grupa”. Regulas (ES) Nr. 1307/2013 41. pantā paredzētā pārdalošā maksājuma ietvaros dalībvalstis var nolemt hektāru skaitu sadalīt pakāpēs, par kurām maksā atšķirīgi. Ja pārdalošie maksājumi būtu sadalīti pakāpēs, īpašas kultūraugu grupas ieviešana attiecībā uz pārdalošajiem maksājumiem palīdzētu vienkāršot saņēmēja pieteikumu, jo saņēmējam nebūtu jānorāda, kurš lauksaimniecības zemes gabals ietilpst kurā hektāru iedalījumā. Konsekvences labad ir lietderīgi tādu pašu noteikumu ieviest attiecībā uz gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmu un brīvprātīgā saistītā atbalsta pasākumiem.

| (6) | Platībatkarīgā atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, kas nav pamata maksājuma shēma vai vienotā platībmaksājuma shēma, Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteiktas kultūraugu grupas katrā no deklarētajām platībām, kam piemērojama atšķirīga atbalsta likme. Attiecībā uz maksājumiem apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (8) 31. panta 4. punktā dalībvalstīm noteikts pienākums, izņemot dažus konkrētus gadījumus, paredzēt, ka maksājumus, kuri pārsniedz saimniecības platības robežvērtību, kas jānosaka programmā, pakāpeniski samazina. Attiecībā uz minēto maksājumu būtu jāprecizē, ka tad, ja tiek izmantotas atbalsta summas, kas pakāpeniski samazinās, ir jāņem vērā minēto summu vidējais lielums, kas saistīts ar attiecīgo deklarēto platību, kā iepriekš bija paredzēts Regulas (ES) Nr. 65/2011 16. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(6)

Platībatkarīgā atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, kas nav pamata maksājuma shēma vai vienotā platībmaksājuma shēma, Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteiktas kultūraugu grupas katrā no deklarētajām platībām, kam piemērojama atšķirīga atbalsta likme. Attiecībā uz maksājumiem apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (8) 31. panta 4. punktā dalībvalstīm noteikts pienākums, izņemot dažus konkrētus gadījumus, paredzēt, ka maksājumus, kuri pārsniedz saimniecības platības robežvērtību, kas jānosaka programmā, pakāpeniski samazina. Attiecībā uz minēto maksājumu būtu jāprecizē, ka tad, ja tiek izmantotas atbalsta summas, kas pakāpeniski samazinās, ir jāņem vērā minēto summu vidējais lielums, kas saistīts ar attiecīgo deklarēto platību, kā iepriekš bija paredzēts Regulas (ES) Nr. 65/2011 16. panta 2. punktā.

| (7) | Ņemot vērā integrētās administrācijas un kontroles sistēmas attīstību, kā arī vienkāršošanas labad ir lietderīgi pielāgot administratīvos sodus saistībā ar atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, ja ir iespējams veikt faktiskas administratīvās kontrolpārbaudes ar lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu un ja ir iespējama maksājumu atgūšana ar atpakaļejošu datumu, proti, attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta shēmām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1., 2., 4. un 5. nodaļā un V sadaļā, un platībatkarīgā atbalsta pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. un 31. pantā. Turklāt, lai ievērotu pareizu kopējās lauksaimniecības politikas finanšu pārvaldību, būtu jāņem vērā atturēšanas un proporcionalitātes principi. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā integrētās administrācijas un kontroles sistēmas attīstību, kā arī vienkāršošanas labad ir lietderīgi pielāgot administratīvos sodus saistībā ar atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, ja ir iespējams veikt faktiskas administratīvās kontrolpārbaudes ar lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu un ja ir iespējama maksājumu atgūšana ar atpakaļejošu datumu, proti, attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta shēmām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1., 2., 4. un 5. nodaļā un V sadaļā, un platībatkarīgā atbalsta pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. un 31. pantā. Turklāt, lai ievērotu pareizu kopējās lauksaimniecības politikas finanšu pārvaldību, būtu jāņem vērā atturēšanas un proporcionalitātes principi.

| (8) | Attiecībā uz minētajām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem ir lietderīgi ieviest samazinātu sodu sistēmu par pirmo pārkāpumu mazas pārdeklarēšanas gadījumos. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, lai nepieļautu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu un veicinātu pareizu deklarēšanu nākotnē, summa, par kādu administratīvais sods tika samazināts, būtu jāsamaksā tad, ja saņēmējam nākamajā pieprasījumu gadā tiek uzlikts vēl viens administratīvais sods saistībā ar attiecīgo platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz minētajām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem ir lietderīgi ieviest samazinātu sodu sistēmu par pirmo pārkāpumu mazas pārdeklarēšanas gadījumos. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, lai nepieļautu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu un veicinātu pareizu deklarēšanu nākotnē, summa, par kādu administratīvais sods tika samazināts, būtu jāsamaksā tad, ja saņēmējam nākamajā pieprasījumu gadā tiek uzlikts vēl viens administratīvais sods saistībā ar attiecīgo platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu.

| (9) | Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 24. pantā paredzēta zaļā maksājuma samazināšana gadījumos, kad nav izpildīts kultūraugu dažādošanas pienākums. Skaidrības labad būtu jāiekļauj īpašs noteikums, ko attiecinātu uz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. panta 2. punkta neievērošanas gadījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 24. pantā paredzēta zaļā maksājuma samazināšana gadījumos, kad nav izpildīts kultūraugu dažādošanas pienākums. Skaidrības labad būtu jāiekļauj īpašs noteikums, ko attiecinātu uz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. panta 2. punkta neievērošanas gadījumiem.

| (10) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. pantu saņēmējam attiecīgā gadījumā jāapņemas turēt dzīvniekus savā saimniecībā laikposmā, ko noteikusi dalībvalsts, un ganāmpulka atbalsta pieteikumā vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumos norādīt atrašanās vietu vai vietas, kur minētajā periodā dzīvnieki tiks turēti. Ir lietderīgi paredzēt noteikumus, uz kuru pamata dzīvnieki, kas minētajā laikposmā ir tikuši pārvietoti uz vietu, kura nav tā, par kuru paziņots, var tikt uzskatīti par noteiktiem, ja pārbaudēs uz vietas var nekavējoties noteikt to atrašanās vietu saimniecībā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. pantu saņēmējam attiecīgā gadījumā jāapņemas turēt dzīvniekus savā saimniecībā laikposmā, ko noteikusi dalībvalsts, un ganāmpulka atbalsta pieteikumā vai ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumos norādīt atrašanās vietu vai vietas, kur minētajā periodā dzīvnieki tiks turēti. Ir lietderīgi paredzēt noteikumus, uz kuru pamata dzīvnieki, kas minētajā laikposmā ir tikuši pārvietoti uz vietu, kura nav tā, par kuru paziņots, var tikt uzskatīti par noteiktiem, ja pārbaudēs uz vietas var nekavējoties noteikt to atrašanās vietu saimniecībā.

| (11) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 (9) 53. panta 4. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm prasība identificēt un reģistrēt liellopus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (10) ir jānosaka par atbilstības nosacījumu. Atsauce uz minēto regulu kā uz sistemātisku atbilstības nosacījumu iekļauta ar mērķi nodrošināt to dzīvnieku nepārprotamu identificēšanu, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu. Šajā sakarībā Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 30. panta 4. punkta c) apakšpunktā būtu jāprecizē, ka elementa, piemēram, dzimuma, šķirnes, krāsas vai datuma, nepareizs ieraksts reģistrā, dzīvnieku pasēs un/vai elektroniskajā liellopu datubāzē pēc pirmā konstatējuma būtu jāuzskata par neatbilstību, ja šī informācija ir būtiska, lai novērtētu dzīvnieka atbilstību saskaņā ar attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu. Pretējā gadījumā attiecīgais dzīvnieks būtu jāuzskata par nenoteiktu, ja tādi nepareizi ieraksti konstatēti vismaz divās pārbaudēs 24 mēnešu periodā. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 (9) 53. panta 4. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm prasība identificēt un reģistrēt liellopus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (10) ir jānosaka par atbilstības nosacījumu. Atsauce uz minēto regulu kā uz sistemātisku atbilstības nosacījumu iekļauta ar mērķi nodrošināt to dzīvnieku nepārprotamu identificēšanu, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu. Šajā sakarībā Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 30. panta 4. punkta c) apakšpunktā būtu jāprecizē, ka elementa, piemēram, dzimuma, šķirnes, krāsas vai datuma, nepareizs ieraksts reģistrā, dzīvnieku pasēs un/vai elektroniskajā liellopu datubāzē pēc pirmā konstatējuma būtu jāuzskata par neatbilstību, ja šī informācija ir būtiska, lai novērtētu dzīvnieka atbilstību saskaņā ar attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu. Pretējā gadījumā attiecīgais dzīvnieks būtu jāuzskata par nenoteiktu, ja tādi nepareizi ieraksti konstatēti vismaz divās pārbaudēs 24 mēnešu periodā.

| (12) | Administratīvie sodi, ko piemēro attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar dzīvniekiem, ir noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā, un tos ir paredzēts piemērot pasākuma līmenī. Minētajā pantā nav ņemts vērā fakts, ka saskaņā ar pasākumu veiktās darbības var attiekties uz dažādām dzīvnieku šķirnēm un sugām, kurām lauku attīstības programmās var piemērot atšķirīgas atbalsta likmes un atbilstības nosacījumus. Tāpēc ir lietderīgi minētajā pantā atsaukties uz darbības veidu. |
| --- | --- |

(12)

Administratīvie sodi, ko piemēro attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar dzīvniekiem, ir noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā, un tos ir paredzēts piemērot pasākuma līmenī. Minētajā pantā nav ņemts vērā fakts, ka saskaņā ar pasākumu veiktās darbības var attiekties uz dažādām dzīvnieku šķirnēm un sugām, kurām lauku attīstības programmās var piemērot atšķirīgas atbalsta likmes un atbilstības nosacījumus. Tāpēc ir lietderīgi minētajā pantā atsaukties uz darbības veidu.

| (13) | Turklāt Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā ir iekļauta atsauce uz robežvērtību – trīs dzīvnieki, attiecībā uz kuriem konstatēta neatbilstība. Īsa ražošanas cikla sugu, t. i., sugu ar dzīvnieku lielu mainību, gadījumā minētās robežvērtības dēļ sodu līmenis varētu nebūt līdzvērtīgs tam, kas tiek piemērots tādām sugām kā liellopi, aitas un kazas. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm attiecībā uz minētajām īsa ražošanas cikla sugām noteikt pielāgotu dzīvnieku skaitu, kas pēc būtības atbilst robežvērtībai trīs. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā ir iekļauta atsauce uz robežvērtību – trīs dzīvnieki, attiecībā uz kuriem konstatēta neatbilstība. Īsa ražošanas cikla sugu, t. i., sugu ar dzīvnieku lielu mainību, gadījumā minētās robežvērtības dēļ sodu līmenis varētu nebūt līdzvērtīgs tam, kas tiek piemērots tādām sugām kā liellopi, aitas un kazas. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm attiecībā uz minētajām īsa ražošanas cikla sugām noteikt pielāgotu dzīvnieku skaitu, kas pēc būtības atbilst robežvērtībai trīs.

| (14) | Lai nodrošinātu, ka dati, ko izmanto sistēmā, kurā nav pieprasījumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. panta 4. punktā, ir uzticami, potenciālos atbalsttiesīgos dzīvniekus būtu jāpārbauda uz vietas. Ja tiek konstatētas neatbilstības, piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā paredzētos administratīvos sodus. Neskarot citus atbilstības nosacījumus, šādus potenciāli atbalsttiesīgus dzīvniekus tomēr uzskatīs par tādiem, par kuriem ir tiesības saņemt maksājumu, ja ne vēlāk kā turēšanas perioda pirmajā dienā vai ne vēlāk kā līdz dalībvalsts noteiktai dienai neatbilstības identifikācijas un reģistrācijas prasībām būs novērstas saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktu. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. panta 3. punktā būtu jānosaka, ka potenciāli atbalsttiesīgus dzīvniekus, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie ir nepareizi identificēti vai reģistrēti, neatkarīgi no tā, vai izpildīti Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktā noteiktie atbilstības nosacījumi, uzskata par dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu, ka dati, ko izmanto sistēmā, kurā nav pieprasījumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. panta 4. punktā, ir uzticami, potenciālos atbalsttiesīgos dzīvniekus būtu jāpārbauda uz vietas. Ja tiek konstatētas neatbilstības, piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā paredzētos administratīvos sodus. Neskarot citus atbilstības nosacījumus, šādus potenciāli atbalsttiesīgus dzīvniekus tomēr uzskatīs par tādiem, par kuriem ir tiesības saņemt maksājumu, ja ne vēlāk kā turēšanas perioda pirmajā dienā vai ne vēlāk kā līdz dalībvalsts noteiktai dienai neatbilstības identifikācijas un reģistrācijas prasībām būs novērstas saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktu. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. panta 3. punktā būtu jānosaka, ka potenciāli atbalsttiesīgus dzīvniekus, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie ir nepareizi identificēti vai reģistrēti, neatkarīgi no tā, vai izpildīti Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktā noteiktie atbilstības nosacījumi, uzskata par dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības.

| (15) | Turklāt Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā ir noteikta metode administratīvo sodu aprēķināšanai attiecībā uz dzīvniekiem, kas deklarēti saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem. Minētā metode balstās uz tādu atsevišķu dzīvnieku skaitu, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības, neatkarīgi no tā, cik dienu dzīvnieki uzturējušies saimniecībā. Dažas dalībvalstis ir izveidojušas sistēmu, kurā atbalsta aprēķināšana balstās ne tikai uz tādu atsevišķo dzīvnieku skaitu, kas atbilst atbilstības kritērijiem, bet arī uz tādu dienu skaitu, kurās dzīvnieki uzturējušies saimniecībā un atbilduši atbilstības kritērijiem. Proporcionalitātes nolūkā minētajām dalībvalstīm būtu savas administratīvo sodu aprēķināšanas metodes attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 31. pantā ir noteikta metode administratīvo sodu aprēķināšanai attiecībā uz dzīvniekiem, kas deklarēti saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem. Minētā metode balstās uz tādu atsevišķu dzīvnieku skaitu, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības, neatkarīgi no tā, cik dienu dzīvnieki uzturējušies saimniecībā. Dažas dalībvalstis ir izveidojušas sistēmu, kurā atbalsta aprēķināšana balstās ne tikai uz tādu atsevišķo dzīvnieku skaitu, kas atbilst atbilstības kritērijiem, bet arī uz tādu dienu skaitu, kurās dzīvnieki uzturējušies saimniecībā un atbilduši atbilstības kritērijiem. Proporcionalitātes nolūkā minētajām dalībvalstīm būtu savas administratīvo sodu aprēķināšanas metodes attiecīgi jāpielāgo.

| (16) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 21/2004 (11) dalībvalstīm jāizveido aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kurā ietverts galvenais reģistrs vai elektroniska datubāze. Tāpēc ir lietderīgi paplašināt Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 34. panta piemērošanas jomu, attiecinot to uz minētajām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 21/2004 (11) dalībvalstīm jāizveido aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kurā ietverts galvenais reģistrs vai elektroniska datubāze. Tāpēc ir lietderīgi paplašināt Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 34. panta piemērošanas jomu, attiecinot to uz minētajām dzīvnieku sugām.

| (17) | Skaidrības labad ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 43. un 44. pantā precizēt, ka turpmāka Regulas (EK) Nr. 1122/2009 un Regulas (ES) Nr. 65/2011 piemērošana un atliktā Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 piemērošana attiecas arī uz lauku attīstības atbalsta pieteikumiem. Ir lietderīgi arī precizēt, ka turpmāka Regulas (EK) Nr. 1122/2009 un Regulas (ES) Nr. 65/2011 piemērošana attiecas uz atbalsta pieteikumiem par 2014. un agrākiem gadiem. |
| --- | --- |

(17)

Skaidrības labad ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 43. un 44. pantā precizēt, ka turpmāka Regulas (EK) Nr. 1122/2009 un Regulas (ES) Nr. 65/2011 piemērošana un atliktā Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 piemērošana attiecas arī uz lauku attīstības atbalsta pieteikumiem. Ir lietderīgi arī precizēt, ka turpmāka Regulas (EK) Nr. 1122/2009 un Regulas (ES) Nr. 65/2011 piemērošana attiecas uz atbalsta pieteikumiem par 2014. un agrākiem gadiem.

| (18) | Turklāt ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 43. pantā noteikt, ka attiecībā uz maksājuma pieprasījumiem, kas iesniegti attiecībā uz 2015. gadu, par izdevumiem, kuri saistīti ar tehnisko palīdzību, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (12) 66. panta 2. punktā, turpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1122/2009 un Regulu (ES) Nr. 65/2011. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 43. pantā noteikt, ka attiecībā uz maksājuma pieprasījumiem, kas iesniegti attiecībā uz 2015. gadu, par izdevumiem, kuri saistīti ar tehnisko palīdzību, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (12) 66. panta 2. punktā, turpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1122/2009 un Regulu (ES) Nr. 65/2011.

| (19) | Visbeidzot, skaidrības labad ir lietderīgi atsauces uz juridisko pamatu Regulā (ES) Nr. 1306/2013 aizstāt ar atsauci uz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (13) 28. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Visbeidzot, skaidrības labad ir lietderīgi atsauces uz juridisko pamatu Regulā (ES) Nr. 1306/2013 aizstāt ar atsauci uz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (13) 28. pantu.

| (20) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (21) | Nepārtrauktības labad grozījumi, kuri precizē Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 43. un 44. pantu, attiecībā uz pieprasījumu gadiem un piemaksu periodiem būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kura noteikta Regulā (ES) Nr. 640/2014, |
| --- | --- |

(21)

Nepārtrauktības labad grozījumi, kuri precizē Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 43. un 44. pantu, attiecībā uz pieprasījumu gadiem un piemaksu periodiem būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kura noteikta Regulā (ES) Nr. 640/2014,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 640/2014

Deleģēto regulu (ES) Nr. 640/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 7. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta d) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 7. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta d) apakšpunktu svītro;

| b) | punktam pievieno šādu otro daļu:
  “Minētajā elektroniskajā reģistrā ir iekļauta visa informācija, kas nepieciešama valsts rezerves vai reģionālās rezerves papildināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 31. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

punktam pievieno šādu otro daļu:

“Minētajā elektroniskajā reģistrā ir iekļauta visa informācija, kas nepieciešama valsts rezerves vai reģionālās rezerves papildināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 31. pantu.”;

| 2) | regulas 9. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | koku skaits uz vienu atbalsttiesīgu hektāru nepārsniedz maksimālo biezību.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 9. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

koku skaits uz vienu atbalsttiesīgu hektāru nepārsniedz maksimālo biezību.”;

| 3) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

  “12. pants
  Atkāpe no iesniegšanas un paziņošanas galīgā termiņa
  Atkāpjoties no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (*1) 5. panta 1. punkta, ja viens no turpmāk minētajiem termiņiem beidzas valsts svētku dienā, sestdienā vai svētdienā, uzskata, ka tas iekrīt pirmajā sekojošajā darbdienā:






  a) | tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma, lauku attīstības atbalsta pieteikuma, maksājuma pieprasījuma vai citas deklarācijas, vai jebkādu pamatojošo dokumentu vai līgumu iesniegšanas galīgais termiņš vai galīgais termiņš, kādā jāizdara grozījumi vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Atkāpe no iesniegšanas un paziņošanas galīgā termiņa

Atkāpjoties no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (*1) 5. panta 1. punkta, ja viens no turpmāk minētajiem termiņiem beidzas valsts svētku dienā, sestdienā vai svētdienā, uzskata, ka tas iekrīt pirmajā sekojošajā darbdienā:

a)

tiešo maksājumu atbalsta pieteikuma, lauku attīstības atbalsta pieteikuma, maksājuma pieprasījuma vai citas deklarācijas, vai jebkādu pamatojošo dokumentu vai līgumu iesniegšanas galīgais termiņš vai galīgais termiņš, kādā jāizdara grozījumi vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā;

| b) | attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu, ko saņēmēji veic maksājumtiesību piešķiršanai vai palielināšanai, – pēdējā diena, kad iespējama novēlota iesniegšana, kā minēts 13. panta 1. punkta trešajā daļā, un pēdējā diena, kad iespējama novēlota iesniegšana, kā minēts 14. panta otrajā daļā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu, ko saņēmēji veic maksājumtiesību piešķiršanai vai palielināšanai, – pēdējā diena, kad iespējama novēlota iesniegšana, kā minēts 13. panta 1. punkta trešajā daļā, un pēdējā diena, kad iespējama novēlota iesniegšana, kā minēts 14. panta otrajā daļā;

| c) | pēdējā diena priekškontroļu rezultātu paziņošanai atbalsta saņēmējam, kā minēts Komisijās Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (*2) 11. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

pēdējā diena priekškontroļu rezultātu paziņošanai atbalsta saņēmējam, kā minēts Komisijās Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (*2) 11. panta 4. punktā;

| d) | pēdējā diena, kurā saņēmējs paziņo kompetentajai iestādei par izmaiņām, kas veiktas pēc priekškontrolēm, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 15. panta 2.a punktā. |
| --- | --- |

d)

pēdējā diena, kurā saņēmējs paziņo kompetentajai iestādei par izmaiņām, kas veiktas pēc priekškontrolēm, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 15. panta 2.a punktā.

Tomēr, ja attiecībā uz pēdējo dienu, kad iespējama novēlota iesniegšana, kas minēta pirmās daļas b) apakšpunktā, jau uzskata, ka tā iekrīt pirmajā sekojošajā darbdienā, tad uzskata, ka pēdējā paziņošanas diena, kas minēta tās pašas daļas c) apakšpunktā, iekrīt otrajā sekojošajā darbdienā.

(*1)  Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.)."

*1

(*2)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).”;"

*2

| 4) | regulā iekļauj šādu 15.a pantu:

  “15.a pants
  Individuālie limiti vai maksimālie apjomi
  Ja saskaņā ar atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu ir piemērojams individuāls limits vai individuāls maksimālais apjoms un ja platība vai dzīvnieku skaits, ko saņēmējs deklarējis, pārsniedz individuālo limitu vai individuālo maksimālo apjomu, attiecīgo deklarēto platību vai deklarēto dzīvnieku skaitu pielāgo limitam vai maksimālajam apjomam, kas noteikts attiecīgajam saņēmējam.”; |
| --- | --- |

4)

regulā iekļauj šādu 15.a pantu:

“15.a pants

Individuālie limiti vai maksimālie apjomi

Ja saskaņā ar atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu ir piemērojams individuāls limits vai individuāls maksimālais apjoms un ja platība vai dzīvnieku skaits, ko saņēmējs deklarējis, pārsniedz individuālo limitu vai individuālo maksimālo apjomu, attiecīgo deklarēto platību vai deklarēto dzīvnieku skaitu pielāgo limitam vai maksimālajam apjomam, kas noteikts attiecīgajam saņēmējam.”;

| 5) | regulas 17. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Lai piemērotu šo iedaļu, attiecīgi nosaka šādas kultūraugu grupas:






  a) | kultūraugu grupas platībās, kas deklarētas maksājumtiesību aktivizēšanai saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma saņemšanai; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 17. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai piemērotu šo iedaļu, attiecīgi nosaka šādas kultūraugu grupas:

a)

kultūraugu grupas platībās, kas deklarētas maksājumtiesību aktivizēšanai saskaņā ar pamata maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma saņemšanai;

| b) | kultūraugu grupas platībās, kas dod tiesības saņemt pārdalošo maksājumu; |
| --- | --- |

b)

kultūraugu grupas platībās, kas dod tiesības saņemt pārdalošo maksājumu;

| c) | kultūraugu grupas platībās, kas dod tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmu; |
| --- | --- |

c)

kultūraugu grupas platībās, kas dod tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmu;

| d) | kultūraugu grupas platībās, kas deklarētas par katru brīvprātīgā saistītā atbalsta pasākumu; |
| --- | --- |

d)

kultūraugu grupas platībās, kas deklarētas par katru brīvprātīgā saistītā atbalsta pasākumu;

| e) | kultūraugu grupa katrā no platībām, kas deklarētas, lai īstenotu jebkuru citu platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, kam piemērojama atšķirīga atbalsta likme; |
| --- | --- |

e)

kultūraugu grupa katrā no platībām, kas deklarētas, lai īstenotu jebkuru citu platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, kam piemērojama atšķirīga atbalsta likme;

| f) | kultūraugu grupas, kas aizņem platības, kuras deklarētas pozīcijā “cits izmantojums”. |
| --- | --- |

f)

kultūraugu grupas, kas aizņem platības, kuras deklarētas pozīcijā “cits izmantojums”.

Pirmās daļas e) apakšpunkta piemērošanas nolūkā, ja attiecībā uz maksājumiem par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. pantā, tiek izmantotas atbalsta summas, kas pakāpeniski samazinās, attiecībā uz attiecīgo deklarēto platību ņem vērā minēto summu vidējo lielumu.”;

| 6) | regulas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja saskaņā ar 1. un 2. punktu aprēķināto summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (*3) 28. pantu, atlikuma summu anulē.


  (*3)  Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

regulas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja saskaņā ar 1. un 2. punktu aprēķināto summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (*3) 28. pantu, atlikuma summu anulē.

(*3)  Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).”;"

*3

| 7) | regulā iekļauj šādu 19.a pantu:

  “19.a pants
  Administratīvie sodi tādu platību pārdeklarēšanas gadījumos, kas paredzētas pamata maksājuma shēmai, vienotā platībmaksājuma shēmai, pārdalošā maksājuma saņemšanai, gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmai, maksājumu saņemšanai par apgabaliem ar dabas radītiem ierobežojumiem, mazo lauksaimnieku atbalsta shēmai, Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumu saņemšanai un maksājumu saņemšanai par apgabaliem, kuros ir dabas radīti vai citi specifiski ierobežojumi

  1.   Ja attiecībā uz kādu kultūraugu grupu, kas minēta 17. panta 1. punktā, platība, kura deklarēta atbalsta shēmām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1., 2., 4. un 5. nodaļā un V sadaļā, un atbalsta pasākumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. un 31. pantā, pārsniedz platību, kura noteikta saskaņā ar šīs regulas 18. pantu, atbalstu aprēķina, par pamatu ņemot noteikto platību, kas samazināta par konstatēto starpību, reizinātu ar 1,5, ja minētā starpība ir lielāka par 3 % noteiktās platības vai diviem hektāriem.
  Administratīvais sods nepārsniedz 100 % no summām, kas aprēķinātas, balstoties uz deklarēto platību.


  2.   Ja saņēmējam par platību pārdeklarēšanu attiecīgajai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam nav uzlikts administratīvais sods saskaņā ar 1. punktu, minētajā punktā minēto administratīvo sodu samazina par 50 %, ja deklarētās platības un noteiktās platības starpība nepārsniedz 10 % noteiktās platības.


  3.   Ja administratīvais sods saņēmējam ir ticis samazināts saskaņā ar 2. punktu un ja minētajam saņēmējam nākamajā gadā tiek uzlikts vēl viens šajā pantā vai 21. pantā minētais sods saistībā ar attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, viņš pilnā apmērā maksā administratīvo sodu par minēto nākamo pieprasījumu gadu un maksā summu, par kādu administratīvais sods, kas aprēķināts saskaņā ar 1. punktu, tika samazināts saskaņā ar 2. punktu.


  4.   Ja saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu aprēķināto summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”; |
| --- | --- |

7)

regulā iekļauj šādu 19.a pantu:

“19.a pants

Administratīvie sodi tādu platību pārdeklarēšanas gadījumos, kas paredzētas pamata maksājuma shēmai, vienotā platībmaksājuma shēmai, pārdalošā maksājuma saņemšanai, gados jauno lauksaimnieku atbalsta shēmai, maksājumu saņemšanai par apgabaliem ar dabas radītiem ierobežojumiem, mazo lauksaimnieku atbalsta shēmai, Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumu saņemšanai un maksājumu saņemšanai par apgabaliem, kuros ir dabas radīti vai citi specifiski ierobežojumi

1.   Ja attiecībā uz kādu kultūraugu grupu, kas minēta 17. panta 1. punktā, platība, kura deklarēta atbalsta shēmām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1., 2., 4. un 5. nodaļā un V sadaļā, un atbalsta pasākumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. un 31. pantā, pārsniedz platību, kura noteikta saskaņā ar šīs regulas 18. pantu, atbalstu aprēķina, par pamatu ņemot noteikto platību, kas samazināta par konstatēto starpību, reizinātu ar 1,5, ja minētā starpība ir lielāka par 3 % noteiktās platības vai diviem hektāriem.

Administratīvais sods nepārsniedz 100 % no summām, kas aprēķinātas, balstoties uz deklarēto platību.

2.   Ja saņēmējam par platību pārdeklarēšanu attiecīgajai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam nav uzlikts administratīvais sods saskaņā ar 1. punktu, minētajā punktā minēto administratīvo sodu samazina par 50 %, ja deklarētās platības un noteiktās platības starpība nepārsniedz 10 % noteiktās platības.

3.   Ja administratīvais sods saņēmējam ir ticis samazināts saskaņā ar 2. punktu un ja minētajam saņēmējam nākamajā gadā tiek uzlikts vēl viens šajā pantā vai 21. pantā minētais sods saistībā ar attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu, viņš pilnā apmērā maksā administratīvo sodu par minēto nākamo pieprasījumu gadu un maksā summu, par kādu administratīvais sods, kas aprēķināts saskaņā ar 1. punktu, tika samazināts saskaņā ar 2. punktu.

4.   Ja saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu aprēķināto summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”;

| 8) | regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja nepamatoto maksājumu un 1. punktā minēto administratīvo sodu summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja nepamatoto maksājumu un 1. punktā minēto administratīvo sodu summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”;

| 9) | regulas 24. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

  “3.a   Gadījumos, kad Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. panta 2. punktā prasīts, lai galvenais kultūraugu veids atlikušajā aramzemes platībā neaizņemtu vairāk nekā 75 % no minētās atlikušās aramzemes kopplatības, bet platība, kas ir noteikta galvenajai kultūraugu grupai atlikušajā aramzemes platībā, aizņem vairāk nekā 75 %, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par 50 % noteiktās atlikušās aramzemes kopplatības, kas reizināta ar starpības koeficientu.
  Pirmajā daļā minētais starpības koeficients ir galvenās kultūraugu grupas platības daļa atlikušajā aramzemē, kas pārsniedz 75 % atlikušās aramzemes noteiktās platības, attiecināta pret kopējo platību, kas prasīta pārējām kultūraugu grupām minētajā atlikušajā aramzemē.”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 24. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

“3.a   Gadījumos, kad Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. panta 2. punktā prasīts, lai galvenais kultūraugu veids atlikušajā aramzemes platībā neaizņemtu vairāk nekā 75 % no minētās atlikušās aramzemes kopplatības, bet platība, kas ir noteikta galvenajai kultūraugu grupai atlikušajā aramzemes platībā, aizņem vairāk nekā 75 %, tad platību, ko izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai saskaņā ar šīs regulas 23. pantu, samazina par 50 % noteiktās atlikušās aramzemes kopplatības, kas reizināta ar starpības koeficientu.

Pirmajā daļā minētais starpības koeficients ir galvenās kultūraugu grupas platības daļa atlikušajā aramzemē, kas pārsniedz 75 % atlikušās aramzemes noteiktās platības, attiecināta pret kopējo platību, kas prasīta pārējām kultūraugu grupām minētajā atlikušajā aramzemē.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Ja konstatē, ka saņēmējs trīs gadus nav izpildījis kultūraugu dažādošanas pienākumu, kas aprakstīts šajā pantā, tad platība, par kādu nākamajos gados saskaņā ar 1., 2., 3. un 3.a punktu ir jāsamazina platība, kuru izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai, ir noteiktā aramzemes kopplatība, kas reizināta ar piemērojamo starpības koeficientu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja konstatē, ka saņēmējs trīs gadus nav izpildījis kultūraugu dažādošanas pienākumu, kas aprakstīts šajā pantā, tad platība, par kādu nākamajos gados saskaņā ar 1., 2., 3. un 3.a punktu ir jāsamazina platība, kuru izmanto zaļā maksājuma aprēķināšanai, ir noteiktā aramzemes kopplatība, kas reizināta ar piemērojamo starpības koeficientu.”;

| 10) | regulas 28. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Ja saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu aprēķināto administratīvo sodu summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 28. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu aprēķināto administratīvo sodu summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”;

| 11) | regulas 30. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

  “3.a   Ja dzīvnieki Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā laikposmā, ko noteikusi dalībvalsts, ir tikuši pārvietoti uz citu atrašanās vietu, kas nav tā, par kuru paziņots saskaņā ar minēto apakšpunktu, tos uzskata par noteiktiem, ja pārbaudē uz vietas ir nekavējoties konstatēta minēto dzīvnieku atrašanās vieta šajā saimniecībā.”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 30. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

“3.a   Ja dzīvnieki Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā laikposmā, ko noteikusi dalībvalsts, ir tikuši pārvietoti uz citu atrašanās vietu, kas nav tā, par kuru paziņots saskaņā ar minēto apakšpunktu, tos uzskata par noteiktiem, ja pārbaudē uz vietas ir nekavējoties konstatēta minēto dzīvnieku atrašanās vieta šajā saimniecībā.”;

| b) | panta 4. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja konstatētās neatbilstības attiecas uz nepareiziem ierakstiem reģistrā, dzīvnieku pasēs vai elektroniskajā dzīvnieku datubāzē, bet tām nav nozīmes pārbaudēs par to, kā tiek ievēroti attiecīgās atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma atbilstības nosacījumi, kas nav minēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktā, attiecīgos dzīvniekus par nenoteiktiem uzskata tikai tad, ja šādi nepareizi ieraksti ir konstatēti vismaz divās pārbaudēs 24 mēnešu periodā. Visos pārējos gadījumos attiecīgos dzīvniekus uzskata par nenoteiktiem pēc pirmā konstatējuma.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja konstatētās neatbilstības attiecas uz nepareiziem ierakstiem reģistrā, dzīvnieku pasēs vai elektroniskajā dzīvnieku datubāzē, bet tām nav nozīmes pārbaudēs par to, kā tiek ievēroti attiecīgās atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma atbilstības nosacījumi, kas nav minēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktā, attiecīgos dzīvniekus par nenoteiktiem uzskata tikai tad, ja šādi nepareizi ieraksti ir konstatēti vismaz divās pārbaudēs 24 mēnešu periodā. Visos pārējos gadījumos attiecīgos dzīvniekus uzskata par nenoteiktiem pēc pirmā konstatējuma.”;

| 12) | regulas 31. pantu aizstāj ar šādu:

  “31. pants
  Administratīvie sodi attiecībā uz deklarētiem dzīvniekiem saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākumiem

  1.   Ja attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmu vai attiecībā uz maksājuma pieprasījumu saskaņā ar atbalsta pasākumu, kas saistīts ar dzīvniekiem, vai ar darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā ir konstatēta deklarēto dzīvnieku skaita un saskaņā ar 30. panta 3. punktu noteikto dzīvnieku skaita starpība, tad atbalsta kopsummu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar minēto atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, samazina par procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar šā panta 3. punktu, ja neatbilstības konstatētas attiecībā uz ne vairāk kā trim dzīvniekiem.


  2.   Ja ir konstatētas neatbilstības attiecībā uz vairāk nekā trim dzīvniekiem, tad atbalsta kopsummu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar 1. punktā minēto atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, samazina:






  a) | par procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar 3. punktu, ja tā nepārsniedz 10 %; |
| --- | --- | --- |

12)

regulas 31. pantu aizstāj ar šādu:

“31. pants

Administratīvie sodi attiecībā uz deklarētiem dzīvniekiem saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākumiem

1.   Ja attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmu vai attiecībā uz maksājuma pieprasījumu saskaņā ar atbalsta pasākumu, kas saistīts ar dzīvniekiem, vai ar darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā ir konstatēta deklarēto dzīvnieku skaita un saskaņā ar 30. panta 3. punktu noteikto dzīvnieku skaita starpība, tad atbalsta kopsummu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar minēto atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, samazina par procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar šā panta 3. punktu, ja neatbilstības konstatētas attiecībā uz ne vairāk kā trim dzīvniekiem.

2.   Ja ir konstatētas neatbilstības attiecībā uz vairāk nekā trim dzīvniekiem, tad atbalsta kopsummu, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar 1. punktā minēto atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, samazina:

a)

par procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar 3. punktu, ja tā nepārsniedz 10 %;

| b) | par divkāršotu procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar 3. punktu, ja tā pārsniedz 10 %, bet nepārsniedz 20 %. |
| --- | --- |

b)

par divkāršotu procentuālo daļu, kas jānosaka saskaņā ar 3. punktu, ja tā pārsniedz 10 %, bet nepārsniedz 20 %.

Ja saskaņā ar 3. punktu noteiktā procentuālā daļa pārsniedz 20 %, atbalstu, uz kuru saņēmējam saskaņā ar 30. panta 3. punktu būtu bijušas tiesības pretendēt saskaņā ar atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, nepiešķir.

Ja saskaņā ar 3. punktu noteiktā procentuālā daļa pārsniedz 50 %, atbalstu, uz kuru saņēmējam saskaņā ar 30. panta 3. punktu būtu bijušas tiesības pretendēt saskaņā ar atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, nepiešķir. Turklāt saņēmējam uzliek papildu sodu, kura apjoms ir vienāds ar summu, kas atbilst starpībai starp deklarēto dzīvnieku skaitu un dzīvnieku skaitu, kas noteikts saskaņā ar 30. panta 3. punktu. Ja minēto summu trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.

Attiecībā uz citām sugām, kas nav minētas šīs regulas 30. panta 4. un 5. punktā, dalībvalstis var nolemt noteikt dzīvnieku skaitu, kas atšķiras no šā panta 1. un 2. punktā noteiktās trīs dzīvnieku robežvērtības. Nosakot minēto skaitu, dalībvalstis nodrošina, ka tas pēc būtības atbilst minētajai robežvērtībai, cita starpā ņemot vērā nosacīto liellopu vienību un/vai piešķirtā atbalsta apjomu.

3.   Lai noteiktu procentuālo daļu, kas minēta 1. un 2. punktā, to dzīvnieku skaitu, kuri deklarēti saskaņā ar dzīvnieku atbalsta shēmu, ar dzīvniekiem saistīta atbalsta pasākumu vai darbības veidu un attiecībā uz kuriem konstatētas neatbilstības, dala ar to dzīvnieku skaitu, kas attiecīgajai dzīvnieku atbalsta shēmai, atbalsta pasākumam vai darbības veidam šāda atbalsta pasākuma satvarā noteikti attiecībā uz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, maksājuma pieprasījumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu.

Ja dalībvalsts izmanto Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 21. panta 4. punktā paredzēto iespēju izveidot sistēmu, kurā nav pieprasījumu, potenciāli atbalsttiesīgus dzīvniekus, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie ir nepareizi identificēti vai reģistrēti dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas sistēmā, neatkarīgi no tā, vai ir izpildīti Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 53. panta 4. punktā noteiktie atbilstības nosacījumi, šā punkta piemērošanas vajadzībām uzskata par dzīvniekiem, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības.

4.   Ja aprēķins atbalsta kopsummai, uz kuru saņēmējam ir tiesības pretendēt saskaņā ar atbalsta shēmu, atbalsta pasākumu vai darbības veidu šāda atbalsta pasākuma satvarā par attiecīgo pieprasījumu gadu, balstās uz dienu skaitu, kuras atbilstības nosacījumiem atbilstoši dzīvnieki ir pavadījuši saimniecībā, to dzīvnieku skaita aprēķināšanā, attiecībā uz kuriem ir konstatētas 1. un 2. punktā minētās neatbilstības, arī balstās uz to dienu skaitu, kuras dzīvnieki pavadījuši saimniecībā.

Attiecībā uz potenciāli atbalsttiesīgiem dzīvniekiem, kas minēti 3. punkta otrajā daļā, to dzīvnieku skaita aprēķināšanā, attiecībā uz kuriem ir konstatētas neatbilstības, balstās uz to dienu skaitu, kurās dzīvniekus var atzīt par tādiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu.”;

| 13) | regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

  “34. pants
  Elektroniskās dzīvnieku datubāzes ierakstu grozījumi un korekcijas
  Attiecībā uz deklarētiem dzīvniekiem 15. pantu piemēro kļūdām un izlaidumiem ierakstos, kuri elektroniskajā dzīvnieku datubāzē izdarīti no brīža, kad iesniegts tiešo maksājumu atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

“34. pants

Elektroniskās dzīvnieku datubāzes ierakstu grozījumi un korekcijas

Attiecībā uz deklarētiem dzīvniekiem 15. pantu piemēro kļūdām un izlaidumiem ierakstos, kuri elektroniskajā dzīvnieku datubāzē izdarīti no brīža, kad iesniegts tiešo maksājumu atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums.”;

| 14) | regulas 35. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Ja 1., 2., 4., 5. un 6. punktā minēto atsaukšanu un administratīvos sodus trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”; |
| --- | --- |

14)

regulas 35. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ja 1., 2., 4., 5. un 6. punktā minēto atsaukšanu un administratīvos sodus trīs kalendāro gadu laikā pēc konstatējuma kalendārā gada nevar pilnībā atgūt ar ieskaitu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 28. pantu, atlikuma summu anulē.”;

| 15) | regulas 43. panta otrās daļas b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | maksājuma pieprasījumiem un lauku attīstības atbalsta pieteikumiem par 2014. un agrākajiem gadiem un maksājuma pieprasījumiem par 2015. gadu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 2. punktu, un”; |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 43. panta otrās daļas b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

maksājuma pieprasījumiem un lauku attīstības atbalsta pieteikumiem par 2014. un agrākajiem gadiem un maksājuma pieprasījumiem par 2015. gadu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 2. punktu, un”;

| 16) | regulas 44. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “To piemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2015. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

16)

regulas 44. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2015. gada 1. janvāra.”

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

Tomēr 1. panta 15. un 16. punktu tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

4

(5)  Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1122/2009, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrācijas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regula (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 639/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar kuru groza minētās regulas X pielikumu (OV L 181, 20.6.2014., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes 2003. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 21/2004, ar ko izveido aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 un Direktīvas 92/102/EEK un 64/432/EEK (OV L 5, 9.1.2004., 8. lpp.).

11

(12)  Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).

13

---

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1394

(2016. gada 16. augusts),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 58. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktu, 59. panta 1., 2. un 5. punktu un 62. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (2) 19.a panta 2. punktā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz samazinātiem administratīviem sodiem par platības pārdeklarēšanu konkrētas platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma ietvaros, ja saņēmējs šādu sodu par minēto attiecīgo platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu līdz šim nav saņēmis. Ja saņēmējs nākamajā pieprasījumu gadā atkal saņem minētās regulas 19.a un 21. pantā minēto administratīvo sodu minētās attiecīgās platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma ietvaros, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, lai nepieļautu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu un veicinātu pareizu deklarēšanu nākotnē, summas starpība būtu jāatmaksā. Tāpēc ir pamatoti šā noteikuma pēckontroles nolūkā paredzēt konkrētu kontroles intensitāti. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (2) 19.a panta 2. punktā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz samazinātiem administratīviem sodiem par platības pārdeklarēšanu konkrētas platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma ietvaros, ja saņēmējs šādu sodu par minēto attiecīgo platībatkarīgā atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu līdz šim nav saņēmis. Ja saņēmējs nākamajā pieprasījumu gadā atkal saņem minētās regulas 19.a un 21. pantā minēto administratīvo sodu minētās attiecīgās platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma ietvaros, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, lai nepieļautu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu un veicinātu pareizu deklarēšanu nākotnē, summas starpība būtu jāatmaksā. Tāpēc ir pamatoti šā noteikuma pēckontroles nolūkā paredzēt konkrētu kontroles intensitāti.

| (2) | Jāprecizē, ka Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (3) 50. panta 1. punktā minēto pārbaužu uz vietas nolūkā avansa maksājumi vai starpmaksājumi būtu jāņem vērā, aprēķinot 5 % kontroles intensitāti, kas piemērojama pārbaudēm uz vietas. Tāpēc ir lietderīgi grozīt minētās regulas 50. panta 1. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(2)

Jāprecizē, ka Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (3) 50. panta 1. punktā minēto pārbaužu uz vietas nolūkā avansa maksājumi vai starpmaksājumi būtu jāņem vērā, aprēķinot 5 % kontroles intensitāti, kas piemērojama pārbaudēm uz vietas. Tāpēc ir lietderīgi grozīt minētās regulas 50. panta 1. punkta otro daļu.

| (3) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Tiešo maksājumu komiteja un lauku attīstības komiteja nav sniegušas atzinumu priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Tiešo maksājumu komiteja un lauku attīstības komiteja nav sniegušas atzinumu priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 809/2014

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza šādi:

| 1) | regulā iekļauj šādu 33.a pantu:

  “33.a pants
  Papildu kontroles intensitāte, kas piemērojama Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 19.a panta 2. punktā minēto saņēmēju pēckontrolēm uz vietas

  1.   Saņēmējiem, kuriem saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 19.a panta 2. punktu tika piemēroti samazināti administratīvie sodi par pārbaudē uz vietas konstatētu pārdeklarēšanu platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma ietvaros, nākamajā pieprasījumu gadā saistībā ar attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu veic pēckontroli uz vietas.


  2.   Šā panta 1. punktā minētā pēckontrole uz vietas nav nepieciešama, ja konstatēšanas gadā pēc konstatētās pārdeklarēšanas ir veikta attiecīgo atsauces zemes gabalu atjaunināšana lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. pantā.”; |
| --- | --- |

1)

regulā iekļauj šādu 33.a pantu:

“33.a pants

Papildu kontroles intensitāte, kas piemērojama Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 19.a panta 2. punktā minēto saņēmēju pēckontrolēm uz vietas

1.   Saņēmējiem, kuriem saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 19.a panta 2. punktu tika piemēroti samazināti administratīvie sodi par pārbaudē uz vietas konstatētu pārdeklarēšanu platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma ietvaros, nākamajā pieprasījumu gadā saistībā ar attiecīgo atbalsta shēmu vai atbalsta pasākumu veic pēckontroli uz vietas.

2.   Šā panta 1. punktā minētā pēckontrole uz vietas nav nepieciešama, ja konstatēšanas gadā pēc konstatētās pārdeklarēšanas ir veikta attiecīgo atsauces zemes gabalu atjaunināšana lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. pantā.”;

| 2) | regulas 50. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja par darbību, kuru pārbauda uz vietas, ir saņemti avansa maksājumi vai starpmaksājumi, minētos maksājumus ieskaita izdevumos, kurus aptver pārbaudes uz vietas, kā minēts pirmajā daļā.” |
| --- | --- |

2)

regulas 50. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja par darbību, kuru pārbauda uz vietas, ir saņemti avansa maksājumi vai starpmaksājumi, minētos maksājumus ieskaita izdevumos, kurus aptver pārbaudes uz vietas, kā minēts pirmajā daļā.”

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro tiešo maksājumu atbalsta pieteikumiem, lauku attīstības atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

3

---

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1395

(2016. gada 18. augusts),

ar kuru atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd, Win Profile Industries Ltd, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un jo īpaši tā 266. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. un 14. pantu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2006. gada 23. martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 553/2006 par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (“apavi”) (“pagaidu regula”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 23. martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 553/2006 par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (“apavi”) (“pagaidu regula”) (2).

2

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 1472/2006 (3) Padome uz diviem gadiem uzlika galīgo antidempinga maksājumu no 9,7 % līdz 16,5 % tādu konkrētu Vjetnamas un ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (“Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006” jeb “apstrīdētā regula”). |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 1472/2006 (3) Padome uz diviem gadiem uzlika galīgo antidempinga maksājumu no 9,7 % līdz 16,5 % tādu konkrētu Vjetnamas un ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (“Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006” jeb “apstrīdētā regula”).

3

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 388/2008 (4) Padome paplašināja galīgos antidempinga pasākumus, kas noteikti tādu konkrētu ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un tos attiecināja arī uz importu, kas nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala (“Makao”), neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 388/2008 (4) Padome paplašināja galīgos antidempinga pasākumus, kas noteikti tādu konkrētu ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un tos attiecināja arī uz importu, kas nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala (“Makao”), neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao.

4

| (4) | Pēc 2008. gada 3. oktobrī uzsāktās termiņbeigu pārskatīšanas (5) Padome ar Regulu (ES) Nr. 1294/2009 (“Regula (ES) Nr. 1294/2009”) (6) pagarināja antidempinga pasākumus uz 15 mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 31. martam, kad pasākumu termiņš beidzās. |
| --- | --- |

(4)

Pēc 2008. gada 3. oktobrī uzsāktās termiņbeigu pārskatīšanas (5) Padome ar Regulu (ES) Nr. 1294/2009 (“Regula (ES) Nr. 1294/2009”) (6) pagarināja antidempinga pasākumus uz 15 mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 31. martam, kad pasākumu termiņš beidzās.

5

6

| (5) | Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd un Risen Footwear (HK) Co Ltd, kā arī Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzēji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Pirmās instances tiesā (tagad – Vispārējā tiesa). Vispārējā tiesa noraidīja šīs prasības ar 2010. gada 4. marta spriedumu lietā T-401/06 Brosmann Footwear (HK) un citi/Padome (Krājums, II-671. lpp.) un 2010. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T-407/06 un T-408/06 Zhejiang Aokang Shoes un Wenzhou Taima Shoes/Padome (Krājums, II-747. lpp.). |
| --- | --- |

(5)

Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd un Risen Footwear (HK) Co Ltd, kā arī Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzēji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Pirmās instances tiesā (tagad – Vispārējā tiesa). Vispārējā tiesa noraidīja šīs prasības ar 2010. gada 4. marta spriedumu lietā T-401/06 Brosmann Footwear (HK) un citi/Padome (Krājums, II-671. lpp.) un 2010. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T-407/06 un T-408/06 Zhejiang Aokang Shoes un Wenzhou Taima Shoes/Padome (Krājums, II-747. lpp.).

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

Brosmann Footwear (HK)

Zhejiang Aokang Shoes

Wenzhou Taima Shoes

| (6) | Pieprasījuma iesniedzēji iesniedza apelācijas sūdzību par minētajiem spriedumiem. Tiesa ar 2012. gada 2. februāra spriedumu lietā C-249/10 P Brosmann un citi un ar 2012. gada 15. novembra spriedumu lietā C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (“Brosmann un Aokang spriedumi”) atcēla šos spriedumus. Tiesa nosprieda, ka Vispārējā tiesa pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, jo tā bija lēmusi, ka Komisijai nebija pienākuma izskatīt neatlasītu uzņēmēju iesniegtos tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktu (Tiesas sprieduma lietā C-249/10 P 36. punkts un Tiesas sprieduma lietā C-247/10 P 29. un 32. punkts). |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma iesniedzēji iesniedza apelācijas sūdzību par minētajiem spriedumiem. Tiesa ar 2012. gada 2. februāra spriedumu lietā C-249/10 P Brosmann un citi un ar 2012. gada 15. novembra spriedumu lietā C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (“Brosmann un Aokang spriedumi”) atcēla šos spriedumus. Tiesa nosprieda, ka Vispārējā tiesa pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, jo tā bija lēmusi, ka Komisijai nebija pienākuma izskatīt neatlasītu uzņēmēju iesniegtos tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktu (Tiesas sprieduma lietā C-249/10 P 36. punkts un Tiesas sprieduma lietā C-247/10 P 29. un 32. punkts).

Brosmann

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

Brosmann

Aokang

| (7) | Tad Tiesa pievērsās sprieduma pasludināšanai pēc būtības. Tā nosprieda: “(..) Komisijai bija jāizskata pamatotie iesniegumi, ko tai iesniegušas apelācijas sūdzības iesniedzējas atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktam, lūdzot tām piešķirt TER apstrīdētajā regulā aplūkojamās antidempinga procedūras ietvaros. Turpinājumā ir jākonstatē, ka nav izslēgts, ka šādas izskatīšanas rezultātā attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējām tiktu noteikts galīgais antidempinga maksājums, kurš atšķirtos no maksājuma 16,5 % apmērā, kas tām ir piemērojams atbilstoši apstrīdētās regulas 1. panta 3. punktam. No šīs pašas normas izriet, ka attiecībā uz vienīgo atlasīto Ķīnas uzņēmēju, kam piešķirts TER, ir noteikts galīgais antidempinga maksājums 9,7 % apmērā. Kā izriet no šā sprieduma 38. punkta, ja Komisija būtu konstatējusi, ka apelācijas sūdzības iesniedzējas darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tām, ja individuālās dempinga starpības aprēķins nebūtu iespējams, būtu arī jāpiemēro pēdējā minētā likme” (sprieduma lietā C-249/10 P 42. punkts un sprieduma lietā C-247/10 P 36. punkts). |
| --- | --- |

(7)

Tad Tiesa pievērsās sprieduma pasludināšanai pēc būtības. Tā nosprieda: “(..) Komisijai bija jāizskata pamatotie iesniegumi, ko tai iesniegušas apelācijas sūdzības iesniedzējas atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktam, lūdzot tām piešķirt TER apstrīdētajā regulā aplūkojamās antidempinga procedūras ietvaros. Turpinājumā ir jākonstatē, ka nav izslēgts, ka šādas izskatīšanas rezultātā attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējām tiktu noteikts galīgais antidempinga maksājums, kurš atšķirtos no maksājuma 16,5 % apmērā, kas tām ir piemērojams atbilstoši apstrīdētās regulas 1. panta 3. punktam. No šīs pašas normas izriet, ka attiecībā uz vienīgo atlasīto Ķīnas uzņēmēju, kam piešķirts TER, ir noteikts galīgais antidempinga maksājums 9,7 % apmērā. Kā izriet no šā sprieduma 38. punkta, ja Komisija būtu konstatējusi, ka apelācijas sūdzības iesniedzējas darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tām, ja individuālās dempinga starpības aprēķins nebūtu iespējams, būtu arī jāpiemēro pēdējā minētā likme” (sprieduma lietā C-249/10 P 42. punkts un sprieduma lietā C-247/10 P 36. punkts).

(..) Komisijai bija jāizskata pamatotie iesniegumi, ko tai iesniegušas apelācijas sūdzības iesniedzējas atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktam, lūdzot tām piešķirt TER apstrīdētajā regulā aplūkojamās antidempinga procedūras ietvaros

Turpinājumā ir jākonstatē, ka nav izslēgts, ka šādas izskatīšanas rezultātā attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējām tiktu noteikts galīgais antidempinga maksājums, kurš atšķirtos no maksājuma 16,5 % apmērā, kas tām ir piemērojams atbilstoši apstrīdētās regulas 1. panta 3. punktam. No šīs pašas normas izriet, ka attiecībā uz vienīgo atlasīto Ķīnas uzņēmēju, kam piešķirts TER, ir noteikts galīgais antidempinga maksājums 9,7 % apmērā

Kā izriet no šā sprieduma 38. punkta, ja Komisija būtu konstatējusi, ka apelācijas sūdzības iesniedzējas darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tām, ja individuālās dempinga starpības aprēķins nebūtu iespējams, būtu arī jāpiemēro pēdējā minētā likme

| (8) | Rezultātā Tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecas uz attiecīgajiem pieprasījuma iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(8)

Rezultātā Tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecas uz attiecīgajiem pieprasījuma iesniedzējiem.

| (9) | Komisija 2013. gada oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) paziņoja, ka tā bija nolēmusi atsākt antidempinga procedūru tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam pieprasījuma iesniedzēji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, un aicināja ieinteresētās puses iesaistīties un pieteikties. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2013. gada oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) paziņoja, ka tā bija nolēmusi atsākt antidempinga procedūru tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam pieprasījuma iesniedzēji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, un aicināja ieinteresētās puses iesaistīties un pieteikties.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

| (10) | Padome 2014. gada martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/149/ES (8) noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd, un izbeidza procedūru saistībā ar minētajiem ražotājiem. Padome uzskatīja, ka, tā kā importētāji bija nopirkuši apavus no tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kompetentās valsts iestādes bija atmaksājušas attiecīgos muitas nodokļus, pamatojoties uz 236. pantu 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (9) (“Kopienas Muitas kodekss”), šie importētāji bija ieguvuši tiesisko paļāvību uz apstrīdētās regulas 1. panta 4. punkta pamata, kā rezultātā Kopienas Muitas kodeksa noteikumi, un jo īpaši tā 221. pants, bija kļuvuši piemērojami nodokļu iekasēšanai. |
| --- | --- |

(10)

Padome 2014. gada martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/149/ES (8) noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd, un izbeidza procedūru saistībā ar minētajiem ražotājiem. Padome uzskatīja, ka, tā kā importētāji bija nopirkuši apavus no tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kompetentās valsts iestādes bija atmaksājušas attiecīgos muitas nodokļus, pamatojoties uz 236. pantu 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (9) (“Kopienas Muitas kodekss”), šie importētāji bija ieguvuši tiesisko paļāvību uz apstrīdētās regulas 1. panta 4. punkta pamata, kā rezultātā Kopienas Muitas kodeksa noteikumi, un jo īpaši tā 221. pants, bija kļuvuši piemērojami nodokļu iekasēšanai.

8

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

9

| (11) | Trīs attiecīgā ražojuma importētāji, C&J Clark International Ltd (“Clark”), Puma SE (“Puma”) un Timberland Europe B.V. (“Timberland”) (“attiecīgie importētāji”), apstrīdēja antidempinga pasākumus, kas noteikti konkrētu Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, atsaucoties uz 5. līdz 7. apsvērumā minēto judikatūru savu valstu tiesās, kuras bija iesniegušas Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(11)

Trīs attiecīgā ražojuma importētāji, C&J Clark International Ltd (“Clark”), Puma SE (“Puma”) un Timberland Europe B.V. (“Timberland”) (“attiecīgie importētāji”), apstrīdēja antidempinga pasākumus, kas noteikti konkrētu Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, atsaucoties uz 5. līdz 7. apsvērumā minēto judikatūru savu valstu tiesās, kuras bija iesniegušas Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par šiem jautājumiem.

C&J Clark International Ltd

Clark

Puma SE

Puma

Timberland Europe B.V

Timberland

| (12) | Apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE Tiesa atzina Padomes Regulu (ES) Nr. 1472/2006 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1294/2009 par spēkā neesošām tiktāl, ciktāl Eiropas Komisija neizvērtēja TER un individuālā režīma (“IR”) pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasīti ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, pretrunā prasībām, kas noteiktas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 5. punktā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“spriedumi”) (10). |
| --- | --- |

(12)

Apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE Tiesa atzina Padomes Regulu (ES) Nr. 1472/2006 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1294/2009 par spēkā neesošām tiktāl, ciktāl Eiropas Komisija neizvērtēja TER un individuālā režīma (“IR”) pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasīti ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, pretrunā prasībām, kas noteiktas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 5. punktā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“spriedumi”) (10).

C & J Clark International Limited

Puma SE

10

| (13) | Attiecībā uz trešo lietu C-571/14, Timberland Europe B.V. against Inspecteur van de Belastingdienst, kantoor Rotterdam Rijnmond, Tiesa pēc dalībvalsts iesniedzējtiesas pieprasījuma 2016. gada 11. aprīlī izlēma izņemt lietu no reģistra. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz trešo lietu C-571/14, Timberland Europe B.V. against Inspecteur van de Belastingdienst, kantoor Rotterdam Rijnmond, Tiesa pēc dalībvalsts iesniedzējtiesas pieprasījuma 2016. gada 11. aprīlī izlēma izņemt lietu no reģistra.

Timberland Europe B.V. against Inspecteur van de Belastingdienst, kantoor Rotterdam Rijnmond

| (14) | LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Gadījumā, ja tiek atcelts iestāžu pieņemts akts saistībā ar administratīvu procedūru, tādu kā antidempings, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (11). |
| --- | --- |

(14)

LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Gadījumā, ja tiek atcelts iestāžu pieņemts akts saistībā ar administratīvu procedūru, tādu kā antidempings, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (11).

11

| (15) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (12). Tas nozīmē jo īpaši, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē sagatavošanās darbības, piemēram, antidempinga procedūras uzsākšanu. Ja tiek atcelta regula, ar kuru nosaka galīgos antidempinga pasākumus, tas nozīmē, ka pēc akta atcelšanas antidempinga procedūra vēl ir atvērta, jo akts, kas pabeidz antidempinga procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (13), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi uzsākšanas posmā. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (12). Tas nozīmē jo īpaši, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē sagatavošanās darbības, piemēram, antidempinga procedūras uzsākšanu. Ja tiek atcelta regula, ar kuru nosaka galīgos antidempinga pasākumus, tas nozīmē, ka pēc akta atcelšanas antidempinga procedūra vēl ir atvērta, jo akts, kas pabeidz antidempinga procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (13), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi uzsākšanas posmā.

12

13

| (16) | Izņemot faktu, ka iestādes neizvērtēja TER un IR pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasītie ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, visi pārējie Padomes Regulā (EK) Nr. 1472/2006 un Padomes Regulā (ES) Nr. 1294/2009 izdarītie secinājumi paliek spēkā. |
| --- | --- |

(16)

Izņemot faktu, ka iestādes neizvērtēja TER un IR pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasītie ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, visi pārējie Padomes Regulā (EK) Nr. 1472/2006 un Padomes Regulā (ES) Nr. 1294/2009 izdarītie secinājumi paliek spēkā.

| (17) | Šajā lietā nelikumība notika pēc uzsākšanas posma. Tāpēc Komisija nolēma atsākt esošo antidempinga procedūru, kas bija atvērta arī pēc spriedumiem tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, kas bija izmeklēšanas laikposms izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti 1. un 2. apsvērumā minētie galīgie maksājumi (“sākotnējā izmeklēšana”), attiecīgie ražotāji eksportētāji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos. Komisija turklāt attiecīgā gadījumā pārbaudīja, vai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem bija tiesības uz IR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu tajā redakcijā, kas bija spēkā pirms Regulas (ES) Nr. 765/2012 (14) stāšanās spēkā (“pamatregula pirms grozījuma”) (15). |
| --- | --- |

(17)

Šajā lietā nelikumība notika pēc uzsākšanas posma. Tāpēc Komisija nolēma atsākt esošo antidempinga procedūru, kas bija atvērta arī pēc spriedumiem tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, kas bija izmeklēšanas laikposms izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti 1. un 2. apsvērumā minētie galīgie maksājumi (“sākotnējā izmeklēšana”), attiecīgie ražotāji eksportētāji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos. Komisija turklāt attiecīgā gadījumā pārbaudīja, vai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem bija tiesības uz IR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu tajā redakcijā, kas bija spēkā pirms Regulas (ES) Nr. 765/2012 (14) stāšanās spēkā (“pamatregula pirms grozījuma”) (15).

14

15

| (18) | Attiecībā uz Clark un Puma importu no ĶTR Komisija vispirms novērtēja visus TER pieprasījumus un IR pieprasījumus, ko sākotnējā izmeklēšanā iesnieguši attiecīgie neatlasītie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Clark un Puma importu no ĶTR Komisija vispirms novērtēja visus TER pieprasījumus un IR pieprasījumus, ko sākotnējā izmeklēšanā iesnieguši attiecīgie neatlasītie ražotāji eksportētāji.

Clark

Puma

| (19) | Attiecībā uz Timberland importu no ĶTR lietā C-571/14 tika identificēti divi piegādātāji no ĶTR. Viens no tiem, Zhongshan Pou Yuen, sākotnējā izmeklēšanā tika atlasīts, un tādējādi sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz šo piegādātāju nekādas nelikumības nav notikušas. Otrs piegādātājs, General Shoes Limited, tika nepareizi uzskatīts par Ķīnas piegādātāju, lai gan uzņēmums dibināts Vjetnamā. Kā minēts 150. apsvērumā, to vēlāk apstrīdēja Eiropas Sporta preču nozares federācija (“FESI”), kura apgalvoja, ka General Shoes Ltd tomēr ir Ķīnas piegādātājs. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Timberland importu no ĶTR lietā C-571/14 tika identificēti divi piegādātāji no ĶTR. Viens no tiem, Zhongshan Pou Yuen, sākotnējā izmeklēšanā tika atlasīts, un tādējādi sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz šo piegādātāju nekādas nelikumības nav notikušas. Otrs piegādātājs, General Shoes Limited, tika nepareizi uzskatīts par Ķīnas piegādātāju, lai gan uzņēmums dibināts Vjetnamā. Kā minēts 150. apsvērumā, to vēlāk apstrīdēja Eiropas Sporta preču nozares federācija (“FESI”), kura apgalvoja, ka General Shoes Ltd tomēr ir Ķīnas piegādātājs.

Timberland

Zhongshan Pou Yuen

General Shoes Limited

FESI

General Shoes Ltd

| (20) | Attiecībā uz Puma, Clark un Timberland importu no Vjetnamas Komisija pašlaik veic novērtējumu par TER un IR pieprasījumiem, ko sākotnējā izmeklēšanā ir iesnieguši attiecīgie neatlasītie ražotāji eksportētāji. Šī izmeklēšana vēl nav beigusies. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz Puma, Clark un Timberland importu no Vjetnamas Komisija pašlaik veic novērtējumu par TER un IR pieprasījumiem, ko sākotnējā izmeklēšanā ir iesnieguši attiecīgie neatlasītie ražotāji eksportētāji. Šī izmeklēšana vēl nav beigusies.

Puma

Clark

Timberland

B.   TIESAS SPRIEDUMU APVIENOTAJĀS LIETĀS C-659/13 UN C-34/14 PAR IMPORTU NO ĶTR ĪSTENOŠANA

TIESAS SPRIEDUMU APVIENOTAJĀS LIETĀS C-659/13 UN C-34/14 PAR IMPORTU NO ĶTR ĪSTENOŠANA

| (21) | Komisijai ir iespēja labot tos apstrīdētās regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, vienlaikus atstājot negrozītas tās novērtējuma daļas, kuras spriedums (16) neietekmē. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai ir iespēja labot tos apstrīdētās regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, vienlaikus atstājot negrozītas tās novērtējuma daļas, kuras spriedums (16) neietekmē.

16

| (22) | Šīs regulas mērķis ir izlabot tos apstrīdētās regulas aspektus, par kuriem tika konstatēts, ka tie neatbilst pamatregulai, un kuri tādējādi tika paziņoti par spēkā neesošiem attiecībā uz attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(22)

Šīs regulas mērķis ir izlabot tos apstrīdētās regulas aspektus, par kuriem tika konstatēts, ka tie neatbilst pamatregulai, un kuri tādējādi tika paziņoti par spēkā neesošiem attiecībā uz attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

| (23) | Visi pārējie secinājumi, kas ietverti apstrīdētajā regulā un ko Tiesa nepaziņoja par spēkā neesošiem, paliek spēkā esoši un ar šo tiek iestrādāti šajā regulā. |
| --- | --- |

(23)

Visi pārējie secinājumi, kas ietverti apstrīdētajā regulā un ko Tiesa nepaziņoja par spēkā neesošiem, paliek spēkā esoši un ar šo tiek iestrādāti šajā regulā.

| (24) | Tāpēc turpmākie apsvērumi attiecas tikai uz jauno novērtējumu, kas nepieciešams spriedumu izpildei. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc turpmākie apsvērumi attiecas tikai uz jauno novērtējumu, kas nepieciešams spriedumu izpildei.

| (25) | Komisija ir izvērtējusi, vai Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri piegādāja ražojumus uzņēmumiem Clark un Puma, kas minētajā izmeklēšanā iesniedza TER un/vai IR pieprasījumu, laikposmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam bija darbojušies gandrīz pilnīgas TER un IR apstākļos. Šīs konstatācijas nolūks ir noskaidrot, kādā apmērā abiem attiecīgajiem importētājiem ir tiesības saņemt atpakaļ antidempinga maksājumu, kas samaksāts attiecībā uz antidempinga maksājumiem, kuri samaksāti par viņu Ķīnas piegādātāju – TER un/vai IR pieprasītāju – eksportu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija ir izvērtējusi, vai Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri piegādāja ražojumus uzņēmumiem Clark un Puma, kas minētajā izmeklēšanā iesniedza TER un/vai IR pieprasījumu, laikposmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam bija darbojušies gandrīz pilnīgas TER un IR apstākļos. Šīs konstatācijas nolūks ir noskaidrot, kādā apmērā abiem attiecīgajiem importētājiem ir tiesības saņemt atpakaļ antidempinga maksājumu, kas samaksāts attiecībā uz antidempinga maksājumiem, kuri samaksāti par viņu Ķīnas piegādātāju – TER un/vai IR pieprasītāju – eksportu.

Clark

Puma

| (26) | Ja analīze atklātu, ka TER bija jāpiešķir Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuru eksportam tika noteikts kāda no abiem attiecīgajiem importētājiem samaksātais antidempinga maksājums, tad maksājuma atmaksa būtu ierobežota līdz summai, kas atbilst starpībai starp samaksāto nodokli, konkrēti, 16,5 %, un maksājumu, kas noteikts vienīgajam izlasē iekļautajam eksportētājam uzņēmumam ar TER, proti, Golden Step, konkrēti, 9,7 %. |
| --- | --- |

(26)

Ja analīze atklātu, ka TER bija jāpiešķir Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuru eksportam tika noteikts kāda no abiem attiecīgajiem importētājiem samaksātais antidempinga maksājums, tad maksājuma atmaksa būtu ierobežota līdz summai, kas atbilst starpībai starp samaksāto nodokli, konkrēti, 16,5 %, un maksājumu, kas noteikts vienīgajam izlasē iekļautajam eksportētājam uzņēmumam ar TER, proti, Golden Step, konkrēti, 9,7 %.

Golden Step

| (27) | Ja analīze atklātu, ka IR būtu piešķirams tam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kura TER pieteikums tika noraidīts un uz kura eksportu attiecās antidempinga maksājums, kuru maksāja kāds no abiem attiecīgajiem importētājiem, tad attiecīgajam ražotājam eksportētājam būtu jāpiešķir individuāla maksājuma likme un maksājumu atmaksa attiektos vien uz summu, kas atbilst starpībai starp samaksāto maksājumu summu un konkrētajam ražotājam eksportētājam aprēķināto individuālo maksājumu, ja tāds tiktu aprēķināts. |
| --- | --- |

(27)

Ja analīze atklātu, ka IR būtu piešķirams tam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kura TER pieteikums tika noraidīts un uz kura eksportu attiecās antidempinga maksājums, kuru maksāja kāds no abiem attiecīgajiem importētājiem, tad attiecīgajam ražotājam eksportētājam būtu jāpiešķir individuāla maksājuma likme un maksājumu atmaksa attiektos vien uz summu, kas atbilst starpībai starp samaksāto maksājumu summu un konkrētajam ražotājam eksportētājam aprēķināto individuālo maksājumu, ja tāds tiktu aprēķināts.

| (28) | Savukārt, ja šādu TER un IR pieprasījumu analīze atklātu, ka gan TER, gan IR būtu jānoraida, tad antidempinga maksājumu atmaksu piešķirt nevarētu. |
| --- | --- |

(28)

Savukārt, ja šādu TER un IR pieprasījumu analīze atklātu, ka gan TER, gan IR būtu jānoraida, tad antidempinga maksājumu atmaksu piešķirt nevarētu.

| (29) | Kā paskaidrots 12. apsvērumā, Tiesa atcēla apstrīdēto regulu un Regulu (ES) Nr. 1294/2009 cita starpā attiecībā uz konkrētu apavu eksportu, ko trīspadsmit attiecīgie Ķīnas ražotāji eksportētāji, proti, Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd, Win Profile Industries Ltd (“attiecīgie ražotāji eksportētāji”), eksportēja uz Savienību un ko importēja Clark un Puma, ciktāl Komisija neizvērtēja cita starpā ĶTR ražotāju eksportētāju iesniegtos TER un IR pieprasījumus. |
| --- | --- |

(29)

Kā paskaidrots 12. apsvērumā, Tiesa atcēla apstrīdēto regulu un Regulu (ES) Nr. 1294/2009 cita starpā attiecībā uz konkrētu apavu eksportu, ko trīspadsmit attiecīgie Ķīnas ražotāji eksportētāji, proti, Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd, Win Profile Industries Ltd (“attiecīgie ražotāji eksportētāji”), eksportēja uz Savienību un ko importēja Clark un Puma, ciktāl Komisija neizvērtēja cita starpā ĶTR ražotāju eksportētāju iesniegtos TER un IR pieprasījumus.

Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg

DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd

Dongguan Stella Footwear Co Ltd

Dongguan Taiway Sports Goods Limited

Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co

Jianle Footwear Industrial

Sihui Kingo Rubber Shoes Factory

Synfort Shoes Co. Ltd

Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd

Wei Hao Shoe Co. Ltd

Wei Hua Shoe Co. Ltd

Win Profile Industries Ltd

Clark

Puma

| (30) | Tāpēc Komisija vispirms ir izvērtējusi minēto trīspadsmit ražotāju eksportētāju TER un IR pieprasījumus, lai noteiktu viņu eksportam piemērojamo maksājuma likmi. Novērtējums liecināja, ka iesniegtā informācija nebija pietiekama, lai pierādītu, ka attiecīgie ražotāji eksportētāji darbojušies tirgus ekonomikas apstākļos vai ka tiem ir tiesības uz individuālu režīmu (skatīt sīkāku paskaidrojumu 32. un turpmākajos apsvērumos). |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc Komisija vispirms ir izvērtējusi minēto trīspadsmit ražotāju eksportētāju TER un IR pieprasījumus, lai noteiktu viņu eksportam piemērojamo maksājuma likmi. Novērtējums liecināja, ka iesniegtā informācija nebija pietiekama, lai pierādītu, ka attiecīgie ražotāji eksportētāji darbojušies tirgus ekonomikas apstākļos vai ka tiem ir tiesības uz individuālu režīmu (skatīt sīkāku paskaidrojumu 32. un turpmākajos apsvērumos).

1.   TER pieprasījumu novērtējums

TER pieprasījumu novērtējums

| (31) | Jāuzsver, ka pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas iegūt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā ziņā 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā ir noteikts, ka šāda ražotāja iesniegtajā prasībā jābūt pietiekamiem pierādījumiem, kā noteikts šajā tiesību normā, par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecīgi Savienības iestādēm nav jāpierāda, ka ražotājs neatbilst noteiktajiem šā statusa atzīšanas nosacījumiem. Gluži pretēji – Savienības iestādēm ir jāizvērtē, vai attiecīgā ražotāja iesniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu, ka ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā noteiktie kritēriji, lai ražotājam piešķirtu TER, un Savienības tiesām ir jāpārbauda, vai šajā vērtējumā nav pieļauta acīmredzama kļūda (sprieduma lietā C-249/10 P 32. punkts un sprieduma lietā C-247/10 P 24. punkts). |
| --- | --- |

(31)

Jāuzsver, ka pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas iegūt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā ziņā 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā ir noteikts, ka šāda ražotāja iesniegtajā prasībā jābūt pietiekamiem pierādījumiem, kā noteikts šajā tiesību normā, par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecīgi Savienības iestādēm nav jāpierāda, ka ražotājs neatbilst noteiktajiem šā statusa atzīšanas nosacījumiem. Gluži pretēji – Savienības iestādēm ir jāizvērtē, vai attiecīgā ražotāja iesniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu, ka ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā noteiktie kritēriji, lai ražotājam piešķirtu TER, un Savienības tiesām ir jāpārbauda, vai šajā vērtējumā nav pieļauta acīmredzama kļūda (sprieduma lietā C-249/10 P 32. punkts un sprieduma lietā C-247/10 P 24. punkts).

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, lai ražotājam eksportētājam varētu piešķirt TER, ir jābūt ievērotiem visiem pieciem šajā pantā uzskaitītajiem kritērijiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ar vismaz viena kritērija neievērošanu ir pietiekami, lai noraidītu TER pieprasījumu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, lai ražotājam eksportētājam varētu piešķirt TER, ir jābūt ievērotiem visiem pieciem šajā pantā uzskaitītajiem kritērijiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ar vismaz viena kritērija neievērošanu ir pietiekami, lai noraidītu TER pieprasījumu.

| (33) | Neviens no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nespēja pierādīt atbilstību 1. kritērijam (Uzņēmējdarbības lēmumi) un 3. kritērijam (Aktīvi un “Pārnešana”). Konkrētāk, attiecībā uz 1. kritēriju attiecīgie ražotāji eksportētāji neiesniedza būtisku un pilnīgu informāciju (piemēram, pierādījumus par uzņēmuma struktūru un kapitālu, pierādījumus par pārdošanas apjomu vietējā tirgū, pierādījumus par darbinieku atalgojumu utt.), lai pierādītu, ka viņu uzņēmējdarbības lēmumi tikuši pieņemti saskaņā ar tirgus signāliem bez valsts nozīmīgas iejaukšanās. Attiecībā uz 3. kritēriju attiecīgie ražotāji eksportētāji arī neiesniedza būtisku un pilnīgu informāciju (piemēram, pierādījumus par uzņēmuma īpašumā esošajiem aktīviem un par zemes izmantošanas tiesībām), lai pierādītu, ka nav pārnesti izkropļojumi no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomikas sistēma. |
| --- | --- |

(33)

Neviens no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nespēja pierādīt atbilstību 1. kritērijam (Uzņēmējdarbības lēmumi) un 3. kritērijam (Aktīvi un “Pārnešana”). Konkrētāk, attiecībā uz 1. kritēriju attiecīgie ražotāji eksportētāji neiesniedza būtisku un pilnīgu informāciju (piemēram, pierādījumus par uzņēmuma struktūru un kapitālu, pierādījumus par pārdošanas apjomu vietējā tirgū, pierādījumus par darbinieku atalgojumu utt.), lai pierādītu, ka viņu uzņēmējdarbības lēmumi tikuši pieņemti saskaņā ar tirgus signāliem bez valsts nozīmīgas iejaukšanās. Attiecībā uz 3. kritēriju attiecīgie ražotāji eksportētāji arī neiesniedza būtisku un pilnīgu informāciju (piemēram, pierādījumus par uzņēmuma īpašumā esošajiem aktīviem un par zemes izmantošanas tiesībām), lai pierādītu, ka nav pārnesti izkropļojumi no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomikas sistēma.

| (34) | Turklāt attiecībā uz 2. kritēriju (Grāmatvedība) četri uzņēmumi (A, I, K un M) neatbilda šim kritērijam, jo tie neiesniedza skaidru savu pamata grāmatvedības uzskaites kopumu. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt attiecībā uz 2. kritēriju (Grāmatvedība) četri uzņēmumi (A, I, K un M) neatbilda šim kritērijam, jo tie neiesniedza skaidru savu pamata grāmatvedības uzskaites kopumu.

| (35) | Attiecībā uz atlikušajiem deviņiem uzņēmumiem (B, C, D, E, F, G, H, J un L) 2. kritērijs (Grāmatvedība) netika izvērtēts 32. apsvērumā izklāstītā iemesla dēļ. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz atlikušajiem deviņiem uzņēmumiem (B, C, D, E, F, G, H, J un L) 2. kritērijs (Grāmatvedība) netika izvērtēts 32. apsvērumā izklāstītā iemesla dēļ.

| (36) | Tā paša iemesla dēļ, kas izklāstīts 22. apsvērumā, par nevienu no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem netika izvērtēts 4. kritērijs (Tiesību akti bankrota un īpašumtiesību jomā) un 5. kritērijs (Valūtas kursu pārrēķins). |
| --- | --- |

(36)

Tā paša iemesla dēļ, kas izklāstīts 22. apsvērumā, par nevienu no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem netika izvērtēts 4. kritērijs (Tiesību akti bankrota un īpašumtiesību jomā) un 5. kritērijs (Valūtas kursu pārrēķins).

| (37) | Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka TER nebūtu jāpiešķir nevienam no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, un attiecīgi informēja attiecīgos ražotājus eksportētājus, kurus aicināja iesniegt piezīmes. Ne no viena no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(37)

Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka TER nebūtu jāpiešķir nevienam no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, un attiecīgi informēja attiecīgos ražotājus eksportētājus, kurus aicināja iesniegt piezīmes. Ne no viena no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piezīmes netika saņemtas.

| (38) | Tādējādi neviens no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos nosacījumus, un tāpēc TER tiem visiem tiek atteikts. |
| --- | --- |

(38)

Tādējādi neviens no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos nosacījumus, un tāpēc TER tiem visiem tiek atteikts.

| (39) | Jāatgādina, ka Tiesa ir lēmusi, ka tad, ja Savienības iestādes konstatē, ka attiecīgie ražotāji eksportētāji ir darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tiem būtu bijis jāpiemēro tāda pati likme, kādu piemēro atlasītam uzņēmumam ar TER (17). |
| --- | --- |

(39)

Jāatgādina, ka Tiesa ir lēmusi, ka tad, ja Savienības iestādes konstatē, ka attiecīgie ražotāji eksportētāji ir darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tiem būtu bijis jāpiemēro tāda pati likme, kādu piemēro atlasītam uzņēmumam ar TER (17).

17

| (40) | Tomēr, tā kā atsāktās izmeklēšanas secinājumu rezultātā ir noraidīti visu attiecīgo ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi, nevienam no viņiem nebūtu jāpiemēro tā individuālā maksājuma likme, ko piemēro atlasītam uzņēmumam ar TER. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr, tā kā atsāktās izmeklēšanas secinājumu rezultātā ir noraidīti visu attiecīgo ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi, nevienam no viņiem nebūtu jāpiemēro tā individuālā maksājuma likme, ko piemēro atlasītam uzņēmumam ar TER.

2.   IT pieprasījumu novērtējums

IT pieprasījumu novērtējums

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu (redakcijā pirms grozījumiem), ja piemēro tās pašas regulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālu maksājumu tomēr var noteikt tādiem eksportētājiem, kuri pierāda atbilstību visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā (pirms grozījumiem) noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu (redakcijā pirms grozījumiem), ja piemēro tās pašas regulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālu maksājumu tomēr var noteikt tādiem eksportētājiem, kuri pierāda atbilstību visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā (pirms grozījumiem) noteiktajiem kritērijiem.

| (42) | Kā minēts 31. apsvērumā, nepieciešams uzsvērt to, ka pierādīšanas pienākums ir tam ražotājam, kurš vēlas pieprasīt IT režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu (redakcijā pirms grozījumiem). Šim nolūkam 9. panta 5. punkts nosaka, ka pieprasījumam jābūt pienācīgi pamatotam. Tātad Savienības iestādēm nav pienākuma pierādīt to, ka ražotājs eksportētājs neatbilst nosacījumiem, kas noteikti šāda statusa atzīšanai. Savienības iestādēm, savukārt, ir jāizvērtē, vai attiecīgā eksportētāja iesniegtie pierādījumi pietiekamā mērā pierāda to, ka pamatregulas 9. panta 5. punktā (pirms grozījumiem) noteiktie kritēriji ir izpildīti, lai piešķirtu IR. |
| --- | --- |

(42)

Kā minēts 31. apsvērumā, nepieciešams uzsvērt to, ka pierādīšanas pienākums ir tam ražotājam, kurš vēlas pieprasīt IT režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu (redakcijā pirms grozījumiem). Šim nolūkam 9. panta 5. punkts nosaka, ka pieprasījumam jābūt pienācīgi pamatotam. Tātad Savienības iestādēm nav pienākuma pierādīt to, ka ražotājs eksportētājs neatbilst nosacījumiem, kas noteikti šāda statusa atzīšanai. Savienības iestādēm, savukārt, ir jāizvērtē, vai attiecīgā eksportētāja iesniegtie pierādījumi pietiekamā mērā pierāda to, ka pamatregulas 9. panta 5. punktā (pirms grozījumiem) noteiktie kritēriji ir izpildīti, lai piešķirtu IR.

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu (redakcijā pirms grozījumiem) eksportētājiem pienācīgi pamatotā pieprasījumā būtu jāpierāda, ka ir izpildīti visi pieci kritēriji, kas ļauj tiem piešķirt IR. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu (redakcijā pirms grozījumiem) eksportētājiem pienācīgi pamatotā pieprasījumā būtu jāpierāda, ka ir izpildīti visi pieci kritēriji, kas ļauj tiem piešķirt IR.

| (44) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pat viena kritērija neizpilde jau ir iemesls IR pieprasījuma noraidīšanai. |
| --- | --- |

(44)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pat viena kritērija neizpilde jau ir iemesls IR pieprasījuma noraidīšanai.

| (45) | Pieci kritēriji ir šādi:






  a) | eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem; |
| --- | --- | --- |

(45)

Pieci kritēriji ir šādi:

a)

eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem;

| b) | eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti; |
| --- | --- |

b)

eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;

| c) | vairākums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās; |
| --- | --- |

c)

vairākums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās;

| d) | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; kā arī |
| --- | --- |

d)

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; kā arī

| e) | valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

e)

valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (46) | Visi trīspadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī IR gadījumā, ja TER tiem netiktu piešķirts. |
| --- | --- |

(46)

Visi trīspadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī IR gadījumā, ja TER tiem netiktu piešķirts.

| (47) | Lielākā daļa no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumi A, B, C, D, E, G, H, I, J, K, L, M) nespēja pierādīt atbilstību 2. kritērijam (brīvi noteikti eksporta pārdevumi un cenas). Konkrētāk, dažu no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumi E, G, H, J, K, L) statūtos bija noteikts produkcijas ierobežojums un tādējādi tie nevarēja pierādīt, ka darījumdarbības lēmumi tiek pieņemti, piemēram, eksporta apjomi tiek noteikti, reaģējot uz tirgus signāliem, kas atspoguļo pieprasījumu un piedāvājumu. Citi (uzņēmumi A, B, M) nepārdeva iekšzemes tirgū un nesniedza sīkākus paskaidrojumus, un tādējādi nepierādīja, ka par iemeslu nav bijusi valsts iejaukšanās. Atlikušie ražotāji eksportētāji (C, D, I) neiesniedza būtisku un pilnīgu dokumentāciju un tādējādi nepierādīja atbilstību 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(47)

Lielākā daļa no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumi A, B, C, D, E, G, H, I, J, K, L, M) nespēja pierādīt atbilstību 2. kritērijam (brīvi noteikti eksporta pārdevumi un cenas). Konkrētāk, dažu no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumi E, G, H, J, K, L) statūtos bija noteikts produkcijas ierobežojums un tādējādi tie nevarēja pierādīt, ka darījumdarbības lēmumi tiek pieņemti, piemēram, eksporta apjomi tiek noteikti, reaģējot uz tirgus signāliem, kas atspoguļo pieprasījumu un piedāvājumu. Citi (uzņēmumi A, B, M) nepārdeva iekšzemes tirgū un nesniedza sīkākus paskaidrojumus, un tādējādi nepierādīja, ka par iemeslu nav bijusi valsts iejaukšanās. Atlikušie ražotāji eksportētāji (C, D, I) neiesniedza būtisku un pilnīgu dokumentāciju un tādējādi nepierādīja atbilstību 2. kritērijam.

| (48) | Attiecībā uz 3. kritēriju (uzņēmuma galvenā vadība un kapitāla daļas ir neatkarīgas no valsts iejaukšanās), desmit Ķīnas ražotāji eksportētāji (uzņēmumi B, E, F, G, H, I, J, K, L, M) neiesniedza būtisku un pilnīgu dokumentāciju (jo īpaši attiecībā uz to, kā uzņēmums ieguvis aktīvus, kurš ir aktīvu īpašnieks un zemes izmantošanas tiesībām u. c.), un tādējādi nepierādīja, ka valsts iejaukšanās nav notikusi, un tādējādi tie nepierādīja atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz 3. kritēriju (uzņēmuma galvenā vadība un kapitāla daļas ir neatkarīgas no valsts iejaukšanās), desmit Ķīnas ražotāji eksportētāji (uzņēmumi B, E, F, G, H, I, J, K, L, M) neiesniedza būtisku un pilnīgu dokumentāciju (jo īpaši attiecībā uz to, kā uzņēmums ieguvis aktīvus, kurš ir aktīvu īpašnieks un zemes izmantošanas tiesībām u. c.), un tādējādi nepierādīja, ka valsts iejaukšanās nav notikusi, un tādējādi tie nepierādīja atbilstību šim kritērijam.

| (49) | Turklāt viens ražotājs eksportētājs (uzņēmums C) nepierādīja atbilstību 1. kritērijam (kapitāla repatriācija), jo izmeklēšanā tika atklāti kapitāla repatriācijas ierobežojumi, kuru iemesls bija valsts iejaukšanās. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs (uzņēmums C) nevarēja pierādīt atbilstību 5. kritērijam (valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu), jo netika sniegta informācija par diviem saistītajiem uzņēmumiem, kas atrodas Ķīnā, un tādējādi tūka būtiska dokumentācija, lai pierādītu atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt viens ražotājs eksportētājs (uzņēmums C) nepierādīja atbilstību 1. kritērijam (kapitāla repatriācija), jo izmeklēšanā tika atklāti kapitāla repatriācijas ierobežojumi, kuru iemesls bija valsts iejaukšanās. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs (uzņēmums C) nevarēja pierādīt atbilstību 5. kritērijam (valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu), jo netika sniegta informācija par diviem saistītajiem uzņēmumiem, kas atrodas Ķīnā, un tādējādi tūka būtiska dokumentācija, lai pierādītu atbilstību šim kritērijam.

| (50) | Tādējādi neviens no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neizpildīja pamatregulas 9. panta 5. punktā (redakcijā pirms grozījumiem) noteiktos kritērijus, un IR nevienam no viņiem netika piešķirts. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi neviens no trīspadsmit attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neizpildīja pamatregulas 9. panta 5. punktā (redakcijā pirms grozījumiem) noteiktos kritērijus, un IR nevienam no viņiem netika piešķirts.

| (51) | Tāpēc minētajiem ražotājiem eksportētājiem Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 piemērošanas laikposmā būtu jāuzliek atlikušais antidempinga maksājums, kādu piemēro ĶTR. Minētās regulas piemērošanas laikposms sākotnēji bija no 2006. gada 7. oktobra līdz 2008. gada 7. oktobrim. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas uzsākšanas šo laikposmu 2009. gada 30. decembrī pagarināja līdz 2011. gada 31. martam. Spriedumos konstatētā nelikumība ir tāda, ka Savienības iestādes nenoskaidroja, vai attiecībā uz tiem ražojumiem, ko ražo attiecīgie ražotāji eksportētāji, būtu jāuzliek atlikušais maksājums vai individuālais maksājums, kādu piemēro atlasītajam uzņēmumam ar TER. |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc minētajiem ražotājiem eksportētājiem Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 piemērošanas laikposmā būtu jāuzliek atlikušais antidempinga maksājums, kādu piemēro ĶTR. Minētās regulas piemērošanas laikposms sākotnēji bija no 2006. gada 7. oktobra līdz 2008. gada 7. oktobrim. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas uzsākšanas šo laikposmu 2009. gada 30. decembrī pagarināja līdz 2011. gada 31. martam. Spriedumos konstatētā nelikumība ir tāda, ka Savienības iestādes nenoskaidroja, vai attiecībā uz tiem ražojumiem, ko ražo attiecīgie ražotāji eksportētāji, būtu jāuzliek atlikušais maksājums vai individuālais maksājums, kādu piemēro atlasītajam uzņēmumam ar TER.

| (52) | Pamatojoties uz Tiesas konstatēto nelikumību, nav juridiska pamatojuma atbrīvot attiecīgo ražotāju eksportētāju ražotos ražojumus no jebkādu antidempinga maksājumu samaksas. Tāpēc jaunajā aktā, ar ko novērš Tiesas konstatēto nelikumību, atkārtoti jānovērtē tikai piemērojamā antidempinga maksājuma likme, nevis paši antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz Tiesas konstatēto nelikumību, nav juridiska pamatojuma atbrīvot attiecīgo ražotāju eksportētāju ražotos ražojumus no jebkādu antidempinga maksājumu samaksas. Tāpēc jaunajā aktā, ar ko novērš Tiesas konstatēto nelikumību, atkārtoti jānovērtē tikai piemērojamā antidempinga maksājuma likme, nevis paši antidempinga pasākumi.

| (53) | Tā kā ir secināts, ka atlikušais maksājums atkārtoti būtu jāuzliek attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem ar tādu likmi, kādu sākotnēji noteica ar apstrīdēto regulu un Regulu (ES) Nr. 1294/2009, tad nav nepieciešams izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2008. Minētā regula paliek spēkā. |
| --- | --- |

(53)

Tā kā ir secināts, ka atlikušais maksājums atkārtoti būtu jāuzliek attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem ar tādu likmi, kādu sākotnēji noteica ar apstrīdēto regulu un Regulu (ES) Nr. 1294/2009, tad nav nepieciešams izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2008. Minētā regula paliek spēkā.

C.   IEINTERESĒTO PUŠU PIEZĪMES PĒC INFORMĀCIJAS IZPAUŠANAS

IEINTERESĒTO PUŠU PIEZĪMES PĒC INFORMĀCIJAS IZPAUŠANAS

| (54) | Iepriekš minētie konstatējumi un secinājumi tika izpausti ieinteresētajām pusēm, kurām tika noteikts termiņš piezīmju izteikšanai. FESI, kas pārstāv importētājus, ieskaitot Puma un Timberland, Clark, vēl viens importētājs un viens ražotājs eksportētājs, uz kura TER/IR pieprasījumu neattiecās pašreizējā īstenošana, pieteicās un iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(54)

Iepriekš minētie konstatējumi un secinājumi tika izpausti ieinteresētajām pusēm, kurām tika noteikts termiņš piezīmju izteikšanai. FESI, kas pārstāv importētājus, ieskaitot Puma un Timberland, Clark, vēl viens importētājs un viens ražotājs eksportētājs, uz kura TER/IR pieprasījumu neattiecās pašreizējā īstenošana, pieteicās un iesniedza piezīmes.

FESI

Puma

Timberland

Clark

Iespējamie procedūras pārkāpumi

Iespējamie procedūras pārkāpumi

| (55) | FESI un viens importētājs apgalvoja, ka pašreizējā īstenošanā bijušas vairākas procesuālas kļūdas. Viņi norādīja, ka attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi jau ir pārbaudīti un izpausti pirms Tiesas sprieduma apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE, t. i., 2015. gada 3. decembrī, kā arī uz Komisijas nodomu atkārtoti noteikt galīgo antidempinga maksājumu apavu importam 16,5 % apmērā. Tāpēc šie novērtējumi būtu veikti bez juridiska pamata un ir apsteiguši gaidāmo Tiesas spriedumu. |
| --- | --- |

(55)

FESI un viens importētājs apgalvoja, ka pašreizējā īstenošanā bijušas vairākas procesuālas kļūdas. Viņi norādīja, ka attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi jau ir pārbaudīti un izpausti pirms Tiesas sprieduma apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE, t. i., 2015. gada 3. decembrī, kā arī uz Komisijas nodomu atkārtoti noteikt galīgo antidempinga maksājumu apavu importam 16,5 % apmērā. Tāpēc šie novērtējumi būtu veikti bez juridiska pamata un ir apsteiguši gaidāmo Tiesas spriedumu.

FESI

C & J Clark International Limited

Puma SE

| (56) | Komisija nepiekrīt iepriekš minētajam apgalvojumam, jo tā tikai gatavojās varbūt nākotnē pieņemama sprieduma īstenošanai. Šādas gatavošanās nolūks bija nodrošināt labu pārvaldību šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, netiek apstrīdēts, ka Komisijai būtu bijis jāizskata TER/IR pieprasījumi. Vienīgais neizskatītais jautājums, par kuru tajā laikā joprojām notika tiesvedība, bija tas, vai tādi nesaistīti importētāji kā Clark, Puma un Timberland var balstīties uz minēto nelikumību. Izdarot šādu izvēli starp divām iespējām – “jā” vai “nē” –, Komisija varēja izcili sagatavoties gadījumam, ja par šo jautājumu tiktu pieņemts nelabvēlīgs spriedums. Otrkārt, ātra īstenošana bija nepieciešama, lai valstu muitas dienesti varētu ātri izskatīt vēl neizskatītos atmaksas pieprasījumus un lai nodrošinātu tiesisko noteiktību visiem uzņēmējiem. Jebkāda ietekme uz Tiesas spriedumu bija izslēgta, jo minētais spriedums attiecās uz atšķirīgu prasības priekšmetu (proti, vai importētāji var balstīties uz to, ka ražotājiem eksportētājiem ir piešķirtas tiesības uz viņu TER/IR pieprasījumu novērtēšanu). |
| --- | --- |

(56)

Komisija nepiekrīt iepriekš minētajam apgalvojumam, jo tā tikai gatavojās varbūt nākotnē pieņemama sprieduma īstenošanai. Šādas gatavošanās nolūks bija nodrošināt labu pārvaldību šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, netiek apstrīdēts, ka Komisijai būtu bijis jāizskata TER/IR pieprasījumi. Vienīgais neizskatītais jautājums, par kuru tajā laikā joprojām notika tiesvedība, bija tas, vai tādi nesaistīti importētāji kā Clark, Puma un Timberland var balstīties uz minēto nelikumību. Izdarot šādu izvēli starp divām iespējām – “jā” vai “nē” –, Komisija varēja izcili sagatavoties gadījumam, ja par šo jautājumu tiktu pieņemts nelabvēlīgs spriedums. Otrkārt, ātra īstenošana bija nepieciešama, lai valstu muitas dienesti varētu ātri izskatīt vēl neizskatītos atmaksas pieprasījumus un lai nodrošinātu tiesisko noteiktību visiem uzņēmējiem. Jebkāda ietekme uz Tiesas spriedumu bija izslēgta, jo minētais spriedums attiecās uz atšķirīgu prasības priekšmetu (proti, vai importētāji var balstīties uz to, ka ražotājiem eksportētājiem ir piešķirtas tiesības uz viņu TER/IR pieprasījumu novērtēšanu).

Clark

Puma

Timberland

| (57) | Šīs puses arī apgalvoja, ka paziņojums par spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 C&J Clark International Limited un Puma SE, kas vēlāk publicēts 2016. gada 17. martā (18), nevarētu novērst iepriekš minētās procesuālās kļūdas, jo tas nenodrošināja ieinteresētajām pusēm reālu iespēju izmantot tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(57)

Šīs puses arī apgalvoja, ka paziņojums par spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 C&J Clark International Limited un Puma SE, kas vēlāk publicēts 2016. gada 17. martā (18), nevarētu novērst iepriekš minētās procesuālās kļūdas, jo tas nenodrošināja ieinteresētajām pusēm reālu iespēju izmantot tiesības uz aizstāvību.

C&J Clark International Limited

Puma SE

18

| (58) | Turklāt vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka vajadzēja tām piešķirt piekļuvi visiem sākotnējās izmeklēšanas lietas materiāliem un ka izpaušanas dokumentā nevajadzēja anonimizēt attiecīgo ražotāju eksportētāju nosaukumus. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka vajadzēja tām piešķirt piekļuvi visiem sākotnējās izmeklēšanas lietas materiāliem un ka izpaušanas dokumentā nevajadzēja anonimizēt attiecīgo ražotāju eksportētāju nosaukumus.

| (59) | Secinājumos šīs puses apgalvoja, ka, pamatojoties uz iepriekš minētajām procesuālajām kļūdām, Komisija ir pārkāpusi ES tiesisko pamatregulējumu un tādējādi ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras. |
| --- | --- |

(59)

Secinājumos šīs puses apgalvoja, ka, pamatojoties uz iepriekš minētajām procesuālajām kļūdām, Komisija ir pārkāpusi ES tiesisko pamatregulējumu un tādējādi ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras.

| (60) | Cita puse apšaubīja saistību starp 55. apsvērumā minēto informācijas izpaušanu un jaunāko informācijas izpaušanu, kas nosūtīta 2016. gada 20. maijā, un pieprasīja paskaidrojumus par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(60)

Cita puse apšaubīja saistību starp 55. apsvērumā minēto informācijas izpaušanu un jaunāko informācijas izpaušanu, kas nosūtīta 2016. gada 20. maijā, un pieprasīja paskaidrojumus par šo jautājumu.

| (61) | Paziņojums par sprieduma īstenošanu tika publicēts, lai palielinātu pārredzamību, saskaņā ar Komisijas politiku par pārredzamību tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās un tādēļ, ka to prasīja uzklausīšanas amatpersona pēc vienas no pusēm uzklausīšanas, kura uzdeva šo jautājumu. Komisija joprojām uzskata, ka minētā publicēšana, stingri ņemot, nebija prasīta tiesību aktos. Katrā ziņā, pat ja tā būtu bijusi nepieciešama, kas tā nebija, lai nodrošinātu tiesību aktos paredzēto kārtību un tiesības tikt uzklausītam, minētās prasības ir izpildītas ar publicēšanu un ar to, ka visām pusēm bija dota iespēja izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(61)

Paziņojums par sprieduma īstenošanu tika publicēts, lai palielinātu pārredzamību, saskaņā ar Komisijas politiku par pārredzamību tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās un tādēļ, ka to prasīja uzklausīšanas amatpersona pēc vienas no pusēm uzklausīšanas, kura uzdeva šo jautājumu. Komisija joprojām uzskata, ka minētā publicēšana, stingri ņemot, nebija prasīta tiesību aktos. Katrā ziņā, pat ja tā būtu bijusi nepieciešama, kas tā nebija, lai nodrošinātu tiesību aktos paredzēto kārtību un tiesības tikt uzklausītam, minētās prasības ir izpildītas ar publicēšanu un ar to, ka visām pusēm bija dota iespēja izteikt piezīmes.

| (62) | Piekļuve visiem sākotnējās izmeklēšanas lietas materiāliem ir piešķirta, lai gan Komisijai nav skaidrs, kā jebkura cita informācija, izņemot attiecīgo ražotāju eksportētāju TER/IR pieprasījumus, varētu attiekties uz pašreiz izskatāmo lietu. Ražotāju eksportētāju nosaukumus anonimizēšana bija nepieciešama, lai nodrošinātu konfidenciālu komercdatu aizsardzību. Tomēr pēc importējošo ieinteresēto pušu pieprasījuma tās tika informētas par to, kuri no importētājiem ir viņu importētāji. |
| --- | --- |

(62)

Piekļuve visiem sākotnējās izmeklēšanas lietas materiāliem ir piešķirta, lai gan Komisijai nav skaidrs, kā jebkura cita informācija, izņemot attiecīgo ražotāju eksportētāju TER/IR pieprasījumus, varētu attiekties uz pašreiz izskatāmo lietu. Ražotāju eksportētāju nosaukumus anonimizēšana bija nepieciešama, lai nodrošinātu konfidenciālu komercdatu aizsardzību. Tomēr pēc importējošo ieinteresēto pušu pieprasījuma tās tika informētas par to, kuri no importētājiem ir viņu importētāji.

| (63) | Otrā informācijas izpaušana bija kļuvusi nepieciešama, jo regula tagad attiecas arī uz IR pieprasījumiem, kuri sākotnēji netika novērtēti. |
| --- | --- |

(63)

Otrā informācijas izpaušana bija kļuvusi nepieciešama, jo regula tagad attiecas arī uz IR pieprasījumiem, kuri sākotnēji netika novērtēti.

| (64) | Minēto iemeslu dēļ visi apgalvojumi par procesuāliem pārkāpumiem ir jānoraida. |
| --- | --- |

(64)

Minēto iemeslu dēļ visi apgalvojumi par procesuāliem pārkāpumiem ir jānoraida.

Juridiskais pamats antidempinga procedūras atsākšanai

Juridiskais pamats antidempinga procedūras atsākšanai

| (65) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pašreizējā īstenošana notiek bez juridiskā pamata. Tās jo īpaši apgalvoja, ka LESD 266. pants nav piemērojams, pamatojoties uz to, ka apaviem noteikto galīgo pasākumu termiņš beidzās 2011. gada 31. martā un ka tādējādi attiecīgo pasākumu nelikumība neizraisa paliekošas sekas. Puses apgalvoja, ka LESD 266. pants nav paredzēts, lai ar atpakaļejošu spēku koriģētu to pasākumu nelikumību, kuru termiņš ir beidzies. Šo viedokli nostiprina LESD 263. un 265. pants, kurā ir noteikti termiņi prasību ierosināšanai pret ES iestāžu nelikumīgu rīcību un bezdarbību. Pašreizējai pieejai nav precedentu, un arī Komisija nesniedza nekādu pamatojumu vai atsauci uz iepriekšēju tiesu praksi, kas atbalstītu tās LESD 266. panta interpretāciju. |
| --- | --- |

(65)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pašreizējā īstenošana notiek bez juridiskā pamata. Tās jo īpaši apgalvoja, ka LESD 266. pants nav piemērojams, pamatojoties uz to, ka apaviem noteikto galīgo pasākumu termiņš beidzās 2011. gada 31. martā un ka tādējādi attiecīgo pasākumu nelikumība neizraisa paliekošas sekas. Puses apgalvoja, ka LESD 266. pants nav paredzēts, lai ar atpakaļejošu spēku koriģētu to pasākumu nelikumību, kuru termiņš ir beidzies. Šo viedokli nostiprina LESD 263. un 265. pants, kurā ir noteikti termiņi prasību ierosināšanai pret ES iestāžu nelikumīgu rīcību un bezdarbību. Pašreizējai pieejai nav precedentu, un arī Komisija nesniedza nekādu pamatojumu vai atsauci uz iepriekšēju tiesu praksi, kas atbalstītu tās LESD 266. panta interpretāciju.

| (66) | Puses arī apgalvoja, ka šajā gadījumā izmeklēšanu nevar atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība saskaņā ar LESD 266. pantu, jo Tiesa ne tikai konstatēja, ka trūkst pamatojuma, bet nelikumība arī attiecās uz pamatregulas galveno tiesību normu, kas ietekmē visu ar attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saistītā dempinga izvērtējumu. |
| --- | --- |

(66)

Puses arī apgalvoja, ka šajā gadījumā izmeklēšanu nevar atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība saskaņā ar LESD 266. pantu, jo Tiesa ne tikai konstatēja, ka trūkst pamatojuma, bet nelikumība arī attiecās uz pamatregulas galveno tiesību normu, kas ietekmē visu ar attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saistītā dempinga izvērtējumu.

| (67) | Tāpat puses apgalvoja, ka to pasākumu koriģēšana ar atpakaļejošu spēku, kuru termiņš ir beidzies, ir tiesiskās paļāvības principa pārkāpums. Puses apgalvoja, ka, pirmkārt, būtu saņēmušas garantiju, ka pasākumu termiņš ir beidzies 2011. gada 31. martā un ka, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš sākotnējās izmeklēšanas, pusēm bija tiesības pamatoti cerēt, ka sākotnējā izmeklēšana netiks atsākta vai atjaunota. Otrkārt, tas, ka sākotnējā izmeklēšanā TER pieprasījumi netika izmeklēti triju mēnešu termiņā, nodrošināja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiesisko noteiktību par to, ka viņu TER pieprasījumi tiešām netiks pārskatīti. Visbeidzot, puses apgalvoja, ka ņemot vērā spēkā esošos ilgos termiņus, ar izmeklēšanas atsākšanu ir pārkāpts vispārējais noilguma vai ierobežojuma princips, kas piemērojams ikvienā juridiskā kontekstā. |
| --- | --- |

(67)

Tāpat puses apgalvoja, ka to pasākumu koriģēšana ar atpakaļejošu spēku, kuru termiņš ir beidzies, ir tiesiskās paļāvības principa pārkāpums. Puses apgalvoja, ka, pirmkārt, būtu saņēmušas garantiju, ka pasākumu termiņš ir beidzies 2011. gada 31. martā un ka, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš sākotnējās izmeklēšanas, pusēm bija tiesības pamatoti cerēt, ka sākotnējā izmeklēšana netiks atsākta vai atjaunota. Otrkārt, tas, ka sākotnējā izmeklēšanā TER pieprasījumi netika izmeklēti triju mēnešu termiņā, nodrošināja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiesisko noteiktību par to, ka viņu TER pieprasījumi tiešām netiks pārskatīti. Visbeidzot, puses apgalvoja, ka ņemot vērā spēkā esošos ilgos termiņus, ar izmeklēšanas atsākšanu ir pārkāpts vispārējais noilguma vai ierobežojuma princips, kas piemērojams ikvienā juridiskā kontekstā.

| (68) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka ne LESD 266. pantā, ne pamatregulā nav atļauts ar atpakaļejošu spēku atkārtoti noteikt galīgo maksājumu 16,5 % apmērā attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju importam. |
| --- | --- |

(68)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka ne LESD 266. pantā, ne pamatregulā nav atļauts ar atpakaļejošu spēku atkārtoti noteikt galīgo maksājumu 16,5 % apmērā attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju importam.

| (69) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka attiecīgo pasākumu termiņš beidzās 2011. gada 31. martā, Komisijai nav skaidrs, kā pasākumu termiņa beigšanās varētu būt saistīta ar iespēju Padomei pieņemt jaunu aktu, lai aizstātu atcelto aktu. Spriedums, ar ko atceļ sākotnējo aktu, atjauno saskaņā ar judikatūru administratīvo procedūru, kuru var atsākt posmā, kurā notika nelikumība. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka attiecīgo pasākumu termiņš beidzās 2011. gada 31. martā, Komisijai nav skaidrs, kā pasākumu termiņa beigšanās varētu būt saistīta ar iespēju Padomei pieņemt jaunu aktu, lai aizstātu atcelto aktu. Spriedums, ar ko atceļ sākotnējo aktu, atjauno saskaņā ar judikatūru administratīvo procedūru, kuru var atsākt posmā, kurā notika nelikumība.

| (70) | Tāpēc tā akta atcelšanas rezultātā, ar kuru procedūras tika izbeigtas, antidempinga procedūra vēl joprojām ir atvērta. Komisijai ir pienākums izbeigt procedūru, jo pamatregulā ir noteikts, ka izmeklēšana jāizbeidz, Komisijai pieņemot aktu. |
| --- | --- |

(70)

Tāpēc tā akta atcelšanas rezultātā, ar kuru procedūras tika izbeigtas, antidempinga procedūra vēl joprojām ir atvērta. Komisijai ir pienākums izbeigt procedūru, jo pamatregulā ir noteikts, ka izmeklēšana jāizbeidz, Komisijai pieņemot aktu.

| (71) | Attiecībā uz apgalvojumu par atpakaļejošo spēku, pamatojoties uz pamatregulas 13. panta un PTO Antidempinga nolīguma (“ADA”) 10. pantu, pamatregulas 13. panta 1. punktā, kurā pārņemts ADA 10. panta 1. punkta teksts, ir noteikts, ka pagaidu pasākumus un galīgos antidempinga maksājumus piemēro tikai tiem ražojumiem, kas tiek laisti brīvā apgrozībā pēc tam, kad ir stājies spēkā lēmums, kas pieņemts, ievērojot attiecīgi 7. panta 1. punktu vai 9. panta 4. punktu. Šajā gadījumā attiecīgie antidempinga maksājumi tiek piemēroti tikai tiem ražojumiem, kas tika laisti brīvā apgrozībā pēc tam, kad bija stājusies spēkā pagaidu un apstrīdētā (galīgā) regula, ko pieņēma attiecīgi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu un 9. panta 4. punktu. Tomēr atpakaļejošais spēks pamatregulas 10. panta 1. punkta nozīmē attiecas tikai uz situāciju, kurā preces tika laistas brīvā apgrozībā pirms pasākumu ieviešanas, kā tas ir redzams no paša minētā noteikuma teksta, kā arī no izņēmuma, kas paredzēts pamatregulas 10. panta 4. punktā (19). |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz apgalvojumu par atpakaļejošo spēku, pamatojoties uz pamatregulas 13. panta un PTO Antidempinga nolīguma (“ADA”) 10. pantu, pamatregulas 13. panta 1. punktā, kurā pārņemts ADA 10. panta 1. punkta teksts, ir noteikts, ka pagaidu pasākumus un galīgos antidempinga maksājumus piemēro tikai tiem ražojumiem, kas tiek laisti brīvā apgrozībā pēc tam, kad ir stājies spēkā lēmums, kas pieņemts, ievērojot attiecīgi 7. panta 1. punktu vai 9. panta 4. punktu. Šajā gadījumā attiecīgie antidempinga maksājumi tiek piemēroti tikai tiem ražojumiem, kas tika laisti brīvā apgrozībā pēc tam, kad bija stājusies spēkā pagaidu un apstrīdētā (galīgā) regula, ko pieņēma attiecīgi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu un 9. panta 4. punktu. Tomēr atpakaļejošais spēks pamatregulas 10. panta 1. punkta nozīmē attiecas tikai uz situāciju, kurā preces tika laistas brīvā apgrozībā pirms pasākumu ieviešanas, kā tas ir redzams no paša minētā noteikuma teksta, kā arī no izņēmuma, kas paredzēts pamatregulas 10. panta 4. punktā (19).

ADA

ADA

pirms

19

| (72) | Komisija arī norāda, ka šī lieta nav saistīta ar atpakaļejošu spēku un tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu. |
| --- | --- |

(72)

Komisija arī norāda, ka šī lieta nav saistīta ar atpakaļejošu spēku un tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu.

| (73) | Attiecībā uz atpakaļejošo spēku Tiesas judikatūrā, novērtējot, vai pasākums ir ar atpakaļejošu spēku, izšķir jauna noteikuma piemērošanu situācijai, kas ir kļuvusi galīga (tā tiek dēvēta arī par pašreizēju vai pilnīgi pabeigtu juridisku situāciju) (20), un situācijai, kas ir sākusies, pirms jaunais noteikums ir stājies spēkā, bet kas vēl nav galīga (tā tiek dēvēta arī par pagaidu situāciju) (21). |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz atpakaļejošo spēku Tiesas judikatūrā, novērtējot, vai pasākums ir ar atpakaļejošu spēku, izšķir jauna noteikuma piemērošanu situācijai, kas ir kļuvusi galīga (tā tiek dēvēta arī par pašreizēju vai pilnīgi pabeigtu juridisku situāciju) (20), un situācijai, kas ir sākusies, pirms jaunais noteikums ir stājies spēkā, bet kas vēl nav galīga (tā tiek dēvēta arī par pagaidu situāciju) (21).

20

21

| (74) | Šajā lietā attiecīgo ražojumu importēšana, kas notika laikposmā, kurā tika piemērota Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006, vēl nav kļuvusi par galīgu, jo apstrīdētās regulas atcelšanas rezultātā šiem ražojumiem piemērojamie antidempinga maksājumi vēl nav galīgi noteikti. Vienlaikus, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu un pagaidu regulu, apavu importētāji tika brīdināti, ka šāds maksājums var tikt noteikts. Savienības Tiesu judikatūrā ir iedibināts, ka uzņēmējiem nav tiesiskās paļāvības, līdz iestādes ir pieņēmušas aktu, ar ko izbeidz administratīvo procedūru un kas ir kļuvis galīgs (22). |
| --- | --- |

(74)

Šajā lietā attiecīgo ražojumu importēšana, kas notika laikposmā, kurā tika piemērota Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006, vēl nav kļuvusi par galīgu, jo apstrīdētās regulas atcelšanas rezultātā šiem ražojumiem piemērojamie antidempinga maksājumi vēl nav galīgi noteikti. Vienlaikus, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu un pagaidu regulu, apavu importētāji tika brīdināti, ka šāds maksājums var tikt noteikts. Savienības Tiesu judikatūrā ir iedibināts, ka uzņēmējiem nav tiesiskās paļāvības, līdz iestādes ir pieņēmušas aktu, ar ko izbeidz administratīvo procedūru un kas ir kļuvis galīgs (22).

22

| (75) | Šī regula paredz tūlītēju piemērošanu pastāvošas situācijas nākotnes sekām. Maksājumus par apaviem ir iekasējuši valsts muitas dienesti. Tādu atmaksas pieprasījumu dēļ, par kuriem vēl nav pieņemts galīgais lēmums, šie maksājumi ir pastāvoša situācija. Šajā regulā ir noteikta minētajam importam piemērojamā maksājuma likme, un tāpēc tā regulē pastāvošas situācijas nākotnes sekas. |
| --- | --- |

(75)

Šī regula paredz tūlītēju piemērošanu pastāvošas situācijas nākotnes sekām. Maksājumus par apaviem ir iekasējuši valsts muitas dienesti. Tādu atmaksas pieprasījumu dēļ, par kuriem vēl nav pieņemts galīgais lēmums, šie maksājumi ir pastāvoša situācija. Šajā regulā ir noteikta minētajam importam piemērojamā maksājuma likme, un tāpēc tā regulē pastāvošas situācijas nākotnes sekas.

| (76) | Katrā ziņā, pat ja būtu runa par atpakaļejošu spēku Savienības tiesību nozīmē, kas tā nav, šāds atpakaļejošs spēks katrā ziņā būtu pamatots turpmāk minētā iemesla dēļ. |
| --- | --- |

(76)

Katrā ziņā, pat ja būtu runa par atpakaļejošu spēku Savienības tiesību nozīmē, kas tā nav, šāds atpakaļejošs spēks katrā ziņā būtu pamatots turpmāk minētā iemesla dēļ.

| (77) | Savienības tiesību materiālās normas var piemērot situācijām, kas ir pastāvējušas pirms šo normu stāšanās spēkā, ciktāl no šo normu noteikumiem, mērķiem vai vispārējās shēmas ir nepārprotams, ka minētajām normām šāds spēks ir jāpiešķir (23). Jo īpaši lietā C-337/88 Società agricola fattoria alimentare (SAFA) Tiesa nosprieda, ka, lai gan vispārīgi tiesiskās noteiktības princips neļauj Kopienu pasākumam stāties spēkā, pirms šis pasākums ir publicēts, var pieļaut izņēmuma gadījumus tad, ja tas nepieciešams mērķa sasniegšanai un tiek atbilstoši ievērota attiecīgo personu tiesiskā paļāvība (24). |
| --- | --- |

(77)

Savienības tiesību materiālās normas var piemērot situācijām, kas ir pastāvējušas pirms šo normu stāšanās spēkā, ciktāl no šo normu noteikumiem, mērķiem vai vispārējās shēmas ir nepārprotams, ka minētajām normām šāds spēks ir jāpiešķir (23). Jo īpaši lietā C-337/88 Società agricola fattoria alimentare (SAFA) Tiesa nosprieda, ka, lai gan vispārīgi tiesiskās noteiktības princips neļauj Kopienu pasākumam stāties spēkā, pirms šis pasākums ir publicēts, var pieļaut izņēmuma gadījumus tad, ja tas nepieciešams mērķa sasniegšanai un tiek atbilstoši ievērota attiecīgo personu tiesiskā paļāvība (24).

23

Società agricola fattoria alimentare (SAFA)

lai gan vispārīgi tiesiskās noteiktības princips neļauj Kopienu pasākumam stāties spēkā, pirms šis pasākums ir publicēts, var pieļaut izņēmuma gadījumus tad, ja tas nepieciešams mērķa sasniegšanai un tiek atbilstoši ievērota attiecīgo personu tiesiskā paļāvība

24

| (78) | Šajā lietā mērķis ir ievērot Komisijas pienākumu atbilstīgi LESD 266. pantam. Tā kā Tiesa konstatēja nelikumību tikai attiecībā uz piemērojamās maksājuma likmes noteikšanu, nevis pasākumu noteikšanu vispār (tas ir, attiecībā uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm), attiecīgie ražotāji eksportētāji nevarēja tiesiski paļauties, ka netiks noteikti nekādi galīgie antidempinga pasākumi. Tādējādi šo pasākumu noteikšanu, pat ja tā būtu ar atpakaļejošu spēku, kāda tā nav, nevar uzskatīt par tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu. |
| --- | --- |

(78)

Šajā lietā mērķis ir ievērot Komisijas pienākumu atbilstīgi LESD 266. pantam. Tā kā Tiesa konstatēja nelikumību tikai attiecībā uz piemērojamās maksājuma likmes noteikšanu, nevis pasākumu noteikšanu vispār (tas ir, attiecībā uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm), attiecīgie ražotāji eksportētāji nevarēja tiesiski paļauties, ka netiks noteikti nekādi galīgie antidempinga pasākumi. Tādējādi šo pasākumu noteikšanu, pat ja tā būtu ar atpakaļejošu spēku, kāda tā nav, nevar uzskatīt par tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu.

| (79) | Turklāt attiecībā uz tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzību vispirms jānorāda, ka saskaņā ar judikatūru importētāji nevar izmantot tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzību gadījumos, kad tie ir brīdināti par nenovēršamiem grozījumiem Savienības tirdzniecības politikā (25). Šajā lietā importētājiem ar Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu un pagaidu regulu, kas abi joprojām ir daļa no Savienības tiesību sistēmas, tika paziņots par iespēju, ka uz attiecīgo ražotāju eksportētāju ražotiem ražojumiem varētu attiekties antidempinga maksājums. Tāpēc attiecīgie ražotāji eksportētāji nevarēja paļauties uz Savienības tiesību vispārējiem principiem – tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzību. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt attiecībā uz tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzību vispirms jānorāda, ka saskaņā ar judikatūru importētāji nevar izmantot tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzību gadījumos, kad tie ir brīdināti par nenovēršamiem grozījumiem Savienības tirdzniecības politikā (25). Šajā lietā importētājiem ar Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu un pagaidu regulu, kas abi joprojām ir daļa no Savienības tiesību sistēmas, tika paziņots par iespēju, ka uz attiecīgo ražotāju eksportētāju ražotiem ražojumiem varētu attiekties antidempinga maksājums. Tāpēc attiecīgie ražotāji eksportētāji nevarēja paļauties uz Savienības tiesību vispārējiem principiem – tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzību.

25

Oficiālajā Vēstnesī

| (80) | Uzņēmēji, importējot apavus, visdrīzāk pilnībā apzinājās, ka minētajam importam tiks piemērots maksājums. Nosakot pārdošanas cenas un izvērtējot ekonomiskos riskus, viņi ņēma vērā šo maksājumu. Tādējādi viņi neieguva tiesisko noteiktību vai tiesisko paļāvību, ka importam nepiemēros maksājumu, un parasti nodeva šo maksājumu tālāk saviem klientiem. Tāpēc Savienības interesēs tagad ir noteikt piemērojamo maksājuma likmi, nevis sniegt negaidītu papildu peļņu attiecīgajiem importētājiem, kuriem tā būtu nepamatota iedzīvošanās. |
| --- | --- |

(80)

Uzņēmēji, importējot apavus, visdrīzāk pilnībā apzinājās, ka minētajam importam tiks piemērots maksājums. Nosakot pārdošanas cenas un izvērtējot ekonomiskos riskus, viņi ņēma vērā šo maksājumu. Tādējādi viņi neieguva tiesisko noteiktību vai tiesisko paļāvību, ka importam nepiemēros maksājumu, un parasti nodeva šo maksājumu tālāk saviem klientiem. Tāpēc Savienības interesēs tagad ir noteikt piemērojamo maksājuma likmi, nevis sniegt negaidītu papildu peļņu attiecīgajiem importētājiem, kuriem tā būtu nepamatota iedzīvošanās.

| (81) | Tāpēc tas nav ne noilguma, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības principa pārkāpums, ne arī pamatregulas un ADA noteikumu pārkāpums. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc tas nav ne noilguma, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības principa pārkāpums, ne arī pamatregulas un ADA noteikumu pārkāpums.

ADA

| (82) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka TER noteikšanai vajadzēja būt pabeigtai trīs mēnešu laikā pēc uzsākšanas, ir jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā nav norāžu par sekām, kādas iestājas gadījumā, ja Komisija neievēro trīs mēnešu termiņu. Vispārējā tiesa tāpēc uzskata, ka lēmums par TER vēlākā posmā neietekmē regulas, ar kuru nosaka galīgos pasākumus, spēkā esamību, ja vien pieprasījuma iesniedzēji nav pierādījuši, ka tad, ja Komisija nebūtu pārkāpusi trīs mēnešu termiņu, Padome būtu varējusi pieņemt citādu regulu, kas būtu labvēlīgāka pieprasījuma iesniedzēju interesēm nekā apstrīdētā regula (26). Turklāt Tiesa ir atzinusi, ka iestādes drīkst grozīt TER novērtējumu līdz galīgo pasākumu pieņemšanai (27). |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka TER noteikšanai vajadzēja būt pabeigtai trīs mēnešu laikā pēc uzsākšanas, ir jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā nav norāžu par sekām, kādas iestājas gadījumā, ja Komisija neievēro trīs mēnešu termiņu. Vispārējā tiesa tāpēc uzskata, ka lēmums par TER vēlākā posmā neietekmē regulas, ar kuru nosaka galīgos pasākumus, spēkā esamību, ja vien pieprasījuma iesniedzēji nav pierādījuši, ka tad, ja Komisija nebūtu pārkāpusi trīs mēnešu termiņu, Padome būtu varējusi pieņemt citādu regulu, kas būtu labvēlīgāka pieprasījuma iesniedzēju interesēm nekā apstrīdētā regula (26). Turklāt Tiesa ir atzinusi, ka iestādes drīkst grozīt TER novērtējumu līdz galīgo pasākumu pieņemšanai (27).

26

27

| (83) | Spriedumi lietās Brosmann un Aokang neatceļ minēto judikatūru. Spriedumos lietās Brosmann un Aokang Tiesa balstās uz Komisijas pienākumu veikt novērtējumu trīs mēnešu laikposmā, lai parādītu, ka šā novērtējuma pienākums pastāv neatkarīgi no tā, vai Komisija veic vai neveic atlasi. Tiesa neizsaka viedokli par to, kādas juridiskās sekas ir gadījumos, kad Komisija ir pabeigusi TER novērtējumu vēlākā izmeklēšanas posmā. Tiesa tikai pasludina, ka iestādes nedrīkst pilnībā ignorēt TER pieprasījumus un ka šie pieprasījumi ir jāizvērtē, vēlākais, piemērojot galīgos pasākumus. Spriedumi apstiprina iepriekšējā apsvērumā citēto judikatūru. |
| --- | --- |

(83)

Spriedumi lietās Brosmann un Aokang neatceļ minēto judikatūru. Spriedumos lietās Brosmann un Aokang Tiesa balstās uz Komisijas pienākumu veikt novērtējumu trīs mēnešu laikposmā, lai parādītu, ka šā novērtējuma pienākums pastāv neatkarīgi no tā, vai Komisija veic vai neveic atlasi. Tiesa neizsaka viedokli par to, kādas juridiskās sekas ir gadījumos, kad Komisija ir pabeigusi TER novērtējumu vēlākā izmeklēšanas posmā. Tiesa tikai pasludina, ka iestādes nedrīkst pilnībā ignorēt TER pieprasījumus un ka šie pieprasījumi ir jāizvērtē, vēlākais, piemērojot galīgos pasākumus. Spriedumi apstiprina iepriekšējā apsvērumā citēto judikatūru.

Brosmann

Aokang

Brosmann

Aokang

| (84) | Šajā lietā attiecīgie ražotāji eksportētāji nav pierādījuši, ka tad, ja Komisija būtu veikusi TER novērtējumu trīs mēnešu laikposmā pēc antidempinga procedūras uzsākšanas 2005. gadā, Padome būtu varējusi pieņemt citādu regulu, kas būtu labvēlīgāka viņu interesēm nekā apstrīdētā regula. Tāpēc pieprasījums par TER pieprasījuma novērtējuma noilgumu tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(84)

Šajā lietā attiecīgie ražotāji eksportētāji nav pierādījuši, ka tad, ja Komisija būtu veikusi TER novērtējumu trīs mēnešu laikposmā pēc antidempinga procedūras uzsākšanas 2005. gadā, Padome būtu varējusi pieņemt citādu regulu, kas būtu labvēlīgāka viņu interesēm nekā apstrīdētā regula. Tāpēc pieprasījums par TER pieprasījuma novērtējuma noilgumu tiek noraidīts.

| (85) | Tika arī apgalvots, ka, tā kā nelikumība notika TER novērtējumu posmā, Komisijai būtu bijis jāatsāk procedūra posmā pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(85)

Tika arī apgalvots, ka, tā kā nelikumība notika TER novērtējumu posmā, Komisijai būtu bijis jāatsāk procedūra posmā pirms pagaidu pasākumu noteikšanas.

| (86) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka pagaidu pasākumi ir nevis nepieciešams procedūras posms, bet gan autonoms akts, kura iedarbība tiek izbeigta līdz ar galīgo pasākumu pieņemšanu (28). Vienīgais būtiskais procedūras posms pirms galīgo pasākumu pieņemšanas ir uzsākšana. Tāpēc minētais arguments nav spēkā. |
| --- | --- |

(86)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka pagaidu pasākumi ir nevis nepieciešams procedūras posms, bet gan autonoms akts, kura iedarbība tiek izbeigta līdz ar galīgo pasākumu pieņemšanu (28). Vienīgais būtiskais procedūras posms pirms galīgo pasākumu pieņemšanas ir uzsākšana. Tāpēc minētais arguments nav spēkā.

28

| (87) | Dažas ieinteresētās puses, atsaucoties uz Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-2/95 IPS/Padome, norādīja uz formālu atšķirību starp “izmeklēšanu” un “procedūru” un apgalvoja, ka pēc tam, kad procedūra tiek izbeigta, kā tas ir šajā lietā, to vairs nevar atsākt. |
| --- | --- |

(87)

Dažas ieinteresētās puses, atsaucoties uz Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-2/95 IPS/Padome, norādīja uz formālu atšķirību starp “izmeklēšanu” un “procedūru” un apgalvoja, ka pēc tam, kad procedūra tiek izbeigta, kā tas ir šajā lietā, to vairs nevar atsākt.

IPS

| (88) | Komisija neredz būtisku atšķirību starp terminiem “izmeklēšana” un “procedūra”. Pamatregulā un judikatūrā šie termini ir lietoti kā sinonīmi. Katrā ziņā spriedums lietā T-2/95 ir jāinterpretē, ņemot vērā apelācijas spriedumu šajā lietā. |
| --- | --- |

(88)

Komisija neredz būtisku atšķirību starp terminiem “izmeklēšana” un “procedūra”. Pamatregulā un judikatūrā šie termini ir lietoti kā sinonīmi. Katrā ziņā spriedums lietā T-2/95 ir jāinterpretē, ņemot vērā apelācijas spriedumu šajā lietā.

| (89) | Vairākas ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka LESD 266. pants neatļauj Tiesas sprieduma daļēju īstenošanu un konkrētajā lietā – pierādīšanas pienākuma atcelšanu. Tādējādi tās apgalvoja, ka Komisija ir kļūdaini novērtējusi tikai to ražotāju eksportētāju TER/IR pieprasījumus, kuri bijuši piegādātāji importētājiem, kas iesnieguši atmaksas pieprasījumus. Minētās puses šo apgalvojumu balstīja uz uzskatu, ka Tiesas spriedumam apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE ir erga omnes ietekme un ka nevar izslēgt, ka TER/IR pieprasījumu pašreizējā novērtējuma rezultāti ietekmē arī atlikušo maksājumu, kas ir piemērojams visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc minētās puses apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis novērtēt visus TER/IR pieprasījumus, kuri bija iesniegti sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(89)

Vairākas ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka LESD 266. pants neatļauj Tiesas sprieduma daļēju īstenošanu un konkrētajā lietā – pierādīšanas pienākuma atcelšanu. Tādējādi tās apgalvoja, ka Komisija ir kļūdaini novērtējusi tikai to ražotāju eksportētāju TER/IR pieprasījumus, kuri bijuši piegādātāji importētājiem, kas iesnieguši atmaksas pieprasījumus. Minētās puses šo apgalvojumu balstīja uz uzskatu, ka Tiesas spriedumam apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE ir erga omnes ietekme un ka nevar izslēgt, ka TER/IR pieprasījumu pašreizējā novērtējuma rezultāti ietekmē arī atlikušo maksājumu, kas ir piemērojams visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc minētās puses apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis novērtēt visus TER/IR pieprasījumus, kuri bija iesniegti sākotnējā izmeklēšanā.

C & J Clark International Limited

Puma SE

erga omnes

| (90) | Turklāt minētās puses nepiekrita, ka pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas iegūt TER/IR, bet apgalvoja, ka ražotāji šo pierādīšanas pienākumu bija izpildījuši jau 2005. gadā, iesniedzot TER/IR pieprasījumus sākotnējā izmeklēšanā. Puses arī nepiekrita, ka Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE var īstenot, vienkārši novērtējot TES/IP pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasītie ražotāji eksportētāji, jo Tiesa konkrēti nenorādīja, ka konstatētā atzīšana par spēkā neesošu tiešām attiecas tikai uz šo aspektu. |
| --- | --- |

(90)

Turklāt minētās puses nepiekrita, ka pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas iegūt TER/IR, bet apgalvoja, ka ražotāji šo pierādīšanas pienākumu bija izpildījuši jau 2005. gadā, iesniedzot TER/IR pieprasījumus sākotnējā izmeklēšanā. Puses arī nepiekrita, ka Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE var īstenot, vienkārši novērtējot TES/IP pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasītie ražotāji eksportētāji, jo Tiesa konkrēti nenorādīja, ka konstatētā atzīšana par spēkā neesošu tiešām attiecas tikai uz šo aspektu.

C & J Clark International Limited

Puma SE

| (91) | Komisija uzskata, ka sprieduma īstenošana ir nepieciešama tikai tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem ne visi importa darījumi ir kļuvuši par galīgiem. Pēc tam, kad ir beidzies Kopienas Muitas kodeksā paredzētais trīs gadu noilguma termiņš, maksājums ir kļuvis galīgs, kā apstiprināts spriedumos. Tiek izslēgta jebkāda ietekme uz atlikušo maksājumu, jo TER/IR pieprasījums izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ir novērtēts un TER/IR piešķiršana vienam no izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem neietekmē atlikušo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(91)

Komisija uzskata, ka sprieduma īstenošana ir nepieciešama tikai tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem ne visi importa darījumi ir kļuvuši par galīgiem. Pēc tam, kad ir beidzies Kopienas Muitas kodeksā paredzētais trīs gadu noilguma termiņš, maksājums ir kļuvis galīgs, kā apstiprināts spriedumos. Tiek izslēgta jebkāda ietekme uz atlikušo maksājumu, jo TER/IR pieprasījums izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ir novērtēts un TER/IR piešķiršana vienam no izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem neietekmē atlikušo maksājuma likmi.

| (92) | Pierādīšanas pienākums netiek izpildīts tikai, iesniedzot pieprasījumu. Tas ietver arī pieprasījuma saturu, kurā ir jāpierāda, ka ir ievēroti visi TER/IR nosacījumi. |
| --- | --- |

(92)

Pierādīšanas pienākums netiek izpildīts tikai, iesniedzot pieprasījumu. Tas ietver arī pieprasījuma saturu, kurā ir jāpierāda, ka ir ievēroti visi TER/IR nosacījumi.

| (93) | Vienīgā spriedumos konstatētā nelikumība ir tā, ka TER/IR pieprasījumi nav novērtēti. |
| --- | --- |

(93)

Vienīgā spriedumos konstatētā nelikumība ir tā, ka TER/IR pieprasījumi nav novērtēti.

Juridiskais pamats maksājumu atkārtotai noteikšanai

Juridiskais pamats maksājumu atkārtotai noteikšanai

| (94) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Komisijai nevajadzēja piemērot divus atšķirīgus tiesiskos regulējumus, proti, pamatregulu pirms grozījuma ražotāju eksportētāju IR pieprasījumu novērtēšanai, no vienas puses, un pašreizējo pamatregulu, no otras puses, kurā ietverti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 1168/2012 izdarītie grozījumi (29), ieviešot komiteju procedūras, cita starpā, tirdzniecības aizsardzības jomā, un tādējādi deleģējot lēmumu pieņemšanu Komisijai. |
| --- | --- |

(94)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Komisijai nevajadzēja piemērot divus atšķirīgus tiesiskos regulējumus, proti, pamatregulu pirms grozījuma ražotāju eksportētāju IR pieprasījumu novērtēšanai, no vienas puses, un pašreizējo pamatregulu, no otras puses, kurā ietverti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 1168/2012 izdarītie grozījumi (29), ieviešot komiteju procedūras, cita starpā, tirdzniecības aizsardzības jomā, un tādējādi deleģējot lēmumu pieņemšanu Komisijai.

29

| (95) | Minētās puses arī vēlreiz uzsvēra, ka LESD 266. pants neatļauj antidempinga maksājumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ko apstiprinātu arī Tiesas lēmums lietā C-459/98P, IPS/Padome, un Padomes Regula (EK) 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (30). Puses apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi likumīgu pamatojumu tam, lai atkāptos no principa par atpakaļejoša spēka neesamību, un tādējādi ir pārkāpusi tiesiskās paļāvības principu. |
| --- | --- |

(95)

Minētās puses arī vēlreiz uzsvēra, ka LESD 266. pants neatļauj antidempinga maksājumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ko apstiprinātu arī Tiesas lēmums lietā C-459/98P, IPS/Padome, un Padomes Regula (EK) 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (30). Puses apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi likumīgu pamatojumu tam, lai atkāptos no principa par atpakaļejoša spēka neesamību, un tādējādi ir pārkāpusi tiesiskās paļāvības principu.

IPS

30

| (96) | Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka jebkāda pasākumu noteikšana jebkurā gadījumā būtu bezjēdzīga, jo ir beidzies Kopienas Muitas kodeksa 103. pantā noteiktais noilguma termiņš. Tāpēc antidempinga maksājumu iekasēšana būtu labas pārvaldības principa un pamatregulas 21. panta pārkāpums un būtu uzskatāma par pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(96)

Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka jebkāda pasākumu noteikšana jebkurā gadījumā būtu bezjēdzīga, jo ir beidzies Kopienas Muitas kodeksa 103. pantā noteiktais noilguma termiņš. Tāpēc antidempinga maksājumu iekasēšana būtu labas pārvaldības principa un pamatregulas 21. panta pārkāpums un būtu uzskatāma par pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu.

| (97) | Vairākas puses arī apgalvoja, ka galīgo antidempinga pasākumu atkārtota noteikšana to Ķīnas ražotāju eksportētāju importam, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, ir i) to importētāju diskriminācija, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, attiecībā pret importētājiem, uz kuriem attiecās Brosmann un Aokang spriedumi, kuriem tika atmaksāti maksājumi, kas samaksāti par apavu importu no pieciem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās minētie spriedumi, kā arī ii) to ražotāju eksportētāju diskriminācija, uz kuriem attiecās pašreizējā īstenošana, attiecībā pret pieciem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās Brosmann un Aokang spriedumi, kuriem nepiemēroja nekādu maksājumu pēc Padomes 2014. gada 18. marta Īstenošanas lēmuma, ar ko noraida priekšlikumu Īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (31). |
| --- | --- |

(97)

Vairākas puses arī apgalvoja, ka galīgo antidempinga pasākumu atkārtota noteikšana to Ķīnas ražotāju eksportētāju importam, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, ir i) to importētāju diskriminācija, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, attiecībā pret importētājiem, uz kuriem attiecās Brosmann un Aokang spriedumi, kuriem tika atmaksāti maksājumi, kas samaksāti par apavu importu no pieciem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās minētie spriedumi, kā arī ii) to ražotāju eksportētāju diskriminācija, uz kuriem attiecās pašreizējā īstenošana, attiecībā pret pieciem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās Brosmann un Aokang spriedumi, kuriem nepiemēroja nekādu maksājumu pēc Padomes 2014. gada 18. marta Īstenošanas lēmuma, ar ko noraida priekšlikumu Īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (31).

Brosmann

Aokang

Brosmann

Aokang

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

31

| (98) | Tika apgalvots, ka šī diskriminējošā attieksme atspoguļo to, ka ES tiesību akti netiek interpretēti un piemēroti vienveidīgi, un tādējādi ir pārkāptas pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā. |
| --- | --- |

(98)

Tika apgalvots, ka šī diskriminējošā attieksme atspoguļo to, ka ES tiesību akti netiek interpretēti un piemēroti vienveidīgi, un tādējādi ir pārkāptas pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā.

| (99) | Attiecībā uz apgalvojumu par atšķirīgiem tiesiskajiem regulējumiem Komisija uzskata, ka to cēlonis ir atšķirīgie pārejas noteikumi, kas ietverti trīs regulās, ar kurām groza pamatregulu. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz apgalvojumu par atšķirīgiem tiesiskajiem regulējumiem Komisija uzskata, ka to cēlonis ir atšķirīgie pārejas noteikumi, kas ietverti trīs regulās, ar kurām groza pamatregulu.

| (100) | Pirmkārt, Regulas 765/2012 (tā dēvētais “savienotājelementu grozījums”, saistīts ar IR) 2. pantā ir paredzēts, ka “to piemēro visām izmeklēšanām, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009 sāktas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas”. Tā kā pašreizējā izmeklēšana tika uzsākta pirms minētā datuma, minētās regulas grozījumi pamatregulā nav piemērojami šajā lietā. |
| --- | --- |

(100)

Pirmkārt, Regulas 765/2012 (tā dēvētais “savienotājelementu grozījums”, saistīts ar IR) 2. pantā ir paredzēts, ka “to piemēro visām izmeklēšanām, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009 sāktas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas”. Tā kā pašreizējā izmeklēšana tika uzsākta pirms minētā datuma, minētās regulas grozījumi pamatregulā nav piemērojami šajā lietā.

to piemēro visām izmeklēšanām, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009 sāktas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas

| (101) | Otrkārt, Regulas (ES) Nr. 1168/2012 (tā dēvētais“Brosmann grozījums”, saistīts ar TER) 2. pantā ir paredzēts, ka “šī regula no 2012. gada 15. decembra attiecas uz visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām”. Tāpēc, ja Komisija būtu pieņēmusi stingru nostāju, nebūtu vairs pat bijis nepieciešams novērtēt neatlasīto uzņēmumu TER prasījumus, jo tie 2012. gada 15. decembrī būtu zaudējuši tiesības uz TER novērtējumu. Tomēr Komisija uzskata, ka būtu grūti saskaņot šādu attieksmi ar tās pienākumu īstenot spriedumu. Šķiet, ka arī ar Regulu (ES) Nr. 1168/2012 nav ieviests pilnīgu aizliegums analizēt izlasē neiekļauto uzņēmumu TER pieprasījumus, jo tajā ir atļauta šāda izskatīšana attiecībā uz individuālo režīmu. Pēc analoģijas varētu teikt, ka minētā atkāpe varētu būt piemērojama šajā lietā. Alternatīvi Komisija uzskata, ka rezultāts būtu tāds pats, Regulu (ES) Nr. 1168/2012 piemērotu šajā lietā, jo visi TER pieprasījumi būtu automātiski noraidīti vispār bez novērtēšanas. |
| --- | --- |

(101)

Otrkārt, Regulas (ES) Nr. 1168/2012 (tā dēvētais“Brosmann grozījums”, saistīts ar TER) 2. pantā ir paredzēts, ka “šī regula no 2012. gada 15. decembra attiecas uz visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām”. Tāpēc, ja Komisija būtu pieņēmusi stingru nostāju, nebūtu vairs pat bijis nepieciešams novērtēt neatlasīto uzņēmumu TER prasījumus, jo tie 2012. gada 15. decembrī būtu zaudējuši tiesības uz TER novērtējumu. Tomēr Komisija uzskata, ka būtu grūti saskaņot šādu attieksmi ar tās pienākumu īstenot spriedumu. Šķiet, ka arī ar Regulu (ES) Nr. 1168/2012 nav ieviests pilnīgu aizliegums analizēt izlasē neiekļauto uzņēmumu TER pieprasījumus, jo tajā ir atļauta šāda izskatīšana attiecībā uz individuālo režīmu. Pēc analoģijas varētu teikt, ka minētā atkāpe varētu būt piemērojama šajā lietā. Alternatīvi Komisija uzskata, ka rezultāts būtu tāds pats, Regulu (ES) Nr. 1168/2012 piemērotu šajā lietā, jo visi TER pieprasījumi būtu automātiski noraidīti vispār bez novērtēšanas.

Brosmann

šī regula no 2012. gada 15. decembra attiecas uz visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām

| (102) | Treškārt, attiecībā uz komiteju procedūrām Regulas (ES) Nr. 37/2014 3. pantā ir paredzēts, ka Padomes kompetencē paliek akti, ja Komisija ir pieņēmusi aktu, ja ir sākta apspriešanās vai ja Komisija ir pieņēmusi priekšlikumu. Šajā lietā nav veikti šādi pasākumi attiecībā uz sprieduma īstenošanu pirms minētās regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(102)

Treškārt, attiecībā uz komiteju procedūrām Regulas (ES) Nr. 37/2014 3. pantā ir paredzēts, ka Padomes kompetencē paliek akti, ja Komisija ir pieņēmusi aktu, ja ir sākta apspriešanās vai ja Komisija ir pieņēmusi priekšlikumu. Šajā lietā nav veikti šādi pasākumi attiecībā uz sprieduma īstenošanu pirms minētās regulas stāšanās spēkā.

| (103) | Attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku ir atsauce apsvērumiem, kas minēti iepriekš 73.–81. apsvērumā, kur šie apgalvojumi jau tika plaši aplūkoti. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku ir atsauce apsvērumiem, kas minēti iepriekš 73.–81. apsvērumā, kur šie apgalvojumi jau tika plaši aplūkoti.

| (104) | Attiecībā uz diskrimināciju Komisija norāda, ka ražotājiem eksportētājiem un dažiem importētājiem, uz kuriem attiecas šī regula, tiesību aizsardzība Savienības tiesās pret šo regulu. Citiem importētājiem šādu aizsardzību nodrošina valsts tiesas, kuru tiesneši piemēro Savienības vispārējos tiesību aktus. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz diskrimināciju Komisija norāda, ka ražotājiem eksportētājiem un dažiem importētājiem, uz kuriem attiecas šī regula, tiesību aizsardzība Savienības tiesās pret šo regulu. Citiem importētājiem šādu aizsardzību nodrošina valsts tiesas, kuru tiesneši piemēro Savienības vispārējos tiesību aktus.

| (105) | Arī apgalvojums par diskrimināciju tikpat nepamatots. Importētāji, kuri ir importējuši no Brosman un pārējiem četriem ražotājiem eksportētājiem, atrodas atšķirīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā, jo viņu ražotāji eksportētāji nolēma apstrīdēt apstrīdēto regulu, un tāpēc, ka tiem viņu maksājumus atmaksāja, tā ka tos aizsargā Kopienas Muitas kodeksa 221. panta 3. punkts. Attiecībā uz pārējiem nav bijis nedz šādas apstrīdēšanas, nedz šādas atmaksas. Komisija sāk sagatavot īstenošanu attiecībā uz Clark, Puma un Timberland Ķīnas ražotājiem eksportētājiem; visiem pārējiem neatlasītajiem ĶTR un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem un to importētājiem tāds pats režīms tiks piemērots vēlākā posmā atbilstoši šajā regulā noteiktajai procedūrai. |
| --- | --- |

(105)

Arī apgalvojums par diskrimināciju tikpat nepamatots. Importētāji, kuri ir importējuši no Brosman un pārējiem četriem ražotājiem eksportētājiem, atrodas atšķirīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā, jo viņu ražotāji eksportētāji nolēma apstrīdēt apstrīdēto regulu, un tāpēc, ka tiem viņu maksājumus atmaksāja, tā ka tos aizsargā Kopienas Muitas kodeksa 221. panta 3. punkts. Attiecībā uz pārējiem nav bijis nedz šādas apstrīdēšanas, nedz šādas atmaksas. Komisija sāk sagatavot īstenošanu attiecībā uz Clark, Puma un Timberland Ķīnas ražotājiem eksportētājiem; visiem pārējiem neatlasītajiem ĶTR un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem un to importētājiem tāds pats režīms tiks piemērots vēlākā posmā atbilstoši šajā regulā noteiktajai procedūrai.

Brosman

Clark

Puma

Timberland

| (106) | Tās pašas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pamatregulas 14. pants nevar būt juridiskais pamats, lai iejauktos, piemērojot Kopienas Muitas kodeksa 236. panta piemērošanā, un Kopienas Muitas kodeksa 236. pants darbojas neatkarīgi no ikviena lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar pamatregulu, vai Komisijas pienākumiem saskaņā ar LESD 266. pantu. |
| --- | --- |

(106)

Tās pašas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pamatregulas 14. pants nevar būt juridiskais pamats, lai iejauktos, piemērojot Kopienas Muitas kodeksa 236. panta piemērošanā, un Kopienas Muitas kodeksa 236. pants darbojas neatkarīgi no ikviena lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar pamatregulu, vai Komisijas pienākumiem saskaņā ar LESD 266. pantu.

| (107) | Šajā kontekstā tika apgalvots, ka Kopienas Muitas kodeksa 236. panta piemērošana ir ekskluzīvā valsts muitas dienestu kompetencē, saskaņā ar kuru tiem ir pienākums atmaksāt samaksātos maksājumus, kuri saskaņā ar likumu nebija jāmaksā. Attiecīgās puses arī apgalvoja, ka uz Kopienas Muitas kodeksa 236. pantu nevar attiecināt pamatregulas 14. pantu vai tam pakārtot, jo tie abi ir sekundārie tiesību akti, un tāpēc viens no tiem nevar aizstāt otru. Turklāt pamatregulas 14. panta piemērošanas joma attiecas uz īpašiem noteikumiem, kuri aptver izmeklēšanas un procedūras saskaņā ar pamatregulu, un tas nav piemērojams citiem juridiskiem instrumentiem, piemēram, Kopienas Muitas kodeksam. |
| --- | --- |

(107)

Šajā kontekstā tika apgalvots, ka Kopienas Muitas kodeksa 236. panta piemērošana ir ekskluzīvā valsts muitas dienestu kompetencē, saskaņā ar kuru tiem ir pienākums atmaksāt samaksātos maksājumus, kuri saskaņā ar likumu nebija jāmaksā. Attiecīgās puses arī apgalvoja, ka uz Kopienas Muitas kodeksa 236. pantu nevar attiecināt pamatregulas 14. pantu vai tam pakārtot, jo tie abi ir sekundārie tiesību akti, un tāpēc viens no tiem nevar aizstāt otru. Turklāt pamatregulas 14. panta piemērošanas joma attiecas uz īpašiem noteikumiem, kuri aptver izmeklēšanas un procedūras saskaņā ar pamatregulu, un tas nav piemērojams citiem juridiskiem instrumentiem, piemēram, Kopienas Muitas kodeksam.

| (108) | Komisija norāda, ka Kopienas Muitas kodekss nav automātiski piemērojams antidempinga maksājumu noteikšanai, bet gan tikai pamatojoties uz atsauci regulā, ar ko nosaka antidempinga maksājumus. Saskaņā ar pamatregulas 14. pantu Komisija var pieņemt lēmumu nepiemērot konkrētus šā kodeksa noteikumus, un tā vietā izveidot īpašus noteikumus. Kopienas Muitas kodekss ir piemērojams tikai, pamatojoties uz atsauci Padomes un Komisijas īstenošanas regulās, tādēļ tiesību normu hierarhijā tas nav līdzvērtīgā kategorijā ar pamatregulas 14. pantu, bet gan ir pakārtots un to var nepiemērot vai piemērot citā veidā. |
| --- | --- |

(108)

Komisija norāda, ka Kopienas Muitas kodekss nav automātiski piemērojams antidempinga maksājumu noteikšanai, bet gan tikai pamatojoties uz atsauci regulā, ar ko nosaka antidempinga maksājumus. Saskaņā ar pamatregulas 14. pantu Komisija var pieņemt lēmumu nepiemērot konkrētus šā kodeksa noteikumus, un tā vietā izveidot īpašus noteikumus. Kopienas Muitas kodekss ir piemērojams tikai, pamatojoties uz atsauci Padomes un Komisijas īstenošanas regulās, tādēļ tiesību normu hierarhijā tas nav līdzvērtīgā kategorijā ar pamatregulas 14. pantu, bet gan ir pakārtots un to var nepiemērot vai piemērot citā veidā.

Atbilstošs pamatojums

Atbilstošs pamatojums

| (109) | Iepriekš minētās ieinteresētās puses apgalvoja, ka, pārkāpjot LESD 296. pantu, Komisija nav sniegusi atbilstošu pamatojumu un nav norādījusi juridisko pamatu, balstoties uz kuru maksājumi tika noteikti ar atpakaļejošu spēku, un tādēļ importētājiem, uz kuru attiecas pašreizējā īstenošana, atteikta maksājumu atmaksa. |
| --- | --- |

(109)

Iepriekš minētās ieinteresētās puses apgalvoja, ka, pārkāpjot LESD 296. pantu, Komisija nav sniegusi atbilstošu pamatojumu un nav norādījusi juridisko pamatu, balstoties uz kuru maksājumi tika noteikti ar atpakaļejošu spēku, un tādēļ importētājiem, uz kuru attiecas pašreizējā īstenošana, atteikta maksājumu atmaksa.

| (110) | Atbilstoša pamatojuma trūkums jo īpaši attiecās uz i) juridiskā pamata trūkumu izmeklēšanas atjaunošanai un attiecīga paziņojuma nepublicēšanu par šādu atjaunošanu; ii) tikai daļēju Vispārējās tiesas sprieduma īstenošanu, novērtējot tikai to ražotāju eksportētāju TER/IR pieprasījumus, kuru importētāji bija iesnieguši atmaksas pieprasījumus; iii) atkāpi no principa par antidempinga maksājumu nenoteikšanu ar atpakaļejoša spēku; iv) pamatregulas pirms tās 2012. gada 6. septembra grozījumiem piemērošanu ražotāju eksportētāju IR pieprasījumu novērtēšanai, no vienas puses, un pašreizējo pamatregulu, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu (ES) Nr. 1168/2012, attiecībā uz piemērojamajām lēmumu pieņemšanas procedūrām; un v) neatbildēšanu uz juridiskajiem argumentiem, ko iesniegušas minētās puses pēc tam, kad Komisija 2015. gada 15. decembrī izpauda informāciju par attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumu novērtējumu. |
| --- | --- |

(110)

Atbilstoša pamatojuma trūkums jo īpaši attiecās uz i) juridiskā pamata trūkumu izmeklēšanas atjaunošanai un attiecīga paziņojuma nepublicēšanu par šādu atjaunošanu; ii) tikai daļēju Vispārējās tiesas sprieduma īstenošanu, novērtējot tikai to ražotāju eksportētāju TER/IR pieprasījumus, kuru importētāji bija iesnieguši atmaksas pieprasījumus; iii) atkāpi no principa par antidempinga maksājumu nenoteikšanu ar atpakaļejoša spēku; iv) pamatregulas pirms tās 2012. gada 6. septembra grozījumiem piemērošanu ražotāju eksportētāju IR pieprasījumu novērtēšanai, no vienas puses, un pašreizējo pamatregulu, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu (ES) Nr. 1168/2012, attiecībā uz piemērojamajām lēmumu pieņemšanas procedūrām; un v) neatbildēšanu uz juridiskajiem argumentiem, ko iesniegušas minētās puses pēc tam, kad Komisija 2015. gada 15. decembrī izpauda informāciju par attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumu novērtējumu.

| (111) | Attiecībā uz to, ka nav juridiska pamata izmeklēšanas atjaunošanai, Komisija atgādina iepriekš 15. apsvērumā citēto judikatūru, saskaņā ar kuru tā var atsākt izmeklēšanu tajā posmā, kurā notikusi nelikumība. Tā notika pēc uzsākšanas posma. Komisijai nav juridiska pienākuma publicēt paziņojumu, lai atkārtoti uzsāktu, atsāktu vai atjaunotu procedūru vai izmeklēšanu. Drīzāk tās ir automātiskas sprieduma sekas, kas iestādēm tad ir jāīsteno. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz to, ka nav juridiska pamata izmeklēšanas atjaunošanai, Komisija atgādina iepriekš 15. apsvērumā citēto judikatūru, saskaņā ar kuru tā var atsākt izmeklēšanu tajā posmā, kurā notikusi nelikumība. Tā notika pēc uzsākšanas posma. Komisijai nav juridiska pienākuma publicēt paziņojumu, lai atkārtoti uzsāktu, atsāktu vai atjaunotu procedūru vai izmeklēšanu. Drīzāk tās ir automātiskas sprieduma sekas, kas iestādēm tad ir jāīsteno.

| (112) | Saskaņā ar judikatūru antidempinga regulas likumība ir jāizvērtē, ņemot vērā Savienības tiesību aktu objektīvās normas, nevis lēmumu pieņemšanas praksi, pat ja šāda prakse pastāv (un konkrētajā gadījumā tā nepastāv) (32). Tāpēc tas, ka agrāk Komisija konkrētos gadījumos varbūt ir ievērojusi atšķirīgu praksi, nevar radīt tiesisko paļāvību. Tas vēl jo vairāk ir tā tāpēc, ka minētā agrākā prakse neatbilst konkrētās lietas faktiskajai un juridiskajai situācijai, un atšķirības var būt izskaidrojamas ar faktiskajām un juridiskajām atšķirībām, kas pastāv salīdzinājumā ar konkrēto lietu. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar judikatūru antidempinga regulas likumība ir jāizvērtē, ņemot vērā Savienības tiesību aktu objektīvās normas, nevis lēmumu pieņemšanas praksi, pat ja šāda prakse pastāv (un konkrētajā gadījumā tā nepastāv) (32). Tāpēc tas, ka agrāk Komisija konkrētos gadījumos varbūt ir ievērojusi atšķirīgu praksi, nevar radīt tiesisko paļāvību. Tas vēl jo vairāk ir tā tāpēc, ka minētā agrākā prakse neatbilst konkrētās lietas faktiskajai un juridiskajai situācijai, un atšķirības var būt izskaidrojamas ar faktiskajām un juridiskajām atšķirībām, kas pastāv salīdzinājumā ar konkrēto lietu.

32

| (113) | Minētās atšķirības ir šādas. Tiesas konstatētā nelikumība neattiecas uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm un attiecīgi maksājuma noteikšanas principu – tā attiecas tikai uz precīzu maksājuma likmi. Iepriekšējās lietas par tiesību aktu atcelšanu, uz kurām ieinteresētās puses atsaucas, gluži pretēji, attiecās tieši uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm. Tāpēc iestādes uzskatīja, ka turpmāka jaunu pasākumu pieņemšana būtu piemērotāka. |
| --- | --- |

(113)

Minētās atšķirības ir šādas. Tiesas konstatētā nelikumība neattiecas uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm un attiecīgi maksājuma noteikšanas principu – tā attiecas tikai uz precīzu maksājuma likmi. Iepriekšējās lietas par tiesību aktu atcelšanu, uz kurām ieinteresētās puses atsaucas, gluži pretēji, attiecās tieši uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm. Tāpēc iestādes uzskatīja, ka turpmāka jaunu pasākumu pieņemšana būtu piemērotāka.

| (114) | Šajā konkrētajā lietā jo īpaši nebija vajadzības pieprasīt no ieinteresētajām pusēm papildu informāciju. Drīzāk Komisijai bija jānovērtē informācija, kas tai bija iesniegta, bet nebija novērtēta pirms Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 pieņemšanas. Katrā ziņā agrāka prakse citās lietās neveido precīzu un beznosacījuma garantiju šai konkrētajai lietai. |
| --- | --- |

(114)

Šajā konkrētajā lietā jo īpaši nebija vajadzības pieprasīt no ieinteresētajām pusēm papildu informāciju. Drīzāk Komisijai bija jānovērtē informācija, kas tai bija iesniegta, bet nebija novērtēta pirms Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 pieņemšanas. Katrā ziņā agrāka prakse citās lietās neveido precīzu un beznosacījuma garantiju šai konkrētajai lietai.

| (115) | Visbeidzot, visas puses, pret kurām ir vērsta procedūra, proti, attiecīgie ražotāji eksportētāji, kā arī puses izskatāmajās Tiesas lietās, un asociācija, kura pārstāv vienu no minētajām pusēm, ir informētas līdz ar attiecīgo faktu izpaušanu, uz kuru pamata Komisija plāno pieņemt šo TER novērtējumu. Tātad viņu aizstāvības tiesības ir garantētas. Šajā ziņā ir jo īpaši jānorāda, ka nesaistītajiem importētājiem antidempinga procedūrā nav aizstāvības tiesību, jo minētās procedūras nav vērstas pret viņiem (33). |
| --- | --- |

(115)

Visbeidzot, visas puses, pret kurām ir vērsta procedūra, proti, attiecīgie ražotāji eksportētāji, kā arī puses izskatāmajās Tiesas lietās, un asociācija, kura pārstāv vienu no minētajām pusēm, ir informētas līdz ar attiecīgo faktu izpaušanu, uz kuru pamata Komisija plāno pieņemt šo TER novērtējumu. Tātad viņu aizstāvības tiesības ir garantētas. Šajā ziņā ir jo īpaši jānorāda, ka nesaistītajiem importētājiem antidempinga procedūrā nav aizstāvības tiesību, jo minētās procedūras nav vērstas pret viņiem (33).

33

| (116) | Attiecībā uz daļēju spriedumu īstenošanu tas, vai un kādā apjomā iestādēm ir jāīsteno spriedums, ir atkarīgs no sprieduma konkrētā satura. Jo īpaši tas, vai ir iespējams apstiprināt maksājumu noteikšanu importam, kas notika pirms sprieduma pasludināšanas, ir atkarīgs no tā, vai spriedumā konstatētā nelikumība skar secinājumu par kaitējumu radošu dempingu kā tādu, vai tikai par precīzas maksājuma likmes aprēķinu. Pēdējā minētajā situācijā, kāda arī ir konkrētajā gadījumā, visu maksājumu atmaksai nav pamatojuma. Drīzāk ir pietiekami noteikt pareizo maksājuma likmi un atmaksāt jebkādu iespējamo starpību (jo nebūtu iespējams palielināt maksājuma likmi, tā kā palielinātā daļa būtu noteikšana ar atpakaļejošu spēku). |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz daļēju spriedumu īstenošanu tas, vai un kādā apjomā iestādēm ir jāīsteno spriedums, ir atkarīgs no sprieduma konkrētā satura. Jo īpaši tas, vai ir iespējams apstiprināt maksājumu noteikšanu importam, kas notika pirms sprieduma pasludināšanas, ir atkarīgs no tā, vai spriedumā konstatētā nelikumība skar secinājumu par kaitējumu radošu dempingu kā tādu, vai tikai par precīzas maksājuma likmes aprēķinu. Pēdējā minētajā situācijā, kāda arī ir konkrētajā gadījumā, visu maksājumu atmaksai nav pamatojuma. Drīzāk ir pietiekami noteikt pareizo maksājuma likmi un atmaksāt jebkādu iespējamo starpību (jo nebūtu iespējams palielināt maksājuma likmi, tā kā palielinātā daļa būtu noteikšana ar atpakaļejošu spēku).

| (117) | Agrākās atcelšanas, uz kurām atsaucas ieinteresētās personas, attiecās uz secinājumu par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm (vai nu attiecībā uz faktu konstatāciju, attiecībā uz faktu novērtējumu, vai attiecībā uz aizstāvības tiesībām). |
| --- | --- |

(117)

Agrākās atcelšanas, uz kurām atsaucas ieinteresētās personas, attiecās uz secinājumu par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm (vai nu attiecībā uz faktu konstatāciju, attiecībā uz faktu novērtējumu, vai attiecībā uz aizstāvības tiesībām).

| (118) | Minētās atcelšanas ir bijušas vai nu daļējas, vai pilnīgas. |
| --- | --- |

(118)

Minētās atcelšanas ir bijušas vai nu daļējas, vai pilnīgas.

| (119) | Savienības Tiesas izmanto daļējas atcelšanas metodi gadījumos, kad tās pašas uz lietas materiālos esošo faktu pamata var secināt, ka iestādēm būtu bijis jāpiešķir noteikta korekcija vai tām būtu bijis jāizmanto atšķirīga metode noteiktu aprēķinu veikšanai, kā rezultātā būtu noteikts mazāks maksājums (bet kas neapšaubīja secinājumus par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm). (Mazākais) maksājums paliek spēkā gan par laiku pirms atcelšanas, gan par laiku pēc atcelšanas (34). Lai ievērotu spriedumu, iestādes atkārtoti aprēķina maksājumu un attiecīgi attiecībā uz pagātnē notikušiem gadījumiem un attiecībā uz gadījumiem nākotnē groza regulu, ar ko nosaka maksājumu. Tās arī dod rīkojumu valstu muitas dienestiem atmaksāt starpību, ja šādi pieprasījumi bija iesniegti laikus (35). |
| --- | --- |

(119)

Savienības Tiesas izmanto daļējas atcelšanas metodi gadījumos, kad tās pašas uz lietas materiālos esošo faktu pamata var secināt, ka iestādēm būtu bijis jāpiešķir noteikta korekcija vai tām būtu bijis jāizmanto atšķirīga metode noteiktu aprēķinu veikšanai, kā rezultātā būtu noteikts mazāks maksājums (bet kas neapšaubīja secinājumus par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm). (Mazākais) maksājums paliek spēkā gan par laiku pirms atcelšanas, gan par laiku pēc atcelšanas (34). Lai ievērotu spriedumu, iestādes atkārtoti aprēķina maksājumu un attiecīgi attiecībā uz pagātnē notikušiem gadījumiem un attiecībā uz gadījumiem nākotnē groza regulu, ar ko nosaka maksājumu. Tās arī dod rīkojumu valstu muitas dienestiem atmaksāt starpību, ja šādi pieprasījumi bija iesniegti laikus (35).

34

35

| (120) | Savienības tiesas veic pilnīgu atcelšanu gadījumos, kad tās pašas uz lietas materiālos esošo faktu pamata nevar konstatēt, vai iestādes ir, vai nav rīkojušās pareizi, pieņemot, ka ir bijis dempings, kaitējums un Savienības intereses, jo iestādēm bija atkārtoti jāveic daļa savas izmeklēšanas. Tā kā Savienības tiesām nav pilnvaru veikt izmeklēšanu Komisijas vietā, tās pilnībā atcēla regulas, ar ko nosaka galīgos maksājumus. Līdz ar to iestādes likumīgi konstatēja pasākumu noteikšanai nepieciešamo trīs nosacījumu esību tikai pēc sprieduma, ar kuru atcēla maksājumus. Attiecībā uz importu, kas notika pirms dempinga, kaitējuma un Savienības interešu likumīgā konstatējuma, noteikt galīgos maksājumus ir aizliegts gan ar pamatregulu, gan ar ADA. Tāpēc akti, ko iestādes pieņēma minēto izmeklēšanu slēgšanai, noteica galīgos maksājumus tikai nākotnē (36). |
| --- | --- |

(120)

Savienības tiesas veic pilnīgu atcelšanu gadījumos, kad tās pašas uz lietas materiālos esošo faktu pamata nevar konstatēt, vai iestādes ir, vai nav rīkojušās pareizi, pieņemot, ka ir bijis dempings, kaitējums un Savienības intereses, jo iestādēm bija atkārtoti jāveic daļa savas izmeklēšanas. Tā kā Savienības tiesām nav pilnvaru veikt izmeklēšanu Komisijas vietā, tās pilnībā atcēla regulas, ar ko nosaka galīgos maksājumus. Līdz ar to iestādes likumīgi konstatēja pasākumu noteikšanai nepieciešamo trīs nosacījumu esību tikai pēc sprieduma, ar kuru atcēla maksājumus. Attiecībā uz importu, kas notika pirms dempinga, kaitējuma un Savienības interešu likumīgā konstatējuma, noteikt galīgos maksājumus ir aizliegts gan ar pamatregulu, gan ar ADA. Tāpēc akti, ko iestādes pieņēma minēto izmeklēšanu slēgšanai, noteica galīgos maksājumus tikai nākotnē (36).

ADA

36

| (121) | Šis konkrētais gadījums atšķiras no agrākām (daļējām vai pilnīgām) atcelšanām tiktāl, ciktāl tas attiecas nevis uz pašu dempinga, kaitējuma un Savienības interešu esību, bet tikai uz atbilstošās maksājuma likmes izvēli (kas ir izvēle starp maksājuma likmi, kas piemērojama vienīgajam izlasē iekļautajam uzņēmumam ar TER, un atlikušā maksājuma likmi). Tāpēc strīds ir nevis par pašu maksājuma noteikšanas principu, bet tikai par precīzu maksājuma apmēru (citiem vārdiem, kārtību). Grozījums, ja tāds vispār tiek veikts, var būt tikai lejupējs. |
| --- | --- |

(121)

Šis konkrētais gadījums atšķiras no agrākām (daļējām vai pilnīgām) atcelšanām tiktāl, ciktāl tas attiecas nevis uz pašu dempinga, kaitējuma un Savienības interešu esību, bet tikai uz atbilstošās maksājuma likmes izvēli (kas ir izvēle starp maksājuma likmi, kas piemērojama vienīgajam izlasē iekļautajam uzņēmumam ar TER, un atlikušā maksājuma likmi). Tāpēc strīds ir nevis par pašu maksājuma noteikšanas principu, bet tikai par precīzu maksājuma apmēru (citiem vārdiem, kārtību). Grozījums, ja tāds vispār tiek veikts, var būt tikai lejupējs.

| (122) | Pretēji pagātnē izdarītajiem daļējas atcelšanas gadījumiem, kas apspriesti iepriekš 119. apsvērumā, Tiesa nav spējusi nolemt, vai bija jāpiešķir jaunā (samazinātā) nodokļa likme, jo, lai pieņemtu šo lēmumu, vispirms ir jāizvērtē TER pieprasījums. Minētais uzdevums – izvērtēt TER pieprasījumus – ietilpst Komisijas prerogatīvās. Tāpēc Tiesa nevar veikt šo izmeklēšanas daļu Komisijas vietā, nepārkāpjot savas pilnvaras. |
| --- | --- |

(122)

Pretēji pagātnē izdarītajiem daļējas atcelšanas gadījumiem, kas apspriesti iepriekš 119. apsvērumā, Tiesa nav spējusi nolemt, vai bija jāpiešķir jaunā (samazinātā) nodokļa likme, jo, lai pieņemtu šo lēmumu, vispirms ir jāizvērtē TER pieprasījums. Minētais uzdevums – izvērtēt TER pieprasījumus – ietilpst Komisijas prerogatīvās. Tāpēc Tiesa nevar veikt šo izmeklēšanas daļu Komisijas vietā, nepārkāpjot savas pilnvaras.

| (123) | Pretēji pilnīgas atcelšanas gadījumiem pagātnē, secinājumi par dempingu, kaitējumu, cēlonību un Savienības interesēm nav atcelti. Tādējādi dempings, kaitējums, cēlonība un Savienības intereses bija likumīgi konstatēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 pieņemšanas laikā. Tāpēc nav iemesla ierobežot galīgo antidempinga maksājumu atkārtotu noteikšanu un attiecināt to tikai uz gadījumiem nākotnē. |
| --- | --- |

(123)

Pretēji pilnīgas atcelšanas gadījumiem pagātnē, secinājumi par dempingu, kaitējumu, cēlonību un Savienības interesēm nav atcelti. Tādējādi dempings, kaitējums, cēlonība un Savienības intereses bija likumīgi konstatēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 pieņemšanas laikā. Tāpēc nav iemesla ierobežot galīgo antidempinga maksājumu atkārtotu noteikšanu un attiecināt to tikai uz gadījumiem nākotnē.

| (124) | Tāpēc šī regula nekādā ziņā neatkāpjas no iestāžu lēmumu pieņemšanas prakses, pat ja tā būtu būtiska. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc šī regula nekādā ziņā neatkāpjas no iestāžu lēmumu pieņemšanas prakses, pat ja tā būtu būtiska.

| (125) | Ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka antidempinga maksājumu atcelšana neradītu importētājiem nekādu netaisnu iedzīvošanos, kā to apgalvo Komisija, jo minētie importētāji, iespējams, ir cietuši pārdošanas apjoma samazinājumu tā maksājuma dēļ, kas bija iekļauts pārdošanas cenā. |
| --- | --- |

(125)

Ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka antidempinga maksājumu atcelšana neradītu importētājiem nekādu netaisnu iedzīvošanos, kā to apgalvo Komisija, jo minētie importētāji, iespējams, ir cietuši pārdošanas apjoma samazinājumu tā maksājuma dēļ, kas bija iekļauts pārdošanas cenā.

| (126) | Tiesas judikatūrā ir noteikts, ka var noraidīt kļūdaini iekasētu maksājumu atmaksu, ja atmaksas saņēmējiem tas radītu netaisnu iedzīvošanos (37). Komisija norāda, ka minētās ieinteresētās personas neapstrīd, ka maksājums ir nodots tālāk, un nesniedz nekādu pierādījumu pārdošanas apjoma samazinājumam, un ka katrā ziņā judikatūra par netaisnu iedzīvošanos ņem vērā tikai tālāknodošanu, bet ne iespējamu sekundāro ietekmi uz tālāknodošanu. |
| --- | --- |

(126)

Tiesas judikatūrā ir noteikts, ka var noraidīt kļūdaini iekasētu maksājumu atmaksu, ja atmaksas saņēmējiem tas radītu netaisnu iedzīvošanos (37). Komisija norāda, ka minētās ieinteresētās personas neapstrīd, ka maksājums ir nodots tālāk, un nesniedz nekādu pierādījumu pārdošanas apjoma samazinājumam, un ka katrā ziņā judikatūra par netaisnu iedzīvošanos ņem vērā tikai tālāknodošanu, bet ne iespējamu sekundāro ietekmi uz tālāknodošanu.

37

| (127) | Attiecībā uz apgalvojumu par atkāpi no principa par atpakaļejoša spēka neesamību, ir atsauce uz 76.–81. apsvērumu, kur tas jau tika plaši aplūkots. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz apgalvojumu par atkāpi no principa par atpakaļejoša spēka neesamību, ir atsauce uz 76.–81. apsvērumu, kur tas jau tika plaši aplūkots.

| (128) | Attiecībā uz apgalvojumu par divu dažādu tiesisko regulējumu piemērošanu pašreizējā īstenošanā ir atsauce uz 99.–102. apsvērumu, kur tas jau tika plaši aplūkots. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz apgalvojumu par divu dažādu tiesisko regulējumu piemērošanu pašreizējā īstenošanā ir atsauce uz 99.–102. apsvērumu, kur tas jau tika plaši aplūkots.

| (129) | Visbeidzot, attiecībā uz minēto pušu izteiktajām piezīmēm pēc informācijas izpaušanas par attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju TER novērtējumu tiek uzskatīts, ka tās ir pilnībā izskatītas pašreizējā regulā. |
| --- | --- |

(129)

Visbeidzot, attiecībā uz minēto pušu izteiktajām piezīmēm pēc informācijas izpaušanas par attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju TER novērtējumu tiek uzskatīts, ka tās ir pilnībā izskatītas pašreizējā regulā.

Citi procedūras jautājumi

Citi procedūras jautājumi

| (130) | Iepriekš minētās ieinteresētās puses apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, vajadzēja nodrošināt tādas pašas procesuālās tiesības, kādas ir nodrošinātas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem sākotnējā izmeklēšanā. Jo īpaši tās apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika nodrošināta iespēja papildināt savas TER/IR pieprasījuma veidlapas ar vēstulēm par nepilnībām un ka tika veikta tikai dokumentu analīze, nevis pārbaudes apmeklējumi klātienē. Turklāt Komisija nenodrošināja pienācīgu informācijas izpaušanu par TER/IR pieprasījumu novērtējumu attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, jo šī informācija tika nosūtīta tikai minēto uzņēmumu juridiskajiem pārstāvjiem sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(130)

Iepriekš minētās ieinteresētās puses apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, vajadzēja nodrošināt tādas pašas procesuālās tiesības, kādas ir nodrošinātas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem sākotnējā izmeklēšanā. Jo īpaši tās apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika nodrošināta iespēja papildināt savas TER/IR pieprasījuma veidlapas ar vēstulēm par nepilnībām un ka tika veikta tikai dokumentu analīze, nevis pārbaudes apmeklējumi klātienē. Turklāt Komisija nenodrošināja pienācīgu informācijas izpaušanu par TER/IR pieprasījumu novērtējumu attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, jo šī informācija tika nosūtīta tikai minēto uzņēmumu juridiskajiem pārstāvjiem sākotnējās izmeklēšanas laikā.

| (131) | Turklāt tika apgalvots, ka ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, netika nodrošinātas tādas pašas procesuālās garantijas kā tās, kuras piemēro standarta antidempinga izmeklēšanās, bet gan tika piemēroti stingrāki standarti. Komisija nav ņēmusi vērā laikposmu starp TER/IR pieprasījuma iesniegšanu sākotnējā izmeklēšanā un minēto pieprasījumu novērtēšanu. Turklāt ražotājiem eksportētājiem sākotnējā izmeklēšanā tika dotas tikai 15 dienas TER/IR pieprasījumu aizpildīšanai, nevis – kā parasti – 21 diena. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt tika apgalvots, ka ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, netika nodrošinātas tādas pašas procesuālās garantijas kā tās, kuras piemēro standarta antidempinga izmeklēšanās, bet gan tika piemēroti stingrāki standarti. Komisija nav ņēmusi vērā laikposmu starp TER/IR pieprasījuma iesniegšanu sākotnējā izmeklēšanā un minēto pieprasījumu novērtēšanu. Turklāt ražotājiem eksportētājiem sākotnējā izmeklēšanā tika dotas tikai 15 dienas TER/IR pieprasījumu aizpildīšanai, nevis – kā parasti – 21 diena.

| (132) | Turklāt viens importētājs apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju procesuālās tiesības tika pārkāptas, jo tie vairs nevarēja izteikt nozīmīgas piezīmes vai sniegt papildu informāciju, lai pamatotu pieprasījumus, kas tika iesniegti pirms 11 gadiem, jo varbūt šo uzņēmumu vairs nav vai dokumenti vairs nav pieejami. |
| --- | --- |

(132)

Turklāt viens importētājs apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju procesuālās tiesības tika pārkāptas, jo tie vairs nevarēja izteikt nozīmīgas piezīmes vai sniegt papildu informāciju, lai pamatotu pieprasījumus, kas tika iesniegti pirms 11 gadiem, jo varbūt šo uzņēmumu vairs nav vai dokumenti vairs nav pieejami.

| (133) | Tā pati puse apgalvoja, ka atšķirībā no sākotnējās izmeklēšanas pašreizējo pasākumu atkārtota noteikšana ietekmētu tikai importētājus Savienībā, taču viņiem nebija iespēju izteikt nozīmīgas piezīmes. |
| --- | --- |

(133)

Tā pati puse apgalvoja, ka atšķirībā no sākotnējās izmeklēšanas pašreizējo pasākumu atkārtota noteikšana ietekmētu tikai importētājus Savienībā, taču viņiem nebija iespēju izteikt nozīmīgas piezīmes.

| (134) | Tika arī apgalvots, ka Komisija de facto piemērojusi pieejamos faktus pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē, taču Komisija nav ievērojusi pamatregulas 18. panta 4. punktā paredzētos procedūras noteikumus. |
| --- | --- |

(134)

Tika arī apgalvots, ka Komisija de facto piemērojusi pieejamos faktus pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē, taču Komisija nav ievērojusi pamatregulas 18. panta 4. punktā paredzētos procedūras noteikumus.

de facto

| (135) | Komisija norāda, ka nekas pamatregulā neprasa, lai Komisija sniegtu eksportētājiem uzņēmumiem, kuri pieprasa TER/IR, iespēju papildināt iztrūkstošo faktu informāciju. Komisija atgādina, ka saskaņā ar judikatūru pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas iegūt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā ziņā 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā ir noteikts, ka šāda ražotāja iesniegtajā prasībā jābūt pietiekamiem pierādījumiem, kā noteikts šajā tiesību normā, par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecīgi, kā nolēmusi Tiesa spriedumos lietās Brosman un Aokang, iestādēm nav jāpierāda, ka ražotājs neatbilst noteiktajiem šā statusa atzīšanas nosacījumiem. Gluži pretēji – Komisijai ir jāizvērtē, vai attiecīgā ražotāja iesniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu, ka ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā paredzētie kritēriji TER piešķiršanai (skatīt iepriekš 31. apsvērumu). Tiesības tikt uzklausītam attiecas uz minēto faktu novērtējumu, bet neietver tiesības papildināt iztrūkstošu informāciju. Pretējā gadījumā ražotājs eksportētājs varētu bezgalīgi pagarināt novērtēšanas procesu, iesniedzot informāciju pa daļām. |
| --- | --- |

(135)

Komisija norāda, ka nekas pamatregulā neprasa, lai Komisija sniegtu eksportētājiem uzņēmumiem, kuri pieprasa TER/IR, iespēju papildināt iztrūkstošo faktu informāciju. Komisija atgādina, ka saskaņā ar judikatūru pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas iegūt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā ziņā 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā ir noteikts, ka šāda ražotāja iesniegtajā prasībā jābūt pietiekamiem pierādījumiem, kā noteikts šajā tiesību normā, par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecīgi, kā nolēmusi Tiesa spriedumos lietās Brosman un Aokang, iestādēm nav jāpierāda, ka ražotājs neatbilst noteiktajiem šā statusa atzīšanas nosacījumiem. Gluži pretēji – Komisijai ir jāizvērtē, vai attiecīgā ražotāja iesniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu, ka ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā daļā paredzētie kritēriji TER piešķiršanai (skatīt iepriekš 31. apsvērumu). Tiesības tikt uzklausītam attiecas uz minēto faktu novērtējumu, bet neietver tiesības papildināt iztrūkstošu informāciju. Pretējā gadījumā ražotājs eksportētājs varētu bezgalīgi pagarināt novērtēšanas procesu, iesniedzot informāciju pa daļām.

Brosman

Aokang

| (136) | Šai sakarā ir jāatgādina, ka Komisijai nav pienākuma pieprasīt ražotājam eksportētājam papildināt TER/IR pieprasījumu. Kā minēts iepriekšējā apsvērumā, Komisija var veikt novērtējumu, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja iesniegto informāciju. Katrā ziņā attiecīgie ražotāji eksportētāji nav apstrīdējuši Komisijas veikto viņu TER/IR pieprasījumu novērtējumu, un viņi nav arī norādījuši, uz kuriem dokumentiem vai cilvēkiem viņi vairs nevar atsaukties. Tāpēc šis apgalvojums ir tik abstrakts, ka iestādes nevar ņemt vērā šīs grūtības, veicot TER/IR pieprasījumu novērtējumu. Tā kā minētais arguments ir balstīts uz pieņēmumu un tas nav pamatots ar precīzām norādēm par to, kuri dokumenti un cilvēki vairs nav pieejami, kā arī par to, kāda ir šo dokumentu un cilvēku nozīme TER/IR pieprasījumu novērtējumā, šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(136)

Šai sakarā ir jāatgādina, ka Komisijai nav pienākuma pieprasīt ražotājam eksportētājam papildināt TER/IR pieprasījumu. Kā minēts iepriekšējā apsvērumā, Komisija var veikt novērtējumu, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja iesniegto informāciju. Katrā ziņā attiecīgie ražotāji eksportētāji nav apstrīdējuši Komisijas veikto viņu TER/IR pieprasījumu novērtējumu, un viņi nav arī norādījuši, uz kuriem dokumentiem vai cilvēkiem viņi vairs nevar atsaukties. Tāpēc šis apgalvojums ir tik abstrakts, ka iestādes nevar ņemt vērā šīs grūtības, veicot TER/IR pieprasījumu novērtējumu. Tā kā minētais arguments ir balstīts uz pieņēmumu un tas nav pamatots ar precīzām norādēm par to, kuri dokumenti un cilvēki vairs nav pieejami, kā arī par to, kāda ir šo dokumentu un cilvēku nozīme TER/IR pieprasījumu novērtējumā, šis arguments ir jānoraida.

| (137) | Attiecībā uz pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu de facto tā automātiski neprasa arī piemērot pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tas ir nepieciešams tikai gadījumos, kad Komisijai ir vajadzējis noraidīt informāciju, ko sniegusi ieinteresētā puse. Šajā gadījumā Komisija pieņēma attiecīgo ražotāju eksportētāju sniegto informāciju un balstīja savu vērtējumu uz šo informāciju. Tā nav pieejamo faktu izmantošana. Drīzāk Komisija nav noraidījusi nekādu informāciju. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu de facto tā automātiski neprasa arī piemērot pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tas ir nepieciešams tikai gadījumos, kad Komisijai ir vajadzējis noraidīt informāciju, ko sniegusi ieinteresētā puse. Šajā gadījumā Komisija pieņēma attiecīgo ražotāju eksportētāju sniegto informāciju un balstīja savu vērtējumu uz šo informāciju. Tā nav pieejamo faktu izmantošana. Drīzāk Komisija nav noraidījusi nekādu informāciju.

de facto

Savienības intereses

Savienības intereses

| (138) | Viens importētājs apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi, vai antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības interesēs, un apgalvoja, ka pasākumi būtu pretrunā Savienības interesēm, jo i) ar pasākumiem jau bija panākta paredzētā ietekme, kad tos pirmoreiz piemēroja; ii) pasākumi nenodrošinātu papildu priekšrocības Savienības ražošanas nozarei, iii) pasākumi neietekmētu ražotājus eksportētājus un iv) pasākumi radītu būtiskas izmaksas importētājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(138)

Viens importētājs apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi, vai antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības interesēs, un apgalvoja, ka pasākumi būtu pretrunā Savienības interesēm, jo i) ar pasākumiem jau bija panākta paredzētā ietekme, kad tos pirmoreiz piemēroja; ii) pasākumi nenodrošinātu papildu priekšrocības Savienības ražošanas nozarei, iii) pasākumi neietekmētu ražotājus eksportētājus un iv) pasākumi radītu būtiskas izmaksas importētājiem Savienībā.

| (139) | Šī lieta attiecas tikai uz TER/IR pieprasījumiem, jo tas ir vienīgais punkts, kurā Savienības tiesās ir konstatēta juridiska kļūda. Attiecībā uz Savienības interesēm joprojām pilnībā ir spēkā novērtējums sākotnējā regulā. Turklāt šis pasākums ir pamatots, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

(139)

Šī lieta attiecas tikai uz TER/IR pieprasījumiem, jo tas ir vienīgais punkts, kurā Savienības tiesās ir konstatēta juridiska kļūda. Attiecībā uz Savienības interesēm joprojām pilnībā ir spēkā novērtējums sākotnējā regulā. Turklāt šis pasākums ir pamatots, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses.

Acīmredzamas kļūdas TER/IR pieprasījumu novērtējumā

Acīmredzamas kļūdas TER/IR pieprasījumu novērtējumā

i)   TER novērtējums

| (140) | FESI un Puma apstrīdēja Komisijas novērtējumu attiecībā uz viņu Ķīnas piegādātāju TER pieprasījumiem un apgalvoja, ka tie noraidīti, galvenokārt pamatojoties uz pilnīgas informācijas trūkumu. Attiecībā uz 1. kritēriju minētās puses apgalvoja, ka Komisija ne vien nebija neko darījusi, lai iegūtu trūkstošo informāciju, bet arī nebija precizējusi, kāda informācija būtu bijusi nepieciešama, lai pierādītu, ka nav bijusi būtiska valsts iejaukšanās attiecīgo ražotāju eksportētāju pieņemtajos lēmumos par uzņēmējdarbību. Attiecībā uz 3. kritēriju, atsaucoties uz Tiesas spriedumu lietā T-586/14 Xinyi OV/Komisija, šīs puses apgalvoja, ka nodokļu stimuli vai preferenciāli nodokļu režīmi neliecināja par izkropļojumiem vai tirgus ekonomikai neatbilstošu rīcību. |
| --- | --- |

(140)

FESI un Puma apstrīdēja Komisijas novērtējumu attiecībā uz viņu Ķīnas piegādātāju TER pieprasījumiem un apgalvoja, ka tie noraidīti, galvenokārt pamatojoties uz pilnīgas informācijas trūkumu. Attiecībā uz 1. kritēriju minētās puses apgalvoja, ka Komisija ne vien nebija neko darījusi, lai iegūtu trūkstošo informāciju, bet arī nebija precizējusi, kāda informācija būtu bijusi nepieciešama, lai pierādītu, ka nav bijusi būtiska valsts iejaukšanās attiecīgo ražotāju eksportētāju pieņemtajos lēmumos par uzņēmējdarbību. Attiecībā uz 3. kritēriju, atsaucoties uz Tiesas spriedumu lietā T-586/14 Xinyi OV/Komisija, šīs puses apgalvoja, ka nodokļu stimuli vai preferenciāli nodokļu režīmi neliecināja par izkropļojumiem vai tirgus ekonomikai neatbilstošu rīcību.

FESI

Puma

Xinyi OV

| (141) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, puses apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta piemērošanā un nav arī sniegusi pietiekamu pamatojumu ražotāju eksportētāju TER pieprasījumu noraidīšanai. |
| --- | --- |

(141)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, puses apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta piemērošanā un nav arī sniegusi pietiekamu pamatojumu ražotāju eksportētāju TER pieprasījumu noraidīšanai.

| (142) | Attiecībā uz trūkstošo informāciju saistībā ar 1. kritēriju ir atsauce uz 135. apsvērumu, kurā ir norādīts, ka nekas pamatregulā neprasa, lai Komisija sniegtu eksportētājiem uzņēmumiem, kuri pieprasa TER/IR, iespēju papildināt iztrūkstošo faktu informāciju, un ka pierādīšanas pienākums ir ražotājam eksportētājam, kurš vēlas pieprasīt TER. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz trūkstošo informāciju saistībā ar 1. kritēriju ir atsauce uz 135. apsvērumu, kurā ir norādīts, ka nekas pamatregulā neprasa, lai Komisija sniegtu eksportētājiem uzņēmumiem, kuri pieprasa TER/IR, iespēju papildināt iztrūkstošo faktu informāciju, un ka pierādīšanas pienākums ir ražotājam eksportētājam, kurš vēlas pieprasīt TER.

| (143) | Attiecībā uz 3. kritēriju tiek precizēts, ka nodokļu stimuli vai preferenciāli nodokļu režīmi (ja tādi ir) netika uzskatīti par iemeslu noraidīt TER. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz 3. kritēriju tiek precizēts, ka nodokļu stimuli vai preferenciāli nodokļu režīmi (ja tādi ir) netika uzskatīti par iemeslu noraidīt TER.

ii)   IR novērtējums

| (144) | Tās pašas iepriekš minētās puses, atsaucoties uz 2. kritēriju, apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka eksporta pārdevumi nebija brīvi noteikti un ka bija Komisijas ziņā izlemt, vai un kā eksporta cenas ietekmējusi valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(144)

Tās pašas iepriekš minētās puses, atsaucoties uz 2. kritēriju, apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka eksporta pārdevumi nebija brīvi noteikti un ka bija Komisijas ziņā izlemt, vai un kā eksporta cenas ietekmējusi valsts iejaukšanās.

| (145) | Turklāt tika apgalvots, ka konstatējums par to, ka eksporta pārdevumi nebija brīvi noteikti, ir pretrunā sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem saistībā ar oriģināliekārtu ražotāju veiktajiem pārdošanas darījumiem, kurā tika atklāts, ka importētāji, piemēram Puma, pērkot no Ķīnas piegādātājiem, paši veic pētniecību un izstrādi un izejvielu iegādi (38). Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika apgalvots, ka uzņēmumiem Puma un Timberland bijusi ievērojama kontrole pār ražošanas procesu un specifikācijām un ka tāpēc nav bijusi iespējama valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt tika apgalvots, ka konstatējums par to, ka eksporta pārdevumi nebija brīvi noteikti, ir pretrunā sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem saistībā ar oriģināliekārtu ražotāju veiktajiem pārdošanas darījumiem, kurā tika atklāts, ka importētāji, piemēram Puma, pērkot no Ķīnas piegādātājiem, paši veic pētniecību un izstrādi un izejvielu iegādi (38). Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika apgalvots, ka uzņēmumiem Puma un Timberland bijusi ievērojama kontrole pār ražošanas procesu un specifikācijām un ka tāpēc nav bijusi iespējama valsts iejaukšanās.

Puma

38

Puma

Timberland

| (146) | Kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas pieprasīt IR. Kā minēts arī iepriekš 47. apsvērumā, ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību ir pieņemti bez valsts iejaukšanās. Jāatzīmē arī, ka 2. kritērijs neattiecas tikai uz eksporta cenām, bet gan uz eksporta pārdevumiem kopumā, ieskaitot eksporta cenas un daudzumus, un uz citiem pārdošanas noteikumiem, kuriem vajadzētu būt brīvi noteiktiem bez valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(146)

Kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, pierādīšanas pienākums ir ražotājam, kurš vēlas pieprasīt IR. Kā minēts arī iepriekš 47. apsvērumā, ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību ir pieņemti bez valsts iejaukšanās. Jāatzīmē arī, ka 2. kritērijs neattiecas tikai uz eksporta cenām, bet gan uz eksporta pārdevumiem kopumā, ieskaitot eksporta cenas un daudzumus, un uz citiem pārdošanas noteikumiem, kuriem vajadzētu būt brīvi noteiktiem bez valsts iejaukšanās.

| (147) | Lai pamatotu savu argumentu, ka eksporta cenas bija brīvi noteiktas, attiecīgās ieinteresētās puses atsaucās uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 553/2006 (pagaidu regula) 269. apsvērumu. Tomēr šis apsvērums attiecās uz importētāju tālākpārdošanas cenām Savienībā, un tāpēc to nevar uzskatīt par atbilstošu pamatu, lai noteiktu ražotāju eksportētāju eksporta cenu ticamību. Tāpat atsauce uz pagaidu regulas 132. apsvērumu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 (39) (apstrīdētā regula) 135. apsvērumu attiecas uz veiktajām normālās vērtības korekcijām, to salīdzinot ar eksporta cenu, un neļauj izdarīt nekādus secinājumus par to, vai Ķīnas uzņēmumu eksporta pārdevumi bija brīvi noteikti. |
| --- | --- |

(147)

Lai pamatotu savu argumentu, ka eksporta cenas bija brīvi noteiktas, attiecīgās ieinteresētās puses atsaucās uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 553/2006 (pagaidu regula) 269. apsvērumu. Tomēr šis apsvērums attiecās uz importētāju tālākpārdošanas cenām Savienībā, un tāpēc to nevar uzskatīt par atbilstošu pamatu, lai noteiktu ražotāju eksportētāju eksporta cenu ticamību. Tāpat atsauce uz pagaidu regulas 132. apsvērumu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 (39) (apstrīdētā regula) 135. apsvērumu attiecas uz veiktajām normālās vērtības korekcijām, to salīdzinot ar eksporta cenu, un neļauj izdarīt nekādus secinājumus par to, vai Ķīnas uzņēmumu eksporta pārdevumi bija brīvi noteikti.

39

| (148) | Turklāt minētās puses apgalvoja, ka Komisija nav arī paskaidrojusi, kā tā ir nonākusi pie secinājuma, ka individuālas maksājuma likmes piešķiršana attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem radītu antidempinga pasākumu apiešanas risku, lai gan tā būtu IR piešķiršanas kritēriju pamatmērķis. |
| --- | --- |

(148)

Turklāt minētās puses apgalvoja, ka Komisija nav arī paskaidrojusi, kā tā ir nonākusi pie secinājuma, ka individuālas maksājuma likmes piešķiršana attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem radītu antidempinga pasākumu apiešanas risku, lai gan tā būtu IR piešķiršanas kritēriju pamatmērķis.

| (149) | Attiecībā uz pasākumu apiešanas risku tas ir tikai viens no pieciem kritērijiem, kas minēti pamatregulas 9. panta 5. punktā, pirms tajā izdarīti grozījumi. Saskaņā ar minēto pantu ražotājiem eksportētājiem būtu jāpierāda, ka tie atbilst visiem pieciem kritērijiem. Tāpēc neatbilstība vienam vai vairākiem kritērijiem ir pietiekama, lai noraidītu IR pieprasījumu, neizvērtējot atbilstību pārējiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz pasākumu apiešanas risku tas ir tikai viens no pieciem kritērijiem, kas minēti pamatregulas 9. panta 5. punktā, pirms tajā izdarīti grozījumi. Saskaņā ar minēto pantu ražotājiem eksportētājiem būtu jāpierāda, ka tie atbilst visiem pieciem kritērijiem. Tāpēc neatbilstība vienam vai vairākiem kritērijiem ir pietiekama, lai noraidītu IR pieprasījumu, neizvērtējot atbilstību pārējiem kritērijiem.

Uzņēmuma Timberland piegādātājs

Timberland

| (150) | FESI apstrīdēja 19. apsvērumā teikto, ka viens no Timberland piegādātājiem, General Shoes Limited, pieteikumā valsts tiesai tika nepareizi uzskatīts par Ķīnas piegādātāju, lai gan uzņēmums dibināts Vjetnamā. FESI minēja argumentu, ka Komisijai būtu vajadzējis lūgt papildu precizējumu, un apgalvoja, ka uzņēmumu viegli varēja uzskatīt par Ķīnas uzņēmumu. FESI apgalvoja, ka, lai gan ir taisnība, ka atlases veidlapā un TER pieprasījumā, kas iesniegts sākotnējā izmeklēšanā, uzņēmums bija minēts ar citu nosaukumu (t. i., General Footwear Ltd), atšķirīgais nosaukums Timberland iesniegtajā pieteikumā valsts tiesai (t. i., General Shoes Ltd), visticamāk, varētu būt tulkojuma kļūda. Tāpēc būtu vajadzējis novērtēt arī Ķīnas uzņēmuma General Footwear Ltd TER/IR pieprasījumu.. |
| --- | --- |

(150)

FESI apstrīdēja 19. apsvērumā teikto, ka viens no Timberland piegādātājiem, General Shoes Limited, pieteikumā valsts tiesai tika nepareizi uzskatīts par Ķīnas piegādātāju, lai gan uzņēmums dibināts Vjetnamā. FESI minēja argumentu, ka Komisijai būtu vajadzējis lūgt papildu precizējumu, un apgalvoja, ka uzņēmumu viegli varēja uzskatīt par Ķīnas uzņēmumu. FESI apgalvoja, ka, lai gan ir taisnība, ka atlases veidlapā un TER pieprasījumā, kas iesniegts sākotnējā izmeklēšanā, uzņēmums bija minēts ar citu nosaukumu (t. i., General Footwear Ltd), atšķirīgais nosaukums Timberland iesniegtajā pieteikumā valsts tiesai (t. i., General Shoes Ltd), visticamāk, varētu būt tulkojuma kļūda. Tāpēc būtu vajadzējis novērtēt arī Ķīnas uzņēmuma General Footwear Ltd TER/IR pieprasījumu..

FESI

Timberland

General Shoes Limited

FESI

FESI

General Footwear Ltd

Timberland

General Shoes Ltd

General Footwear Ltd

| (151) | General Footwear Ltd ir daļa no uzņēmumu grupas ar saistītiem uzņēmumiem Ķīnā un Vjetnamā. Gan ražotājs Vjetnamā, gan otrs ražotājs Ķīnā iesniedza TER/IR pieprasījumus sākotnējā izmeklēšanā. Ķīnas uzņēmuma nosaukums TER/IR pieprasījumā ir konsekventi minēts kā “General Footwear Ltd” ar adresi Ķīnā. Ražotājs Vjetnamā ir minēts kā “General Shoes Ltd”. Tomēr attiecīgajā TER/IR pieprasījuma veidlapā nav skaidri norādīts, vai minētais uzņēmums ir Ķīnas vai Vjetnamas uzņēmums. Tāpēc nebija nepamatoti pieņemt, ka valsts tiesā iesniegtās lietas materiālos minētais uzņēmums patiesībā ir Vjetnamas uzņēmums. |
| --- | --- |

(151)

General Footwear Ltd ir daļa no uzņēmumu grupas ar saistītiem uzņēmumiem Ķīnā un Vjetnamā. Gan ražotājs Vjetnamā, gan otrs ražotājs Ķīnā iesniedza TER/IR pieprasījumus sākotnējā izmeklēšanā. Ķīnas uzņēmuma nosaukums TER/IR pieprasījumā ir konsekventi minēts kā “General Footwear Ltd” ar adresi Ķīnā. Ražotājs Vjetnamā ir minēts kā “General Shoes Ltd”. Tomēr attiecīgajā TER/IR pieprasījuma veidlapā nav skaidri norādīts, vai minētais uzņēmums ir Ķīnas vai Vjetnamas uzņēmums. Tāpēc nebija nepamatoti pieņemt, ka valsts tiesā iesniegtās lietas materiālos minētais uzņēmums patiesībā ir Vjetnamas uzņēmums.

General Footwear Ltd

General Footwear Ltd

General Shoes Ltd

| (152) | Katrā ziņā Komisija joprojām plāno novērtēt General Footwear Ltd (Ķīna) TER/IR pieprasījumu. Tomēr, lai nodrošinātu labu pārvaldību un nevajadzīgi neaizkavētu pašreizējo īstenošanu, uz šo novērtējumu attieksies atsevišķs tiesību akts. |
| --- | --- |

(152)

Katrā ziņā Komisija joprojām plāno novērtēt General Footwear Ltd (Ķīna) TER/IR pieprasījumu. Tomēr, lai nodrošinātu labu pārvaldību un nevajadzīgi neaizkavētu pašreizējo īstenošanu, uz šo novērtējumu attieksies atsevišķs tiesību akts.

General Footwear Ltd

Arguments saistībā ar atmaksas pieprasījumiem

Arguments saistībā ar atmaksas pieprasījumiem

| (153) | Viens importētājs atzina, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, nav bijis tā piegādātājs, tāpēc tas uzskatīja, ka secinājumi nav būtiski viņa situācijai. Šī puse apgalvoja, ka pašreizējās īstenošanas secinājumi nevar būt par pamatu to atmaksas pieprasījumu noraidīšanai, ko tā iesniegusi valsts muitai. Importētājs arī pieprasīja, lai tā piegādātāju TER/IR pieprasījumi tiktu izskatīti, pamatojoties uz dokumentiem, kurus Komisijai iesnieguši attiecīgie Beļģijas muitas dienesti. |
| --- | --- |

(153)

Viens importētājs atzina, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas pašreizējā īstenošana, nav bijis tā piegādātājs, tāpēc tas uzskatīja, ka secinājumi nav būtiski viņa situācijai. Šī puse apgalvoja, ka pašreizējās īstenošanas secinājumi nevar būt par pamatu to atmaksas pieprasījumu noraidīšanai, ko tā iesniegusi valsts muitai. Importētājs arī pieprasīja, lai tā piegādātāju TER/IR pieprasījumi tiktu izskatīti, pamatojoties uz dokumentiem, kurus Komisijai iesnieguši attiecīgie Beļģijas muitas dienesti.

| (154) | Attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu Komisija atsaucas uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/223, ar ko paredz procedūru tādu konkrētu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma pieprasījumu novērtējumam, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji no Ķīnas un Vjetnamas, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 (40), kurā noteikta procedūra, kas jāievēro šajā lietā. Jo īpaši saskaņā ar minētās regulas 1. un 2. pantu Komisija pārbaudīs attiecīgos TER/IR pieprasījumus, tiklīdz tā būs saņēmusi attiecīgo dokumentāciju no muitas dienestiem. |
| --- | --- |

(154)

Attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu Komisija atsaucas uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/223, ar ko paredz procedūru tādu konkrētu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma pieprasījumu novērtējumam, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji no Ķīnas un Vjetnamas, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 (40), kurā noteikta procedūra, kas jāievēro šajā lietā. Jo īpaši saskaņā ar minētās regulas 1. un 2. pantu Komisija pārbaudīs attiecīgos TER/IR pieprasījumus, tiklīdz tā būs saņēmusi attiecīgo dokumentāciju no muitas dienestiem.

40

D.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (155) | Ņemot vērā iesniegtās piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka atlikušais antidempinga maksājums, kas piemērojams ĶTR attiecībā uz trīspadsmit attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, ir jānosaka atkārtoti par laikposmu, kurā bija piemērojama apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā iesniegtās piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka atlikušais antidempinga maksājums, kas piemērojams ĶTR attiecībā uz trīspadsmit attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, ir jānosaka atkārtoti par laikposmu, kurā bija piemērojama apstrīdētā regula.

E.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (156) | Attiecīgie ražotāji eksportētāji un visas puses, kuras iesaistījās, tika informētas par būtiskajiem apstākļiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija nolūks ierosināt galīgo antidempinga maksājumu atkārtotu noteikšanu trīspadsmit attiecīgo ražotāju eksportētāju importam. Tiem tika dots laiks, kurā tie pēc informācijas izpaušanas varēja iesniegt apsvērumus. |
| --- | --- |

(156)

Attiecīgie ražotāji eksportētāji un visas puses, kuras iesaistījās, tika informētas par būtiskajiem apstākļiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija nolūks ierosināt galīgo antidempinga maksājumu atkārtotu noteikšanu trīspadsmit attiecīgo ražotāju eksportētāju importam. Tiem tika dots laiks, kurā tie pēc informācijas izpaušanas varēja iesniegt apsvērumus.

| (157) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(157)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu apavu importam, kam ir ādas vai mākslīgās ādas virsa, izņemot sporta apavus, apavus, kuru ražošanā izmantotas īpašas tehnoloģijas, čības un citus telpās valkājamus apavus un apavus ar aizsargplāksnīti purngalā, kuru izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika un kurus ražo šīs regulas II pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, un kurus klasificē ar šādiem KN kodiem: 6403 20 00, ex 6403 30 00 (41), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00 (42), kas notika Padomes Regulas (EK) Nr. 1472/2006 un Padomes Regulas (ES) Nr. 1294/2009 piemērošanas laikposmā. Taric kodi ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā.

2.   Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas:

| — | “sporta apavi” ir apavi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1719/2005 (43) I pielikuma 64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē, |
| --- | --- |

—

“sporta apavi” ir apavi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1719/2005 (43) I pielikuma 64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē,

| — | “apavi, kuru ražošanā izmantotas īpašas tehnoloģijas”, ir apavi ar CIF cenu par vienu pāri, kas nav mazāka par EUR 7,5, kurus izmanto sporta aktivitātēs, kuros ir vienkārtas vai vairākkārtu formētas zoles, kas nav pildītas, izgatavotas no sintētiskiem materiāliem, kas īpaši paredzēti vertikālu un sānu kustību triecienu amortizēšanai, un ar tādām tehniskām iezīmēm kā, piemēram, hermētiskas ieliekamas zolītes, kas pildītas ar gāzi vai šķidrumu, mehāniskām sastāvdaļām, kas absorbē vai neitralizē triecienu, vai ar tādiem materiāliem kā zema blīvuma polimēri, un kurus klasificē ar KN kodiem ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98, |
| --- | --- |

—

“apavi, kuru ražošanā izmantotas īpašas tehnoloģijas”, ir apavi ar CIF cenu par vienu pāri, kas nav mazāka par EUR 7,5, kurus izmanto sporta aktivitātēs, kuros ir vienkārtas vai vairākkārtu formētas zoles, kas nav pildītas, izgatavotas no sintētiskiem materiāliem, kas īpaši paredzēti vertikālu un sānu kustību triecienu amortizēšanai, un ar tādām tehniskām iezīmēm kā, piemēram, hermētiskas ieliekamas zolītes, kas pildītas ar gāzi vai šķidrumu, mehāniskām sastāvdaļām, kas absorbē vai neitralizē triecienu, vai ar tādiem materiāliem kā zema blīvuma polimēri, un kurus klasificē ar KN kodiem ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,

| — | “apavi ar aizsargplāksnīti purngalā” ir apavi, kuru purngalā iestrādāta aizsargplāksnīte, kuru triecienizturība ir vismaz 100 džouli (44) un kurus klasificē ar KN kodiem ex 6403 30 00
   (45), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00, |
| --- | --- |

—

“apavi ar aizsargplāksnīti purngalā” ir apavi, kuru purngalā iestrādāta aizsargplāksnīte, kuru triecienizturība ir vismaz 100 džouli (44) un kurus klasificē ar KN kodiem ex 6403 30 00
   (45), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00,

| — | “čības un citi telpās valkājami apavi” ir apavi, kurus klasificē ar KN kodu ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

—

“čības un citi telpās valkājami apavi” ir apavi, kurus klasificē ar KN kodu ex 6405 10 00.

3.   Piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma likme neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo šīs regulas II pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, ir 16,5 %.

2. pants

Ar šo regulu galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Komisijas 2006. gada 27. marta Regulai (EK) Nr. 553/2006. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi, atmaksā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 18. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 98, 6.4.2006., 3. lpp.

2

(3)  Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 388/2008, ar ko galīgos antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 1472/2006 noteikti tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, paplašina un attiecina uz tāda paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala un ir deklarēts vai nav deklarēts kā Makao īpašās pārvaldes apgabala izcelsmes ražojums (OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp.).

4

(5)  
  OV C 251, 3.10.2008., 21. lpp.

5

(6)  Padomes 2009. gada 22. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1294/2009, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro dažu tādu Vjetnamas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un ko attiecina arī uz šā paša ražojuma importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes apgabalā (OV L 352, 30.12.2009., 1. lpp.).

6

(7)  
  OV C 295, 11.10.2013., 6. lpp.

7

(8)  Padomes 2014. gada 18. marta Īstenošanas lēmums 2014/149/ES, ar ko noraida priekšlikumu Īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (OV L 82, 20.3.2014., 27. lpp.).

8

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

(9)  
  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

9

(10)  Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

10

(11)  Tiesas 1988. gada 26. aprīļa spriedumi apvienotajās lietās 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE un citi un Grieķijas Republika/Komisija, Recueil, 2181. lpp., 27. un 28. punkts.

11

Asteris AE

Recueil

(12)  Tiesas 1998. gada 12. novembra spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil, I-6993. lpp., 31. punkts; Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil, I-8147. lpp., 80.-85. punkts; Pirmās instances tiesas 2008. gada 9. jūlija spriedums lietā T-301/01 Alitalia/Komisija, Krājums, II-1753. lpp., 99. un 142. punkts; Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Komisija, Krājums, II-0000. lpp., 83. punkts.

12

Recueil

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

Alitalia

Région Nord-Pas de Calais

(13)  Tiesas 1998. gada 12. novembra spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil, I-6993. lpp., 31. punkts; Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil, I-8147. lpp., 80.-85. punkts;

13

Recueil

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regula (ES) Nr. 765/2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 237, 3.9.2012., 1. lpp.).

14

(15)  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulas (ES) Nr. 765/2012 2. pantu grozījumi, kas ieviesti ar minēto grozošo regulu, attiecas vienīgi uz tām izmeklēšanām, kuras sāktas pēc grozošās regulas stāšanās spēkā. Savukārt šī konkrētā izmeklēšana tika sākta 2005. gada 7. jūlijā (OV C 166, 7.7.2005., 14. lpp.).

15

(16)  Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98 P Industrie des poudres sphériques/Padome, Recueil, I-8147. lpp.

16

Industrie des poudres sphériques

Recueil

(17)  Tiesas sprieduma lietā C-249/10 P 42. punkts un Tiesas sprieduma lietā C-247/10 P 36. punkts

17

(18)  Paziņojums par sprieduma īstenošanu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 C&J Clark International Limited un Puma SE, kurš attiecas uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (OV C 101, 17.3.2016., 13. lpp.).

18

C&J Clark International Limited

Puma SE

(19)  Skatīt arī pārējos gadījumus, attiecībā uz kuriem piemērošana ar atpakaļejošu spēku ir atļauta pamatregulas 8. pantā (cenu labojumu laušana) un 14. panta 5. punktā (pasākumu apiešana), kas attiecas arī uz situācijām, kurās prece tika laista brīvā apgrozībā pirms maksājumu noteikšanas.

19

(20)  Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 270/84 Licata/ESC, Recueil, 2305. lpp., 31. punkts; Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedums lietā C-60/98 Butterfly Music/CEDEM, Recueil, 1. – 3939. lpp., 24. punkts; Tiesas 1970. gada 14. aprīļa spriedums lietā 68/69 Bundesknappschaft/Brock, Recueil, 171. lpp., 6. punkts; Tiesas 1973. gada 4. jūlija spriedums lietā 1/73 Westzucker GmbH/Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker, Recueil, 723. lpp., 5. punkts; Tiesas 1973. gada 5. decembra spriedums lietā 143/73 SOPAD/FORMA a.o., Recueil, 1433. lpp., 8. punkts; Tiesas 1978. gada 15. februāra spriedums lietā 96/77 Bauche, Recueil, 383. lpp., 48. punkts; Tiesas 1978. gada 25. oktobra spriedums lietā 125/77 KoninklijkeScholten-Honig NV/Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten, Recueil, 1991. lpp., 37. punkts; Tiesas 1981. gada 5. februāra spriedums lietā 40/79 P/Komisija, Recueil, 361. lpp., 12. punkts; Pirmās instances tiesas 2008. gada 19. novembra spriedums lietā T-404/05 Grieķija/Komisija, Krājums, II-272. lpp., 77. punkts; Tiesas 2008. gada 11. decembra spriedums lietā C-334/07 Ρ Komisija/Freistaat Sachsen, Krājums, 1.–9465. lpp., 53. punkts.

20

Licata/ESC

Recueil

Butterfly Music/CEDEM

Recueil

Bundesknappschaft/Brock

Recueil

Westzucker GmbH/Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker

Recueil

SOPAD/FORMA a.o

Recueil

Bauche

Recueil

KoninklijkeScholten-Honig NV/Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten

Recueil

Recueil

Freistaat Sachsen

(21)  Pirmās instances tiesas 2004. gada 18. novembra spriedums lietā T-176/01 Ferrière Nord/Komisija, Krājums, 11.–3931. lpp., 139. punkts; Tiesas 2008. gada 11. decembra spriedums lietā C-334/07 Ρ Komisija/Freistaat Sachsen, Krājums, 1.–9465. lpp., 53. punkts.

21

Ferrière Nord

Freistaat Sachsen

(22)  Tiesas 1997. gada 14. janvāra spriedums lietā C-169/95 Spānija/Komisija, Recueil I-135. lpp., 51.–54. punkts; Tiesas 2003. gada 5. augusta spriedums apvienotajās lietās T-116/01 un T-118/01 P&O European Ferries (Vizcaya) SA, Recueil II-2957. lpp., 205. punkts.

22

Recueil

P&O European Ferries (Vizcaya) SA

Recueil

(23)  Tiesas 1993. gada 15. jūlija spriedums lietā C-34/92 GruSa Fleisch/Hauptzollamt Hamburg–Jonas, Recueil, 1.–4147. lpp., 22. punkts. Tāds pats vai līdzīgs formulējums izmantots, piemēram, Tiesas 1981. gada 12. novembra spriedumā apvienotajās lietās 212 līdz 217/80 Meridionale Industria Salumi α.δ., Recueil, 2735. lpp., 9. un 10. punkts; Tiesas 1982. gada 10. februāra spriedumā lietā 21/81 Bout, Recueil, 381. lpp., 13. punkts; Pirmās instances tiesas 1998. gada 19. februāra spriedumā lietā T-42/96 Eyckeler & Malt/Komisija, Recueil, 11.–401. lpp., 53., 55. un 56. punkts; Tiesas spriedums lietā T-180/01 Euroagri v Commission [2004], Recueil II-369. lpp., 36. punkts.

23

GruSa Fleisch

Hauptzollamt Hamburg–Jonas

Recueil

Meridionale Industria Salumi α.δ

Recueil

Bout

Recueil

Eyckeler & Malt

Recueil

Euroagri

Commission

Recueil

(24)  Tiesas 1990. gada 9. janvāra spriedums lietā C-337/88 Società agricola fattoria alimentare (SAFA), Recueil, I-1. lpp., 13. punkts.

24

Società agricola fattoria alimentare (SAFA)

Recueil

(25)  Tiesas 1982. gada 15. jūlija spriedums lietā 245/81 Edeka/Vācija, Recueil, 2746. lpp., 27. punkts.

25

Edeka

Recueil

(26)  Pirmās instances tiesas 2009. gada 18. marta spriedums lietā T-299/05 Shanghai Excell M&E Enterprise un Shanghai Adeptech Precision/Padome, Krājums, II-565. lpp., 116.–146. punkts.

26

Shanghai Excell M&E Enterprise

Shanghai Adeptech Precision

(27)  Tiesas 2009. gada 1. oktobra spriedums lietā C-141/08 P, Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware Co. Ltd/Padome, Krājums, I-09147. lpp., 94. un nākamie punkti.

27

Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware Co. Ltd

(28)  Vispārējās tiesas 2014. gada 10. novembra rīkojums lietā T-320/13 Delsolar/Komisija, Krājums, II-0000. lpp., 40.–67. punkts.

28

Delsolar

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1168/2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 344, 14.12.2012., 1. lpp.).

29

(30)  
  OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp.

30

(31)  
  OV L 82, 20.3.2014., 27. lpp.

31

(32)  Tiesas 2010. gada 20. maija spriedums lietā C-138/09 Todaro, Krājums, I-4561. lpp.

32

Todaro

(33)  Pirmās instances tiesas 1995. gada 18. septembra spriedums lietā T-167/94 Nölle/Padome un Komisija, Recueil, II-2589. lpp., 62. un 63. punkts.

33

Nölle

Recueil

(34)  Skatīt, piemēram, Pirmās instances tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumu lietā T-221/05 Huvis/Padome, Krājums, II-124. lpp., un Pirmās instances tiesas 2009. gada 10. marta spriedumu lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky/Padome, Krājums, II-303. lpp. Pilnības labad šķiet noderīgi šādi paskaidrojumi. 2011. gada 30. novembra spriedumā lietā T-107/08 ENRC/Padome Vispārējā tiesa secināja, ka dempinga nav bijis, vai katrā ziņā noteiktā dempinga starpība ir bijusi zemāka par apstrīdētajā regulā aprēķināto, un tāpēc atcēla apstrīdēto Padomes regulu kopumā (Krājums, II-8051. lpp., 67.–70. punkts). Kad Komisija piemēroja Vispārējās tiesas noteikto metodi, izrādījās, ka nav ne dempinga, ne kaitējuma. Tāpēc Komisija atturējās no izmeklēšanas oficiālas atsākšanas. Savā 2007. gada 27. septembra spriedumā lietā C-351/04 Ikea (Krājums, I-7723. lpp.) Tiesa ir daļēji atzinusi par spēkā neesošu Padomes regulu – tiktāl, ciktāl maksājuma apmērs ir aprēķināts, balstoties uz tā dēvēto “reducēšanas līdz nullei” metodi. Iestādes pēc PTO Apelācijas institūcijas nolēmuma bija atkārtoti aprēķinājušas maksājumu, neizmantojot “reducēšanu līdz nullei”, jau agrīnākā posmā, pēc PTO Apelācijas institūcijas nolēmuma, un secinājušas, ka dempinga nav bijis, un tāpēc pabeidza izmeklēšanu, nenosakot pasākumus (proti, faktiski nosakot jauno maksājumu nulles apmērā) (Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 160/2002, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2398/97, ar kuru ir noteikts galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz Ēģiptes, Indijas un Pakistānas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importu un ar kuru antidempinga procedūra attiecībā uz importu no Pakistānas tiek izbeigta (OV L 26, 30.1.2002., 2. lpp.). Padome par Pirmās instances tiesas 2009. gada 17. jūnija spriedumu lietā T-498/04 Zheijiang Xinan Chemical Group/Padome (Krājums, I-1969. lpp.) iesniedza apelācijas sūdzību. Tāpēc atcelšana stājās spēkā tikai no dienas, kad Tiesa pasludināja savu spriedumu par apelāciju (Tiesas 2012. gada 19. jūlija spriedums lietā C-337/09 P Padome/Zheijiang Xinan Chemical Group, Krājums, I-0000. lpp.), kas notika 2012. gada 19. jūlijā. Minētajā spriedumā Vispārējā tiesa, ko vēlāk apstiprināja Tiesa, secināja, ka Komisijai un Padomei bija jāpiešķir tirgus ekonomikas režīms pieprasījuma iesniedzējam, kurš bija vienīgais Ķīnas uzņēmums, kas izmeklēšanas laikposmā eksportēja attiecīgo ražojumu. Minētajā gadījumā, atšķirībā no šā gadījuma, Komisija un Padome bija izanalizējušas tirgus ekonomikas režīma pieprasījumu un noraidījušas to kā nepamatotu. Savienības tiesas – pretēji Komisijas un Padomes paustajam atzinumam – nosprieda, ka pieprasījums īstenībā bijis pamatots, un tāpēc uz Zheijiang Xinan Chemical Group iesniegto datu pamata bija jāaprēķina normālā vērtība. Parasti Komisija būtu atsākusi procedūru, lai ierosinātu Padomei turpmāk noteikt maksājumu. Tomēr konkrētajā gadījumā, uzskatot, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares augsto peļņas līmeni, kaitējumam nav iespējamības atsākties, Komisija (Komisijas 2009. gada 14. maija Lēmumā 2009/383/EK, ar ko aptur galīgos antidempinga maksājumus, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes glifosāta importam noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/2004 (OV L 120, 15.5.2009., 20. lpp.)) un Padome (Padomes 2010. gada 11. februāra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 126/2010, ar ko pagarina apturēšanas termiņu galīgajai antidempinga nodevai, kas ar Regulu (EK) Nr. 1683/2004 uzlikta tāda glifosāta importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republika (OV L 40, 13.2.2010., 1. lpp.)) bija nolēmušas 2009. un 2010. gadā apturēt antidempinga maksājumu uz laikposmu līdz tā piemērojamības beigām 2010. gada 30. septembrī. Tāpēc nebija vajadzības atsākt procedūru, ievērojot maksājuma noteikšanu nākotnē. Nebija arī rīcības brīvības atsākt procedūru, ievērojot atkārtotu noteikšanu pagātnē notikušiem gadījumiem: Atšķirībā no šīs lietas netika veikta atlase. Zheijiang Xinan Chemical Group tiešām bija vienīgais ražotājs eksportētājs, kas izmeklēšanas laikposmā bija pārdevis ražojumu Savienības tirgū. Tā kā Komisijai un Padomei vajadzēja piešķirt Zheijiang Xinan Chemical Group tirgus ekonomikas režīmu, Savienības tiesas ir atcēlušas secinājumu par dempingu. Lieta T-348/05 JSC Kirovo-Chepetsky/Padome, kurā Pirmās instances tiesa pieņēmusi 2008. gada 10. septembra spriedumu (Krājums, II-159. lpp.), ir ļoti īpatnēja. Komisija bija sākusi daļēju starpposma pārskatu pēc Savienības ražošanas nozares pieprasījuma un minētajā gadījumā bija paplašinājusi attiecīgo ražojumu tvērumu, iekļaujot atšķirīgu ražojumu. Vispārējā tiesa nosprieda, ka tādā veidā turpināt nedrīkst, bet ka par pievienoto ražojumu bija jāuzsāk atsevišķa izmeklēšana. Pamatojoties uz Savienības tiesību vispārējo res judicata principu, iestādēm nebija rīcības brīvības pēc atcelšanas atsākt daļējo starpposma pārskatīšanu.

34

Huvis

Interpipe Nikopolsky

ENRC

Ikea

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Group

JSC Kirovo-Chepetsky

res judicata

(35)  Skatīt, piemēram, Padomes 2009. gada 18. maija Regulu (EK) Nr. 412/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un ar kuru izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu (OV L 125, 25.1.2009., 1. lpp.) (atbilstība Huvis); Padomes 2012. gada 21. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 954/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Horvātijas, Krievijas, Rumānijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam (OV L 165, 26.6.2012., 1. lpp. (atbilstība Interpipe Nikopolsky).

35

Huvis

Interpipe Nikopolsky

(36)  Skatīt, piemēram, Tiesas 2012. gada 22. marta spriedumu lietā C-338/10 Gruenwald Logistik Services, Krājums, I-0000. lpp., un maksājumu atkārtotu noteikšanu ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 158/2013, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam (OV L 49, 22.2.2013., 29. lpp.). Skatīt arī šādus piemērus: 2012. gada 8. maija spriedumā lietā T-158/10 Dow/Padome (Krājums, II-0000. lpp., 47. un 59. punkts) Vispārējā tiesa secināja, ka nav dempinga turpināšanās iespējamības. 2007. gada 14. marta spriedumā lietā T-107/04 Aluminium Silicon Mill Products/Padome (Krājums, II-672. lpp., 116. punkts) Vispārējā tiesa secināja, ka starp dempingu un kaitējumu nav cēloņsakarības. Pamatojoties uz Savienības tiesību vispārējo res judicata principu, Komisijai un Padomei ir saistoši Savienības Tiesu secinājumi, ja tās uz savā rīcībā esošo faktu pamata var izdarīt galīgu secinājumu par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Tāpēc Komisija un Padome nedrīkst novirzīties no Savienības tiesu secinājumiem. Šādā situācijā izmeklēšanu slēdz, ievērojot Savienības tiesu spriedumu, kuras izdarījušas galīgo secinājumu, ka Savienības ražošanas nozares sūdzība ir juridiski nepamatota. Tāpēc pēc abiem minētajiem spriedumiem Komisijai un Padomei nebija rīcības brīvības atsākt izmeklēšanu, un tieši tāpēc pēc šiem spriedumiem netika veikti turpmāki pasākumi.

36

Gruenwald Logistik Services

Dow

Aluminium Silicon Mill Products

res judicata

(37)  Tiesas 1983. gada 9. novembra spriedums lietā 199/82 San Giorgio, Recueil, 3595. lpp., 13. punkts.

37

San Giorgio

Recueil

(38)  Komisijas Regula (EK) Nr. 553/2006 par pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu ievedumiem, kuriem ir ādas virsa (OV L 98, 6.4.2006., 3. lpp.).

38

(39)  Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.).

39

(40)  
  OV L 41, 18.2.2016., 3. lpp.

40

(41)  Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 301,31.10.2006., 1. lpp.), šo KN kodu 2007. gada 1. janvārī aizstāja ar KN kodiem ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 un ex 6403 99 05.

41

(42)  Kā noteikts Komisijas 2005. gada 27. oktobra Regulā (EK) Nr. 1719/2005 par grozījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā (OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.). Ietvertos ražojumus nosaka, kopā skatot 1. panta 1. punktā un atbilstīgajos KN kodos sniegto ražojuma aprakstu.

42

(43)  
  OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.

43

(44)  Triecienizturību mēra saskaņā ar Eiropas standartiem EN345 vai EN346.

44

(45)  Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 301, 31.10.2006., 1. lpp.), šo KN kodu 2007. gada 1. janvārī aizstāja ar KN kodiem ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 un ex 6403 99 05.

45

---

I PIELIKUMS

Regulas 1. pantā definēto apavu ar ādas vai mākslīgās ādas virsu Taric kodi

| a) | No 2006. gada 7. oktobra:

  6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 un 6405100080. |
| --- | --- |

a)

No 2006. gada 7. oktobra:

6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 un 6405100080.

| b) | No 2007. gada 1. janvāra:

  6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 un 6405100080. |
| --- | --- |

b)

No 2007. gada 1. janvāra:

6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 un 6405100080.

| c) | No 2007. gada 7. septembra:

  6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 un 6405100089. |
| --- | --- |

c)

No 2007. gada 7. septembra:

6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 un 6405100089.

---

II PIELIKUMS

Ražotāju eksportētāju saraksts

| Ražotāja eksportētāja nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd | A999 |
| Buildyet Shoes Mfg. | A999 |
| DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd | A999 |
| Dongguan Stella Footwear Co Ltd | A999 |
| Dongguan Taiway Sports Goods Limited | A999 |
| Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co. | A999 |
| Jianle Footwear Industrial | A999 |
| Sihui Kingo Rubber Shoes Factory | A999 |
| Synfort Shoes Co. Ltd | A999 |
| Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd | A999 |
| Wei Hao Shoe Co. Ltd | A999 |
| Wei Hua Shoe Co. Ltd | A999 |
| Win Profile Industries Ltd | A999 |

Ražotāja eksportētāja nosaukums

Taric papildu kods

Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd

A999

Buildyet Shoes Mfg.

A999

DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd

A999

Dongguan Stella Footwear Co Ltd

A999

Dongguan Taiway Sports Goods Limited

A999

Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co.

A999

Jianle Footwear Industrial

A999

Sihui Kingo Rubber Shoes Factory

A999

Synfort Shoes Co. Ltd

A999

Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd

A999

Wei Hao Shoe Co. Ltd

A999

Wei Hua Shoe Co. Ltd

A999

Win Profile Industries Ltd

A999

---

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/76

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/1396

(2016. gada 18. augusts),

ar kuru groza dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 999/2001 paredz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilakses, kontroles un apkarošanas noteikumus attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz minēto produktu eksportu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 999/2001 paredz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilakses, kontroles un apkarošanas noteikumus attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz minēto produktu eksportu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 II pielikumā noteikti kritēriji, pamatojoties uz kuriem saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktu nosaka valstu vai reģionu GSE statusu. Minētie kritēriji izstrādāti, pamatojoties uz nosacījumiem, kas izklāstīti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa nodaļā par govju sūkļveida encefalopātiju (GSE). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 II pielikumā noteikti kritēriji, pamatojoties uz kuriem saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktu nosaka valstu vai reģionu GSE statusu. Minētie kritēriji izstrādāti, pamatojoties uz nosacījumiem, kas izklāstīti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa nodaļā par govju sūkļveida encefalopātiju (GSE).

| (3) | OIE 2015. gada maija sanāksmē, kurā piedalījās delegāti no visas pasaules, tika grozīta OIE sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa GSE nodaļa, kodeksa 11.4.1. pantam pievienojot šādu teikumu: “Oficiālā GSE riska statusa atzīšanas nolūkā GSE neaptver “atipisko GSE”, jo tā ir slimība, par kuru uzskatāms, ka ļoti nedaudzi spontāni tās gadījumi ir vērojami jebkurā liellopu populācijā.” (2) Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 II pielikuma vajadzībām atipiskā GSE būtu jāsvītro no “GSE” definīcijas. |
| --- | --- |

(3)

OIE 2015. gada maija sanāksmē, kurā piedalījās delegāti no visas pasaules, tika grozīta OIE sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa GSE nodaļa, kodeksa 11.4.1. pantam pievienojot šādu teikumu: “Oficiālā GSE riska statusa atzīšanas nolūkā GSE neaptver “atipisko GSE”, jo tā ir slimība, par kuru uzskatāms, ka ļoti nedaudzi spontāni tās gadījumi ir vērojami jebkurā liellopu populācijā.” (2) Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 II pielikuma vajadzībām atipiskā GSE būtu jāsvītro no “GSE” definīcijas.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 III, V un VII pielikumā ir vairākas atsauces uz Padomes Direktīvu 64/433/EEK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1974/2006 (5). Šie trīs minētie akti ir atcelti, tāpēc atsauces Regulas (EK) Nr. 999/2001 pielikumos būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 III, V un VII pielikumā ir vairākas atsauces uz Padomes Direktīvu 64/433/EEK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1974/2006 (5). Šie trīs minētie akti ir atcelti, tāpēc atsauces Regulas (EK) Nr. 999/2001 pielikumos būtu jāatjaunina.

| (5) | Ar Komisijas Regulu (ES) 2015/1162 (6) tika grozītas īpašās prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā, par īpašā riska materiāla izņemšanu liellopiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs ar nenozīmīgu GSE risku. Šā grozījuma rezultātā saskaņā ar turpmāk izklāstīto būtu jāgroza arī daži Regulas (EK) Nr. 999/2001 V un IX pielikuma nosacījumi, kas attiecas uz īpašā riska materiāla izņemšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Regulu (ES) 2015/1162 (6) tika grozītas īpašās prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā, par īpašā riska materiāla izņemšanu liellopiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs ar nenozīmīgu GSE risku. Šā grozījuma rezultātā saskaņā ar turpmāk izklāstīto būtu jāgroza arī daži Regulas (EK) Nr. 999/2001 V un IX pielikuma nosacījumi, kas attiecas uz īpašā riska materiāla izņemšanu.

| (6) | Pirmkārt, saskaņā ar grozījumu, kuru ar Regulu (ES) 2015/1162 izdarīja Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā izklāstītajās īpašajās prasībās, kas noteiktas dalībvalstīm ar nenozīmīga GSE riska statusu, mandeles vairs neuzskata par īpašo riska materiālu liellopiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs nenozīmīgu GSE risku. Tāpēc šķērseniskais grieziens priekšā zemmēles kaula saitītei, kas tiek prasīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 7. punktu, būtu jāattiecina tikai uz liellopiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku. Tādēļ minētā V pielikuma 7. punkts būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Pirmkārt, saskaņā ar grozījumu, kuru ar Regulu (ES) 2015/1162 izdarīja Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā izklāstītajās īpašajās prasībās, kas noteiktas dalībvalstīm ar nenozīmīga GSE riska statusu, mandeles vairs neuzskata par īpašo riska materiālu liellopiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs nenozīmīgu GSE risku. Tāpēc šķērseniskais grieziens priekšā zemmēles kaula saitītei, kas tiek prasīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 7. punktu, būtu jāattiecina tikai uz liellopiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku. Tādēļ minētā V pielikuma 7. punkts būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Otrkārt, saskaņā ar grozījumu, kuru ar Regulu (ES) 2015/1162 izdarīja Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā, mugurkauls tiek uzskatīts par īpašo riska materiālu tikai attiecībā uz nelielu daļu Savienības liellopu. Ņemot vērā pārmaiņas attiecībā uz epidemioloģisko situāciju Savienībā un nepieciešamību samazināt administratīvo slogu operatoriem, Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 11.3. punkta a) apakšpunktā noteikto prasību uz liemeņu marķējuma sniegt informāciju par mugurkaula izņemšanu, būtu jāgroza šādi: ja līdz šim gadījumos, kad mugurkaulu izņemt netiek prasīts, to, ka liellopu liemeņi vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņi mugurkaulu satur, uz marķējuma bija jānorāda zilu svītru, tad pēc pārejas perioda beigām gadījumos, kad izņemt mugurkaulu tiek prasīts, to, ka liellopu liemeņi vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņi mugurkaulu satur, uz marķējuma būtu jānorāda ar sarkanu svītru. |
| --- | --- |

(7)

Otrkārt, saskaņā ar grozījumu, kuru ar Regulu (ES) 2015/1162 izdarīja Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā, mugurkauls tiek uzskatīts par īpašo riska materiālu tikai attiecībā uz nelielu daļu Savienības liellopu. Ņemot vērā pārmaiņas attiecībā uz epidemioloģisko situāciju Savienībā un nepieciešamību samazināt administratīvo slogu operatoriem, Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 11.3. punkta a) apakšpunktā noteikto prasību uz liemeņu marķējuma sniegt informāciju par mugurkaula izņemšanu, būtu jāgroza šādi: ja līdz šim gadījumos, kad mugurkaulu izņemt netiek prasīts, to, ka liellopu liemeņi vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņi mugurkaulu satur, uz marķējuma bija jānorāda zilu svītru, tad pēc pārejas perioda beigām gadījumos, kad izņemt mugurkaulu tiek prasīts, to, ka liellopu liemeņi vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņi mugurkaulu satur, uz marķējuma būtu jānorāda ar sarkanu svītru.

| (8) | Tāda pati pāreja no prasības norādīt zilu svītru, kad mugurkaula izņemšana netiek prasīta, uz prasību norādīt sarkanu svītru, kad mugurkaula izņemšana tiek prasīta, būtu jāattiecina uz liellopu izcelsmes produktiem, kurus importē Savienībā. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma C nodaļas C iedaļas 3. punkts un D iedaļas 3. punkts. |
| --- | --- |

(8)

Tāda pati pāreja no prasības norādīt zilu svītru, kad mugurkaula izņemšana netiek prasīta, uz prasību norādīt sarkanu svītru, kad mugurkaula izņemšana tiek prasīta, būtu jāattiecina uz liellopu izcelsmes produktiem, kurus importē Savienībā. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma C nodaļas C iedaļas 3. punkts un D iedaļas 3. punkts.

| (9) | Lai Savienības un trešo valstu uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm dotu laiku, kas nepieciešams, lai pielāgotos jaunajai kārtībai, kad ar sarkanu svītru būs jānorāda, ka tiek prasīta mugurkaula izņemšana, šim noteikumam būtu jāstājas spēkā pēc pārejas perioda, kas beigsies 2017. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(9)

Lai Savienības un trešo valstu uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm dotu laiku, kas nepieciešams, lai pielāgotos jaunajai kārtībai, kad ar sarkanu svītru būs jānorāda, ka tiek prasīta mugurkaula izņemšana, šim noteikumam būtu jāstājas spēkā pēc pārejas perioda, kas beigsies 2017. gada 30. jūnijā.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 8. panta 3. punkts dalībvalstīm vai to reģioniem ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku aizliedz praksi liellopiem, aitām vai kazām, kuru gaļa paredzēta pārtikai vai dzīvnieku barībai, pēc apdullināšanas centrālās nervu sistēmas audus saplosīt, galvaskausa dobumā ievadot pagarinātu koniskas formas instrumentu vai injicējot gāzi. Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 6. punkts šo aizliegumu paplašina, attiecinot to uz dalībvalstīm ar nenozīmīgu BSE risku tik ilgi, kamēr visas dalībvalstis tiks klasificētas kā valstis ar nenozīmīgu GSE risku. Atipiskā GSE tiek uzskatīta par slimību, kuras nedaudzi spontāni gadījumi ir vērojami arī valstīs ar nenozīmīgu GSE risku, tāpēc šim aizliegumam būtu jāpaliek spēkā arī pēc tam, kad visas dalībvalstis būs klasificētās kā valstis ar nenozīmīgu GSE risku. Tāpēc, lai atceltu šo laika ierobežojumu, būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 6. punkts. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 8. panta 3. punkts dalībvalstīm vai to reģioniem ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku aizliedz praksi liellopiem, aitām vai kazām, kuru gaļa paredzēta pārtikai vai dzīvnieku barībai, pēc apdullināšanas centrālās nervu sistēmas audus saplosīt, galvaskausa dobumā ievadot pagarinātu koniskas formas instrumentu vai injicējot gāzi. Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 6. punkts šo aizliegumu paplašina, attiecinot to uz dalībvalstīm ar nenozīmīgu BSE risku tik ilgi, kamēr visas dalībvalstis tiks klasificētas kā valstis ar nenozīmīgu GSE risku. Atipiskā GSE tiek uzskatīta par slimību, kuras nedaudzi spontāni gadījumi ir vērojami arī valstīs ar nenozīmīgu GSE risku, tāpēc šim aizliegumam būtu jāpaliek spēkā arī pēc tam, kad visas dalībvalstis būs klasificētās kā valstis ar nenozīmīgu GSE risku. Tāpēc, lai atceltu šo laika ierobežojumu, būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 6. punkts.

| (11) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2. punktā paredzēti noteikumi par to, kā dalībvalstīm vai dalībvalstu zonām tiek apstiprināts nenozīmīga klasiskās skrepi slimības riska statuss. Somija un Zviedrija attiecīgi 2014. gada 25. jūnijā un 2014. gada 24. augustā iesniedza Komisijai pieteikumus, kuros lūdza atzīt nenozīmīga riska statusu attiecībā uz klasisko skrepi slimību. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2. punktā paredzēti noteikumi par to, kā dalībvalstīm vai dalībvalstu zonām tiek apstiprināts nenozīmīga klasiskās skrepi slimības riska statuss. Somija un Zviedrija attiecīgi 2014. gada 25. jūnijā un 2014. gada 24. augustā iesniedza Komisijai pieteikumus, kuros lūdza atzīt nenozīmīga riska statusu attiecībā uz klasisko skrepi slimību.

| (12) | Komisija 2015. gada 13. janvārī lūdza zinātnisku un tehnisku atbalstu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), lai izvērtētu, vai Somija un Zviedrija savos attiecīgajos pieteikumos ir demonstrējušas atbilstību Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta c) apakšpunktam un 2.2. punktam. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2015. gada 13. janvārī lūdza zinātnisku un tehnisku atbalstu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), lai izvērtētu, vai Somija un Zviedrija savos attiecīgajos pieteikumos ir demonstrējušas atbilstību Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta c) apakšpunktam un 2.2. punktam.

| (13) | Atbildot uz Komisijas lūgumu, 2015. gada 19. novembrīEFSA publicēja divus zinātniskos ziņojumus (7) (“EFSA ziņojumi”). EFSA ziņojumos secināts, ka, ņemot vērā testēšanas jutīgumu, kas iegūts agrākos EFSA un Kopīgā pētniecības centra References materiālu un mērījumu institūta (IRMM) skrīninga diagnostikas testu izvērtējumos, Zviedrija ir demonstrējusi atbilstību Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta c) apakšpunktam attiecībā uz katru no iepriekšējiem septiņiem gadiem, bet Somija šādu atbilstību ir demonstrējusi attiecībā uz katru no iepriekšējiem septiņiem gadiem, izņemot 2010. gadu, kura laikā klasiskās skrepi slimības noteikšanas ticamības rādītājs bija 94,73 %, pie nosacījuma, ka tās izplatības rādītājs pārsniedz 0,1 %. Starpība starp 94,73 % ticamības rādītāju un 95 % ticamības rādītāju tāda riska kontekstā, ka kāds klasiskās skrepi slimības gadījums varētu nebūt konstatēts, ir nenozīmīga un Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta c) apakšpunkta kritērijs bija izpildīts attiecībā uz pārējiem sešiem gadiem, tāpēc var uzskatīt, ka kritērijs ir ticis izpildīts attiecībā uz pēdējiem septiņiem gadiem. |
| --- | --- |

(13)

Atbildot uz Komisijas lūgumu, 2015. gada 19. novembrīEFSA publicēja divus zinātniskos ziņojumus (7) (“EFSA ziņojumi”). EFSA ziņojumos secināts, ka, ņemot vērā testēšanas jutīgumu, kas iegūts agrākos EFSA un Kopīgā pētniecības centra References materiālu un mērījumu institūta (IRMM) skrīninga diagnostikas testu izvērtējumos, Zviedrija ir demonstrējusi atbilstību Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta c) apakšpunktam attiecībā uz katru no iepriekšējiem septiņiem gadiem, bet Somija šādu atbilstību ir demonstrējusi attiecībā uz katru no iepriekšējiem septiņiem gadiem, izņemot 2010. gadu, kura laikā klasiskās skrepi slimības noteikšanas ticamības rādītājs bija 94,73 %, pie nosacījuma, ka tās izplatības rādītājs pārsniedz 0,1 %. Starpība starp 94,73 % ticamības rādītāju un 95 % ticamības rādītāju tāda riska kontekstā, ka kāds klasiskās skrepi slimības gadījums varētu nebūt konstatēts, ir nenozīmīga un Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta c) apakšpunkta kritērijs bija izpildīts attiecībā uz pārējiem sešiem gadiem, tāpēc var uzskatīt, ka kritērijs ir ticis izpildīts attiecībā uz pēdējiem septiņiem gadiem.

| (14) | EFSA ziņojumos arī secināts, ka, ņemot vērā testēšanas jutīgumu, kas iegūts agrākos EFSA un IRMM skrīninga diagnostikas testu izvērtējumos, Zviedrijas un Somijas plāni par klasiskās skrepi slimības turpmāko uzraudzību atbilst Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(14)

EFSA ziņojumos arī secināts, ka, ņemot vērā testēšanas jutīgumu, kas iegūts agrākos EFSA un IRMM skrīninga diagnostikas testu izvērtējumos, Zviedrijas un Somijas plāni par klasiskās skrepi slimības turpmāko uzraudzību atbilst Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.2. punkta prasībām.

| (15) | Ņemot vērā EFSA ziņojumus un labvēlīgo iznākumu šo pieteikumu novērtējumam, ko attiecībā uz pārējiem Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta kritērijiem veica Komisija, Somija un Zviedrija būtu jāiekļauj to dalībvalstu sarakstā, kurās klasiskās skrepi slimības risks ir nenozīmīgs. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā EFSA ziņojumus un labvēlīgo iznākumu šo pieteikumu novērtējumam, ko attiecībā uz pārējiem Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 2.1. punkta kritērijiem veica Komisija, Somija un Zviedrija būtu jāiekļauj to dalībvalstu sarakstā, kurās klasiskās skrepi slimības risks ir nenozīmīgs.

| (16) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 3.2. punktā uzskaitītas dalībvalstis, kurās ir apstiprinātas valsts programmas klasiskās skrepi slimības kontrolei. Tagad Somija un Zviedrija tiks iekļautas minētās iedaļas 2.3. punkta sarakstā kā dalībvalstis ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku, tāpēc tās būtu jāsvītro no minētās iedaļas 3.2. punktā sniegtā to dalībvalstu saraksta, kurās ir apstiprinātas valsts programmas klasiskās skrepi slimības kontrolei, jo jaunais statuss sniedz garantijas, kas ir pārākas par apstiprinātas valsts kontroles programmas piedāvātajām garantijām. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 3.2. punktā uzskaitītas dalībvalstis, kurās ir apstiprinātas valsts programmas klasiskās skrepi slimības kontrolei. Tagad Somija un Zviedrija tiks iekļautas minētās iedaļas 2.3. punkta sarakstā kā dalībvalstis ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku, tāpēc tās būtu jāsvītro no minētās iedaļas 3.2. punktā sniegtā to dalībvalstu saraksta, kurās ir apstiprinātas valsts programmas klasiskās skrepi slimības kontrolei, jo jaunais statuss sniedz garantijas, kas ir pārākas par apstiprinātas valsts kontroles programmas piedāvātajām garantijām.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.2. un 1.3. punktā izklāstīti nosacījumi, kas jāizpilda saimniecībai, lai to atzītu par saimniecību ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku. Minētās iedaļas 4. punktā paredzēti ar skrepi slimību saistīti nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar aitām un kazām un to spermu un embrijiem. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.2. un 1.3. punktā izklāstīti nosacījumi, kas jāizpilda saimniecībai, lai to atzītu par saimniecību ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku. Minētās iedaļas 4. punktā paredzēti ar skrepi slimību saistīti nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar aitām un kazām un to spermu un embrijiem.

| (18) | Turklāt Regulas (EK) Nr. 999/2001 3. panta 1. punkta i) apakšpunktā saimniecība ir definēta kā jebkura vieta, kur tur, audzē, darbojas ar vai izrāda skatītājiem dzīvniekus, uz ko attiecas šī regula. Tādējādi spermas savākšanas centri tāpat kā zooloģiskie dārzi ir jāuzskata par saimniecībām, un uz tiem ir jāattiecina Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas nosacījumi. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Regulas (EK) Nr. 999/2001 3. panta 1. punkta i) apakšpunktā saimniecība ir definēta kā jebkura vieta, kur tur, audzē, darbojas ar vai izrāda skatītājiem dzīvniekus, uz ko attiecas šī regula. Tādējādi spermas savākšanas centri tāpat kā zooloģiskie dārzi ir jāuzskata par saimniecībām, un uz tiem ir jāattiecina Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas nosacījumi.

| (19) | Ņemot vērā to, ka skrepi slimības izplatīšanās risks caur vīrišķās kārtas aitām un kazām, ko tur spermas savākšanas centros, kuri ir apstiprināti un tiek uzraudzīti saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/65/EEK (8) D pielikuma nosacījumiem, ir neliels, Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļā būtu lietderīgi paredzēt īpašus nosacījumus spermas savākšanas centriem. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka skrepi slimības izplatīšanās risks caur vīrišķās kārtas aitām un kazām, ko tur spermas savākšanas centros, kuri ir apstiprināti un tiek uzraudzīti saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/65/EEK (8) D pielikuma nosacījumiem, ir neliels, Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļā būtu lietderīgi paredzēt īpašus nosacījumus spermas savākšanas centriem.

| (20) | Šajos īpašajos nosacījumos būtu jāparedz, ka saimniecībā ar nenozīmīgu vai attiecīgi kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku var ievest aitas un kazas no spermas savākšanas centra ar nosacījumu, ka: i) spermas savākšanas centrs ir apstiprināts un tiek uzraudzīts saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK D pielikumu; ii) spermas savākšanas centrā pēdējo septiņu vai attiecīgi trīs gadu laikā nav bijis neviena klasiskās skrepi slimības gadījuma; iii) spermas savākšanas centrā pēdējo septiņu vai attiecīgi trīs gadu laikā ir ievesti tikai šādi aitu un kazu sugas dzīvnieki: aitas un kazas no saimniecībām, kurās aitas un kazas tiek neizdzēšami iezīmētas un tiek veikta to uzskaite, kurās tiek saglabāti reģistri par aitu un kazu pārvietošanu uz saimniecību un no tās, kurās pēdējo septiņu vai attiecīgi trīs gadu laikā nav konstatēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums un kuras oficiālais veterinārārsts vai kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts ir regulāri pārbaudījis; iv) spermas savākšanas centrā tiek īstenoti biodrošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka aitas un kazas no saimniecībām ar dažādiem skrepi slimības statusiem spermas savākšanas centrā savstarpēji nesaskaras. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.2. punkta c) apakšpunkts un 1.3. punkta c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(20)

Šajos īpašajos nosacījumos būtu jāparedz, ka saimniecībā ar nenozīmīgu vai attiecīgi kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku var ievest aitas un kazas no spermas savākšanas centra ar nosacījumu, ka: i) spermas savākšanas centrs ir apstiprināts un tiek uzraudzīts saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK D pielikumu; ii) spermas savākšanas centrā pēdējo septiņu vai attiecīgi trīs gadu laikā nav bijis neviena klasiskās skrepi slimības gadījuma; iii) spermas savākšanas centrā pēdējo septiņu vai attiecīgi trīs gadu laikā ir ievesti tikai šādi aitu un kazu sugas dzīvnieki: aitas un kazas no saimniecībām, kurās aitas un kazas tiek neizdzēšami iezīmētas un tiek veikta to uzskaite, kurās tiek saglabāti reģistri par aitu un kazu pārvietošanu uz saimniecību un no tās, kurās pēdējo septiņu vai attiecīgi trīs gadu laikā nav konstatēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums un kuras oficiālais veterinārārsts vai kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts ir regulāri pārbaudījis; iv) spermas savākšanas centrā tiek īstenoti biodrošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka aitas un kazas no saimniecībām ar dažādiem skrepi slimības statusiem spermas savākšanas centrā savstarpēji nesaskaras. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.2. punkta c) apakšpunkts un 1.3. punkta c) apakšpunkts.

| (21) | Turklāt ar skrepi slimību saistītie nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar spermu un embrijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.2. punktā, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā iepriekšējā apsvērumā minētos spermas savākšanas centriem paredzētos īpašos nosacījumus. Atsauce uz šiem īpašajiem nosacījumiem būtu jāiekļauj arī aitu un kazu spermas un embriju importa nosacījumos, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma H nodaļā. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt ar skrepi slimību saistītie nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar spermu un embrijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.2. punktā, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā iepriekšējā apsvērumā minētos spermas savākšanas centriem paredzētos īpašos nosacījumus. Atsauce uz šiem īpašajiem nosacījumiem būtu jāiekļauj arī aitu un kazu spermas un embriju importa nosacījumos, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma H nodaļā.

| (22) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punktā paredzētie nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar aitām un kazām ir noteikti, lai nepieļautu klasiskās skrepi slimības izplatīšanos starp saimniecībās turētiem dzīvniekiem. Aitu un kazu pārvietošana tikai zooloģisko dārzu starpā neietekmē saimniecībās turētu Savienības aitu un kazu skrepi slimības statusu, tāpēc šie īpašie nosacījumi nebūtu jāpiemēro aitām un kazām, kuras tiek turētas zooloģiskajos dārzos un pārvietotas tikai starp dažādiem zooloģiskajiem dārziem, kuri atbilstoši Padomes Direktīvas 92/65/EEK 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā sniegtajai definīcijai ir apstiprinātas iestādes, institūti vai centri. Tāpēc attiecībā uz minētajiem dzīvniekiem būtu jāpiemēro atkāpe no Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(22)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punktā paredzētie nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar aitām un kazām ir noteikti, lai nepieļautu klasiskās skrepi slimības izplatīšanos starp saimniecībās turētiem dzīvniekiem. Aitu un kazu pārvietošana tikai zooloģisko dārzu starpā neietekmē saimniecībās turētu Savienības aitu un kazu skrepi slimības statusu, tāpēc šie īpašie nosacījumi nebūtu jāpiemēro aitām un kazām, kuras tiek turētas zooloģiskajos dārzos un pārvietotas tikai starp dažādiem zooloģiskajiem dārziem, kuri atbilstoši Padomes Direktīvas 92/65/EEK 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā sniegtajai definīcijai ir apstiprinātas iestādes, institūti vai centri. Tāpēc attiecībā uz minētajiem dzīvniekiem būtu jāpiemēro atkāpe no Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punkta nosacījumiem.

| (23) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punktā paredzētos ar skrepi slimību saistītos nosacījumus Savienības iekšējai tirdzniecībai ar dzīvām aitām un kazām ir sarežģīti ievērot, veicot Savienības iekšējo tirdzniecību ar retu šķirņu dzīvniekiem. Lai izvairītos no tuvradnieciskas krustošanās un saglabātu ģenētisko daudzveidību retu šķirņu populācijās, ir vajadzīga šādu dzīvnieku regulāra apmaiņa starp dalībvalstīm. Tādēļ būtu jāparedz īpaši nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar retu šķirņu aitām un kazām. Šiem īpašajiem nosacījumiem būtu jāatļauj Savienības iekšējā tirdzniecība ar retu šķirņu aitām un kazām, kuras neatbilst Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(23)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punktā paredzētos ar skrepi slimību saistītos nosacījumus Savienības iekšējai tirdzniecībai ar dzīvām aitām un kazām ir sarežģīti ievērot, veicot Savienības iekšējo tirdzniecību ar retu šķirņu dzīvniekiem. Lai izvairītos no tuvradnieciskas krustošanās un saglabātu ģenētisko daudzveidību retu šķirņu populācijās, ir vajadzīga šādu dzīvnieku regulāra apmaiņa starp dalībvalstīm. Tādēļ būtu jāparedz īpaši nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar retu šķirņu aitām un kazām. Šiem īpašajiem nosacījumiem būtu jāatļauj Savienības iekšējā tirdzniecība ar retu šķirņu aitām un kazām, kuras neatbilst Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 4.1. punkta prasībām.

| (24) | Savienības tiesību aktos termins “reta šķirne” nav konkrēti definēts. Tomēr Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 (9) 7. panta 2. un 3. punkts iedibina nosacījumus, saskaņā ar kuriem var īstenot agrovides un klimata pasākumam atbilstošas saistības audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā. Šie nosacījumi jo īpaši paredz, ka attiecīga pienācīgi atzīta tehniskā struktūra reģistrē un regulāri atjaunina ganāmpulka vai saimes šķirnes ciltsgrāmatu. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/361/EEK (10) šāda tehniska struktūra var būt audzētāju organizācija vai asociācija, kas ir oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā tā reģistrēta, vai attiecīgās dalībvalsts oficiāla aģentūra. |
| --- | --- |

(24)

Savienības tiesību aktos termins “reta šķirne” nav konkrēti definēts. Tomēr Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 (9) 7. panta 2. un 3. punkts iedibina nosacījumus, saskaņā ar kuriem var īstenot agrovides un klimata pasākumam atbilstošas saistības audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā. Šie nosacījumi jo īpaši paredz, ka attiecīga pienācīgi atzīta tehniskā struktūra reģistrē un regulāri atjaunina ganāmpulka vai saimes šķirnes ciltsgrāmatu. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/361/EEK (10) šāda tehniska struktūra var būt audzētāju organizācija vai asociācija, kas ir oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā tā reģistrēta, vai attiecīgās dalībvalsts oficiāla aģentūra.

| (25) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 vajadzībām vietējās šķirnes, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, būtu jādefinē kā tādas aitu un kazu šķirnes, kuras atbilst Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem un uz kurām attiecas saglabāšanas programma, ko īsteno audzētāju organizācija vai asociācija, kura oficiāli apstiprināta saskaņā ar Direktīvu 89/361/EEK, vai oficiāla attiecīgās dalībvalsts aģentūra. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 vajadzībām vietējās šķirnes, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, būtu jādefinē kā tādas aitu un kazu šķirnes, kuras atbilst Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem un uz kurām attiecas saglabāšanas programma, ko īsteno audzētāju organizācija vai asociācija, kura oficiāli apstiprināta saskaņā ar Direktīvu 89/361/EEK, vai oficiāla attiecīgās dalībvalsts aģentūra.

| (26) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma C nodaļas B iedaļa būtu jāgroza, lai Savienībā atļautu importēt liellopu, aitu vai kazu izcelsmes produktus no trešām valstīm ar nenozīmīgu GSE risku arī gadījumos, kad šie produkti ir atvasināti no izejmateriāliem, kuri daļēji vai pilnībā ir no valstīm ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku, pie nosacījuma, ka īpašais riska materiāls no šiem izejmateriāliem, kuru izcelsme ir valstīs ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku, ir izņemts. |
| --- | --- |

(26)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma C nodaļas B iedaļa būtu jāgroza, lai Savienībā atļautu importēt liellopu, aitu vai kazu izcelsmes produktus no trešām valstīm ar nenozīmīgu GSE risku arī gadījumos, kad šie produkti ir atvasināti no izejmateriāliem, kuri daļēji vai pilnībā ir no valstīm ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku, pie nosacījuma, ka īpašais riska materiāls no šiem izejmateriāliem, kuru izcelsme ir valstīs ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku, ir izņemts.

| (27) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 II, III, V, VII, VIII un IX pielikums. |
| --- | --- |

(27)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 II, III, V, VII, VIII un IX pielikums.

| (28) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(28)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 999/2001 II, III, V, VII, VIII un IX pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījumus, ko Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikumā izdara ar šīs regulas pielikuma 6. punktu, piemēro no 2017. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 18. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_bse.htm

2

(3)  Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/433/EEK par veselības nosacījumiem svaigas gaļas ražošanai un tirdzniecībai (OV 121, 29.7.1964., 2012. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regula (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 15. jūlija Regula (ES) 2015/1162, ar kuru groza V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 188, 16.7.2015., 3. lpp.).

6

(7)  
  Evaluation of the application of Sweden to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie (EFSA Journal 2015; 13(11):4292); Evaluation of the application of Finland to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie (EFSA Journal 2015; 13(11):4293).

7

Evaluation of the application of Sweden to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie

EFSA Journal

Evaluation of the application of Finland to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie

EFSA Journal

(8)  Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 807/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus (OV L 227, 31.7.2014., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes 1989. gada 30. maija Direktīva 89/361/EEK par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 999/2001 I, III, V, VII, VIII un IX pielikumu groza šādi:

| 1) | II pielikuma A nodaļas pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Dalībvalstu, trešo valstu vai to reģionu (turpmāk – “valstis vai reģioni”) GSE statusu nosaka, balstoties uz a) līdz e) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Šajā pielikumā “GSE” neaptver “atipisko GSE”, jo tā ir slimība, par kuru uzskatāms, ka ļoti nedaudzi spontāni tās gadījumi ir vērojami jebkurā liellopu populācijā.”; |
| --- | --- |

1)

II pielikuma A nodaļas pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstu, trešo valstu vai to reģionu (turpmāk – “valstis vai reģioni”) GSE statusu nosaka, balstoties uz a) līdz e) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Šajā pielikumā “GSE” neaptver “atipisko GSE”, jo tā ir slimība, par kuru uzskatāms, ka ļoti nedaudzi spontāni tās gadījumi ir vērojami jebkurā liellopu populācijā.”;

| 2) | III pielikuma A nodaļu groza šādi:






  a) | I daļas 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Pēctestēšanas pasākumi









  6.1. | Ja lietošanai pārtikā nokauts dzīvnieks izraudzīts testēšanai uz GSE, šā dzīvnieka liemeni ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I iedaļas III nodaļā paredzēto veselības marķējumu nemarķē, kamēr ātrās noteikšanas testā nav iegūts negatīvs rezultāts. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III pielikuma A nodaļu groza šādi:

a)

I daļas 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Pēctestēšanas pasākumi

6.1.

| 6.2. | Dalībvalstis no 6.1. punkta noteikumiem var atkāpties, ja kautuvē ir oficiāla sistēma, kas nodrošina, ka ar veselības zīmi marķēto izmeklēto dzīvnieku daļas no kautuves neizved, kamēr ātrās noteikšanas testā nav iegūts negatīvs rezultāts. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Visas uz GSE testēta dzīvnieka ķermeņa daļas (arī ādu) patur oficiālā kontrolē, kamēr ātrās noteikšanas testā nav iegūts negatīvs rezultāts, ja vien šīs daļas nelikvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) vai b) punktu vai ja tā taukus nepārstrādā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 142/2011 un neizmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta e) punktu vai neizmanto minētās regulas 36. pantā minēto atvasināto produktu ražošanai. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Visas tāda dzīvnieka ķermeņa daļas (arī ādu), kam ātrās noteikšanas testā konstatēts pozitīvs vai nepārliecinošs rezultāts, izņemot materiālu, kas jāpatur saskaņā ar šā pielikuma III daļas B nodaļā paredzēto uzskaiti, un izņemot no šāda ķermeņa iegūtos taukus, ja šie tauki pārstrādāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 142/2011 un izmantoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta e) punktu vai izmantoti minētās regulas 36. pantā minēto atvasināto produktu ražošanai, likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) vai b) punktu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ja dzīvniekam, kas nokauts lietošanai pārtikā, ātrās noteikšanas testā konstatēts pozitīvs vai nepārliecinošs rezultāts, saskaņā ar 6.4. punktu iznīcina vismaz liemeni, kas uz tās pašas kaušanas līnijas atradies tieši pirms liemeņa ar pozitīvo vai nepārliecinošo testa rezultātu, un divus liemeņus tieši aiz minētā liemeņa.
  Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstis var lemt, ka iepriekš minētos liemeņus iznīcinās tikai tad, ja ātrās noteikšanas testa pozitīvo vai nepārliecinošo rezultātu apstiprina X pielikuma C nodaļas 3.1. punkta b) apakšpunktā minētā apstiprinošā izmeklēšana. |
| --- | --- |

6.5.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstis var lemt, ka iepriekš minētos liemeņus iznīcinās tikai tad, ja ātrās noteikšanas testa pozitīvo vai nepārliecinošo rezultātu apstiprina X pielikuma C nodaļas 3.1. punkta b) apakšpunktā minētā apstiprinošā izmeklēšana.

| 6.6. | Dalībvalstis var pieļaut atkāpi no 6.5. punkta noteikumiem, ja kautuvē ir sistēma, kas novērš liemeņu savstarpēju inficēšanos.”; |
| --- | --- |

6.6.

| b) | II daļas 7.3. un 7.4. punktu aizstāj ar šādiem:






  “7.3. | Visas testēta dzīvnieka ķermeņa daļas (arī ādu) patur oficiālā kontrolē, kamēr ātrās noteikšanas testā nav iegūts negatīvs rezultāts, ja vien šīs daļas nelikvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) vai b) punktu vai ja tā taukus nepārstrādā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 142/2011 un neizmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta e) apakšpunktu vai neizmanto minētās regulas 36. pantā minēto atvasināto produktu ražošanai. |
| --- | --- | --- |

b)

II daļas 7.3. un 7.4. punktu aizstāj ar šādiem:

“7.3.

| 7.4. | Visas tāda dzīvnieka ķermeņa daļas (arī ādu), kam ātrās noteikšanas testā konstatēts pozitīvs rezultāts, izņemot materiālu, kas jāpatur saskaņā ar šā pielikuma III daļas B nodaļā paredzēto uzskaiti, un izņemot no šāda ķermeņa iegūtus kausētus taukus, ja šie kausētie tauki pārstrādāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 142/2011 un izmantoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta e) punktu vai izmantoti minētās regulas 36. pantā minēto atvasināto produktu ražošanai, tieši likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) vai b) punktu.”; |
| --- | --- |

7.4.

| 3) | V pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Marķēšana un likvidēšana

  Īpašo riska materiālu tūlīt pēc izņemšanas iekrāso ar krāsu vai attiecīgā gadījumā citādi un likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 noteikumiem un jo īpaši tās 12. pantu.
  4.   Īpašā riska materiāla izņemšana









  4.1. | Īpašo riska materiālu izņem:






  a) | kautuvēs vai attiecīgā gadījumā citās kaušanas vietās; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

V pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Marķēšana un likvidēšana

Īpašo riska materiālu tūlīt pēc izņemšanas iekrāso ar krāsu vai attiecīgā gadījumā citādi un likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 noteikumiem un jo īpaši tās 12. pantu.

4.   Īpašā riska materiāla izņemšana

4.1.

a)

kautuvēs vai attiecīgā gadījumā citās kaušanas vietās;

| b) | attiecībā uz liellopu mugurkaulu – gaļas sadalīšanas uzņēmumos; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz liellopu mugurkaulu – gaļas sadalīšanas uzņēmumos;

| c) | attiecīgā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) apakšpunktā minētajos apstiprinātajos uzņēmumos vai ražotnēs (iekārtās). |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) apakšpunktā minētajos apstiprinātajos uzņēmumos vai ražotnēs (iekārtās).

| 4.2. | Atkāpjoties no 4.1. punkta, attiecībā uz īpašā riska materiāla izņemšanu var saskaņā ar šīs regulas 24. panta 3. punktā minēto procedūru ļaut izmantot 8. panta 2. punktā minēto alternatīvo testu, ja vien alternatīvais tests ir minēts X pielikuma sarakstos un ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | alternatīvie testi kautuvēs jāveic visiem dzīvniekiem, kam izņemams īpašais riska materiāls; |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

alternatīvie testi kautuvēs jāveic visiem dzīvniekiem, kam izņemams īpašais riska materiāls;

| b) | ja kādam no nokautajiem dzīvniekiem ir apstiprināta GSE, no kautuves nedrīkst izvest nekādus pārtikai vai dzīvnieku barībai paredzētus liellopu, aitu vai kazu produktus, iekams kompetentā iestāde nav saņēmusi un apstiprinājusi visu nokauto un potenciāli kontaminēto dzīvnieku alternatīvo testu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

ja kādam no nokautajiem dzīvniekiem ir apstiprināta GSE, no kautuves nedrīkst izvest nekādus pārtikai vai dzīvnieku barībai paredzētus liellopu, aitu vai kazu produktus, iekams kompetentā iestāde nav saņēmusi un apstiprinājusi visu nokauto un potenciāli kontaminēto dzīvnieku alternatīvo testu rezultātus;

| c) | ja alternatīva testa rezultāts ir pozitīvs, viss kautuvē potenciāli kontaminētais liellopu, aitu un kazu audu materiāls jāiznīcina saskaņā ar 3. punktu, izņemot gadījumu, ja visas attiecīgā dzīvnieka daļas (arī ādu) iespējams identificēt un turēt atsevišķi. |
| --- | --- |

c)

ja alternatīva testa rezultāts ir pozitīvs, viss kautuvē potenciāli kontaminētais liellopu, aitu un kazu audu materiāls jāiznīcina saskaņā ar 3. punktu, izņemot gadījumu, ja visas attiecīgā dzīvnieka daļas (arī ādu) iespējams identificēt un turēt atsevišķi.

| 4.3. | Atkāpjoties no 4.1. punkta, dalībvalstis var lemt, ka atļauj:






  a) | aitu un kazu muguras smadzenes izņemt šim nolūkam attiecīgi pilnvarotos gaļas sadalīšanas uzņēmumos; |
| --- | --- | --- |

4.3.

a)

aitu un kazu muguras smadzenes izņemt šim nolūkam attiecīgi pilnvarotos gaļas sadalīšanas uzņēmumos;

| b) | liellopu mugurkaulu no liemeņiem vai liemeņu daļām atdalīt šim nolūkam īpaši pilnvarotos, uzraudzītos un reģistrētos gaļas veikalos; |
| --- | --- |

b)

liellopu mugurkaulu no liemeņiem vai liemeņu daļām atdalīt šim nolūkam īpaši pilnvarotos, uzraudzītos un reģistrētos gaļas veikalos;

| c) | galvas gaļu no liellopiem iegūt gaļas sadalīšanas uzņēmumos, kas saskaņā ar 9. punktu īpaši pilnvaroti šādam nolūkam. |
| --- | --- |

c)

galvas gaļu no liellopiem iegūt gaļas sadalīšanas uzņēmumos, kas saskaņā ar 9. punktu īpaši pilnvaroti šādam nolūkam.

| 4.4. | Šīs nodaļas noteikumi par īpašā riska materiāla izņemšanu neattiecas ne uz 1. kategorijas materiālu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiek izmantots zooloģiskā dārza dzīvnieku barošanai, ne arī uz 1. kategorijas materiālu, kas saskaņā ar minētās regulas 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu tiek bioloģiskās daudzveidības veicināšanai izmantots dabīgajā dzīvotnē (vidē) dzīvojošu apdraudētu vai aizsargājamu maitēdāju sugu putnu un citu sugu putnu barošanai.”; |
| --- | --- |

4.4.

| b) | pielikuma 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:
  “6.   Pasākumi attiecībā uz audu saplosīšanu

  Papildus dalībvalstīm vai to reģioniem ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku 8. panta 3. punktā noteiktajam aizliegumam pārtikai vai dzīvnieku barībai paredzētiem liellopiem, aitām vai kazām pēc apdullināšanas centrālās nervu sistēmas audus saplosīt, galvaskausa dobumā ievadot pagarinātu koniskas formas instrumentu vai injicējot gāzi, šo aizliegumu piemēro arī dalībvalstīm ar nenozīmīgu GSE risku.
  7.   Liellopu mēļu ievākšana

  Pārtikai vai dzīvnieku barībai paredzētas mēles no jebkāda vecuma liellopiem kautuvēs ievāc, izdarot šķērsenisku griezienu priekšā zemmēles kaula saitītei, izņemot tādu liellopu mēles, kuru izcelsme ir dalībvalstīs ar nenozīmīgu GSE risku.”; |
| --- | --- |

b)

pielikuma 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

“6.   Pasākumi attiecībā uz audu saplosīšanu

Papildus dalībvalstīm vai to reģioniem ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku 8. panta 3. punktā noteiktajam aizliegumam pārtikai vai dzīvnieku barībai paredzētiem liellopiem, aitām vai kazām pēc apdullināšanas centrālās nervu sistēmas audus saplosīt, galvaskausa dobumā ievadot pagarinātu koniskas formas instrumentu vai injicējot gāzi, šo aizliegumu piemēro arī dalībvalstīm ar nenozīmīgu GSE risku.

7.   Liellopu mēļu ievākšana

Pārtikai vai dzīvnieku barībai paredzētas mēles no jebkāda vecuma liellopiem kautuvēs ievāc, izdarot šķērsenisku griezienu priekšā zemmēles kaula saitītei, izņemot tādu liellopu mēles, kuru izcelsme ir dalībvalstīs ar nenozīmīgu GSE risku.”;

| c) | pielikuma 11. punktu aizstāj ar šādu:
  “11.   Kontroles









  11.1. | Dalībvalstis bieži veic oficiālas kontroles, lai verificētu, vai šis pielikums tiek pareizi piemērots, un nodrošina, ka tiek veikti pasākumi, kas nepieļauj nekādu kontamināciju, jo īpaši kautuvēs, gaļas izciršanas uzņēmumos vai citās vietās, kur tiek izņemts īpašais riska materiāls, piemēram, gaļas veikalos vai 4.1. punkta c) apakšpunktā minētajos uzņēmumos. |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 11. punktu aizstāj ar šādu:

“11.   Kontroles

11.1.

| 11.2. | Konkrētāk, dalībvalstis izveido sistēmu, kurā nodrošina un pārbauda, ka ar īpašo riska materiālu rīkojas un to likvidē saskaņā ar šo regulu un Regulu (EK) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Izveido 1. punkta a) apakšpunktā specificētā mugurkaula izņemšanas kontroles sistēmu. Kontroles sistēmā ir vismaz šādi pasākumi:






  a) | līdz 2017. gada 30. jūnijam gadījumos, kad netiek prasīts izņemt mugurkaulu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. pantā minētajā marķējumā mugurkaulu saturošus liellopu liemeņus vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņus identificē ar skaidri redzamu zilu svītru.
  No 2017. gada 1. jūlija, gadījumos, kad tiek prasīts izņemt mugurkaulu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. pantā minētajā marķējumā mugurkaulu saturošus liellopu liemeņus vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņus identificē ar skaidri redzamu sarkanu svītru; |
| --- | --- | --- |

11.3.

a)

līdz 2017. gada 30. jūnijam gadījumos, kad netiek prasīts izņemt mugurkaulu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. pantā minētajā marķējumā mugurkaulu saturošus liellopu liemeņus vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņus identificē ar skaidri redzamu zilu svītru.

No 2017. gada 1. jūlija, gadījumos, kad tiek prasīts izņemt mugurkaulu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. pantā minētajā marķējumā mugurkaulu saturošus liellopu liemeņus vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņus identificē ar skaidri redzamu sarkanu svītru;

| b) | attiecīgā gadījumā gaļas sūtījumiem pievienotajā tirdzniecības pavadzīmē jābūt iekļautai konkrētai informācijai par to liellopu liemeņu vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņu skaitu, uz kuriem attiecas prasība par mugurkaula izņemšanu. Importa gadījumā, ja vajadzīgs, minēto konkrēto informāciju iekļauj kopējā veterinārajā ievešanas dokumentā (KVID), kas minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (*1) 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā gaļas sūtījumiem pievienotajā tirdzniecības pavadzīmē jābūt iekļautai konkrētai informācijai par to liellopu liemeņu vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņu skaitu, uz kuriem attiecas prasība par mugurkaula izņemšanu. Importa gadījumā, ja vajadzīgs, minēto konkrēto informāciju iekļauj kopējā veterinārajā ievešanas dokumentā (KVID), kas minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (*1) 2. panta 1. punktā;

| c) | gaļas veikali b) apakšpunktā minētos tirdzniecības dokumentus glabā vismaz gadu. |
| --- | --- |

c)

gaļas veikali b) apakšpunktā minētos tirdzniecības dokumentus glabā vismaz gadu.

(*1)  Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 136/2004, ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.).”;"

| 4) | VII pielikuma B nodaļas 4.2., 4.3. un 4.4. punktu aizstāj ar šādiem:






  “4.2. | saimniecībā atļauts ieviest tikai šādas aitas:






  a) | vīrišķās kārtas aitas ar ARR/ARR genotipu; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

VII pielikuma B nodaļas 4.2., 4.3. un 4.4. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.2.

a)

vīrišķās kārtas aitas ar ARR/ARR genotipu;

| b) | sievišķās kārtas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles.
  Tomēr, atkāpjoties no a) un b) punkta, dalībvalsts var atļaut, ka saimniecībā ieved c) un d) punktā minētās aitas, ja vien ir ievēroti šādi nosacījumi:






  i) | saimniecībā audzētā šķirne saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 (*2) 7. panta 2. un 3. punktu ir vietēja šķirne, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā; |
| --- | --- | --- |

b)

sievišķās kārtas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles.

Tomēr, atkāpjoties no a) un b) punkta, dalībvalsts var atļaut, ka saimniecībā ieved c) un d) punktā minētās aitas, ja vien ir ievēroti šādi nosacījumi:

i)

saimniecībā audzētā šķirne saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 (*2) 7. panta 2. un 3. punktu ir vietēja šķirne, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā;

| ii) | uz saimniecībā audzēto šķirni attiecas saglabāšanas programma, ko īsteno audzētāju organizācija vai asociācija, kas oficiāli apstiprināta saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/361/EEK (*3) 5. pantu, vai oficiāla aģentūra; un |
| --- | --- |

ii)

uz saimniecībā audzēto šķirni attiecas saglabāšanas programma, ko īsteno audzētāju organizācija vai asociācija, kas oficiāli apstiprināta saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/361/EEK (*3) 5. pantu, vai oficiāla aģentūra; un

| iii) | saimniecībā audzētajā šķirnē ARR alēle sastopama reti; |
| --- | --- |

iii)

saimniecībā audzētajā šķirnē ARR alēle sastopama reti;

| c) | vīrišķās kārtas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles; |
| --- | --- |

c)

vīrišķās kārtas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles;

| d) | sievišķās kārtas aitas, kam nav VRQ alēles. |
| --- | --- |

d)

sievišķās kārtas aitas, kam nav VRQ alēles.

| 4.3. | Šajā saimniecībā atļauts izmantot tikai šādus vaislas aunus un aitu reproduktīvos produktus:






  a) | vīrišķās kārtas aitas ar ARR/ARR genotipu; |
| --- | --- | --- |

4.3.

a)

vīrišķās kārtas aitas ar ARR/ARR genotipu;

| b) | ARR/ARR genotipa aunu spermu; |
| --- | --- |

b)

ARR/ARR genotipa aunu spermu;

| c) | embrijus, kuriem ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles.
  Tomēr, atkāpjoties no a), b) un c) punkta, dalībvalsts var atļaut, ka saimniecībā izmanto d), e) un f) punktā minētos vaislas aunus un aitu reproduktīvos produktus, ja vien ir ievēroti šādi nosacījumi:






  i) | saimniecībā audzētā šķirne saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punktu ir vietēja šķirne, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā; |
| --- | --- | --- |

c)

embrijus, kuriem ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles.

Tomēr, atkāpjoties no a), b) un c) punkta, dalībvalsts var atļaut, ka saimniecībā izmanto d), e) un f) punktā minētos vaislas aunus un aitu reproduktīvos produktus, ja vien ir ievēroti šādi nosacījumi:

i)

saimniecībā audzētā šķirne saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punktu ir vietēja šķirne, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā;

| ii) | uz saimniecībā audzēto šķirni attiecas saglabāšanas programma, ko īsteno audzētāju organizācija vai asociācija, kas oficiāli apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu, vai oficiāla aģentūra; un |
| --- | --- |

ii)

uz saimniecībā audzēto šķirni attiecas saglabāšanas programma, ko īsteno audzētāju organizācija vai asociācija, kas oficiāli apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu, vai oficiāla aģentūra; un

| iii) | saimniecībā audzētajā šķirnē ARR alēle sastopama reti; |
| --- | --- |

iii)

saimniecībā audzētajā šķirnē ARR alēle sastopama reti;

| d) | vīrišķās kārtas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles; |
| --- | --- |

d)

vīrišķās kārtas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles;

| e) | spermu no vīrišķās kārtas aitām, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles; |
| --- | --- |

e)

spermu no vīrišķās kārtas aitām, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles;

| f) | embrijus, kam nav VQR alēles. |
| --- | --- |

f)

embrijus, kam nav VQR alēles.

| 4.4. | Pārvietot dzīvniekus no saimniecības ir atļauts iznīcināšanas nolūkā vai tieši uz nokaušanu lietošanai pārtikā, vai arī ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | ARR/ARR genotipa aunus un aitu mātes no saimniecības jebkādiem nolūkiem, ieskaitot audzēšanu, pārvietot atļauts, ievērojot nosacījumu, ka tos pārvieto uz citām saimniecībām, kurās tiek īstenoti pasākumi saskaņā ar 2.2.2. punkta c) vai d) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

ARR/ARR genotipa aunus un aitu mātes no saimniecības jebkādiem nolūkiem, ieskaitot audzēšanu, pārvietot atļauts, ievērojot nosacījumu, ka tos pārvieto uz citām saimniecībām, kurās tiek īstenoti pasākumi saskaņā ar 2.2.2. punkta c) vai d) apakšpunktu;

| b) | ja dalībvalsts tā lemj, jērus un kazlēnus var pārvietot uz vēl vienu citu saimniecību attiecīgās dalībvalsts teritorijā tikai nobarošanai pirms nokaušanas un ar turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | saņēmējā saimniecībā ir tikai tādas aitas vai kazas, kas tiek nobarotas pirms nokaušanas; |
| --- | --- | --- |

b)

ja dalībvalsts tā lemj, jērus un kazlēnus var pārvietot uz vēl vienu citu saimniecību attiecīgās dalībvalsts teritorijā tikai nobarošanai pirms nokaušanas un ar turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

saņēmējā saimniecībā ir tikai tādas aitas vai kazas, kas tiek nobarotas pirms nokaušanas;

| ii) | nobarošanas perioda beigās aitas un jērus, kuru izcelsme ir saimniecībās, kur tiek veikti 2.2.2. punkta c) apakšpunkta iii) punktā vai 2.2.2. punkta d) apakšpunktā minētie izskaušanas pasākumi, pārved tieši uz kautuvi, kura atrodas tās pašas dalībvalsts teritorijā un kurā tos paredzēts nokaut ne vēlāk kā pēc 12 mēnešu vecuma sasniegšanas. |
| --- | --- |

ii)

nobarošanas perioda beigās aitas un jērus, kuru izcelsme ir saimniecībās, kur tiek veikti 2.2.2. punkta c) apakšpunkta iii) punktā vai 2.2.2. punkta d) apakšpunktā minētie izskaušanas pasākumi, pārved tieši uz kautuvi, kura atrodas tās pašas dalībvalsts teritorijā un kurā tos paredzēts nokaut ne vēlāk kā pēc 12 mēnešu vecuma sasniegšanas.

(*2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 807/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus (OV L 227, 31.7.2014., 1. lpp.)."

(*3)  Padomes 1989. gada 30. maija Direktīva 89/361/EEK par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.).”;"

| 5) | VIII pielikuma A nodaļas A iedaļu groza šādi:






  a) | iedaļas 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Saimniecības ar nenozīmīgu skrepi slimības risku un ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku






  1.1. | Tirdzniecībai Savienības iekšienē dalībvalstis attiecīgā gadījumā var izveidot un uzraudzīt oficiālu shēmu, kurā saimniecības atzīst par saimniecībām ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku un saimniecībām ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku. Balstoties uz šo oficiālo shēmu, tās attiecīgā gadījumā izveido un uztur aitu un kazu turēšanas saimniecību sarakstus, kur iekļauj saimniecības ar nenozīmīgu skrepi slimības risku un saimniecības ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

VIII pielikuma A nodaļas A iedaļu groza šādi:

a)

iedaļas 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

1.1.

Tirdzniecībai Savienības iekšienē dalībvalstis attiecīgā gadījumā var izveidot un uzraudzīt oficiālu shēmu, kurā saimniecības atzīst par saimniecībām ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku un saimniecībām ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku. Balstoties uz šo oficiālo shēmu, tās attiecīgā gadījumā izveido un uztur aitu un kazu turēšanas saimniecību sarakstus, kur iekļauj saimniecības ar nenozīmīgu skrepi slimības risku un saimniecības ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku.

| 1.2. | Par saimniecību ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku var atzīt saimniecību, kurā tiek turētas aitas ar VII pielikuma C nodaļas 4. daļas 1. punkta a) apakšpunktā noteikto I līmeņa statusu attiecībā uz rezistenci pret TSE un kurā vismaz septiņus gadus nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums.
  Saimniecību, kurā tiek turētas aitas, kazas vai gan aitas. gan kazas, par saimniecību ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku var atzīt arī tad, ja tajā vismaz septiņus gadus izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | aitas un kazas tiek neizdzēšami identificētas un reģistri tiek saglabāti tādā veidā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Par saimniecību ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku var atzīt saimniecību, kurā tiek turētas aitas ar VII pielikuma C nodaļas 4. daļas 1. punkta a) apakšpunktā noteikto I līmeņa statusu attiecībā uz rezistenci pret TSE un kurā vismaz septiņus gadus nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums.

Saimniecību, kurā tiek turētas aitas, kazas vai gan aitas. gan kazas, par saimniecību ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku var atzīt arī tad, ja tajā vismaz septiņus gadus izpildīti šādi nosacījumi:

a)

aitas un kazas tiek neizdzēšami identificētas un reģistri tiek saglabāti tādā veidā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība;

| b) | tiek saglabāti reģistri par aitu un kazu pārvietošanu uz saimniecību un no tās; |
| --- | --- |

b)

tiek saglabāti reģistri par aitu un kazu pārvietošanu uz saimniecību un no tās;

| c) | saimniecībā atļauts ieviest tikai šādas aitas un kazas:






  i) | aitas un kazas no saimniecībām ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; |
| --- | --- | --- |

c)

saimniecībā atļauts ieviest tikai šādas aitas un kazas:

i)

aitas un kazas no saimniecībām ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku;

| ii) | aitas un kazas no saimniecībām, kurās ne mazāk kā septiņus pēdējos gadus vai vismaz tikpat ilgu laiku kā saimniecībā, kurā tās paredzēts ievest, ir ievēroti a) līdz i) apakšpunkta nosacījumi; |
| --- | --- |

ii)

aitas un kazas no saimniecībām, kurās ne mazāk kā septiņus pēdējos gadus vai vismaz tikpat ilgu laiku kā saimniecībā, kurā tās paredzēts ievest, ir ievēroti a) līdz i) apakšpunkta nosacījumi;

| iii) | aitas ar ARR/ARR priona proteīna genotipu; |
| --- | --- |

iii)

aitas ar ARR/ARR priona proteīna genotipu;

| iv) | aitas un kazas, kas atbilst i) vai ii) punkta nosacījumiem, izņemot laiku, kad tās tiek turētas spermas savākšanas centrā, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | spermas savākšanas centrs ir apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/65/EEK (*4) D pielikuma I nodaļas I iedaļu un tiek uzraudzīts saskaņā ar minētā pielikuma I nodaļas II iedaļu, |
| --- | --- | --- |

iv)

aitas un kazas, kas atbilst i) vai ii) punkta nosacījumiem, izņemot laiku, kad tās tiek turētas spermas savākšanas centrā, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst šādiem nosacījumiem:

—

spermas savākšanas centrs ir apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/65/EEK (*4) D pielikuma I nodaļas I iedaļu un tiek uzraudzīts saskaņā ar minētā pielikuma I nodaļas II iedaļu,

| — | iepriekšējo septiņu gadu laikā spermas savākšanas centrā aitas un kazas ievestas tikai no saimniecībām, kas minētajā laikā atbildušas a), b) un e) punkta nosacījumiem un kur oficiāls veterinārārsts vai kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts veicis regulāras kontrolpārbaudes, |
| --- | --- |

—

iepriekšējo septiņu gadu laikā spermas savākšanas centrā aitas un kazas ievestas tikai no saimniecībām, kas minētajā laikā atbildušas a), b) un e) punkta nosacījumiem un kur oficiāls veterinārārsts vai kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts veicis regulāras kontrolpārbaudes,

| — | pēdējo septiņu gadu laikā spermas savākšanas centrā nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums, |
| --- | --- |

—

pēdējo septiņu gadu laikā spermas savākšanas centrā nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums,

| — | spermas savākšanas centrā ir spēkā biodrošības pasākumi, kas nodrošina, ka minētajā centrā turētās aitas un kazas, kuras ir no saimniecībām ar nenozīmīga klasiskās skrepi slimības riska vai kontrolēta klasiskās skrepi slimības riska statusu, nav tiešā vai netiešā saskarē ar aitām vai kazām no saimniecībām ar zemāku klasiskās skrepi slimības statusu; |
| --- | --- |

—

spermas savākšanas centrā ir spēkā biodrošības pasākumi, kas nodrošina, ka minētajā centrā turētās aitas un kazas, kuras ir no saimniecībām ar nenozīmīga klasiskās skrepi slimības riska vai kontrolēta klasiskās skrepi slimības riska statusu, nav tiešā vai netiešā saskarē ar aitām vai kazām no saimniecībām ar zemāku klasiskās skrepi slimības statusu;

| d) | no 2014. gada 1. janvāra oficiāls veterinārārsts vai veterinārārsts, ko šim nolūkam pilnvarojusi kompetentā iestāde, saimniecībā vismaz reizi gadā regulārās kontrolpārbaudēs pārbauda atbilstību a) līdz i) apakšpunkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

d)

no 2014. gada 1. janvāra oficiāls veterinārārsts vai veterinārārsts, ko šim nolūkam pilnvarojusi kompetentā iestāde, saimniecībā vismaz reizi gadā regulārās kontrolpārbaudēs pārbauda atbilstību a) līdz i) apakšpunkta nosacījumiem;

| e) | nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums; |
| --- | --- |

e)

nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums;

| f) | līdz 2013. gada 31. decembrim laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām III pielikuma A nodaļas II daļas 3. punktā minētajām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.
  No 2014. gada 1. janvāra laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.
  Atkāpjoties no f) apakšpunkta pirmās un otrās daļas nosacījumiem, dalībvalstis var lemt, ka visas komerciāli nevērtīgās aitas un kazas, kuras ir vecākas par 18 mēnešiem un kuras to produktīvā mūža beigās tiek nevis nokautas lietošanai pārtikā, bet izkautas, pārbauda oficiāls veterinārārsts, un visas aitas un kazas, kurām vērojamas nīkuļošanas pazīmes vai neiroloģiskas pazīmes, laboratoriski testē uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem. |
| --- | --- |

f)

līdz 2013. gada 31. decembrim laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām III pielikuma A nodaļas II daļas 3. punktā minētajām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.

No 2014. gada 1. janvāra laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.

Atkāpjoties no f) apakšpunkta pirmās un otrās daļas nosacījumiem, dalībvalstis var lemt, ka visas komerciāli nevērtīgās aitas un kazas, kuras ir vecākas par 18 mēnešiem un kuras to produktīvā mūža beigās tiek nevis nokautas lietošanai pārtikā, bet izkautas, pārbauda oficiāls veterinārārsts, un visas aitas un kazas, kurām vērojamas nīkuļošanas pazīmes vai neiroloģiskas pazīmes, laboratoriski testē uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem.

Papildus a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem no 2014. gada 1. janvāra tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| g) | saimniecībā tiek ievesti tikai šādu aitu un kazu sugu dzīvnieku olšūnas un embriji:






  i) | olšūnas un embriji no donordzīvniekiem, kas kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kas atbilst šādām prasībām:






  — | tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība, |
| --- | --- | --- | --- |

g)

saimniecībā tiek ievesti tikai šādu aitu un kazu sugu dzīvnieku olšūnas un embriji:

i)

olšūnas un embriji no donordzīvniekiem, kas kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kas atbilst šādām prasībām:

—

tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība,

| — | tie kopš dzimšanas ir turēti saimniecībās, kurās, kamēr minētie dzīvnieki tur atradušies, nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums, |
| --- | --- |

—

tie kopš dzimšanas ir turēti saimniecībās, kurās, kamēr minētie dzīvnieki tur atradušies, nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums,

| — | olšūnu vai embriju ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes; |
| --- | --- |

—

olšūnu vai embriju ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes;

| ii) | tādu aitu sugas dzīvnieku olšūnas un embriji, kas ir vismaz vienas ARR alēles nesēji; |
| --- | --- |

ii)

tādu aitu sugas dzīvnieku olšūnas un embriji, kas ir vismaz vienas ARR alēles nesēji;

| h) | saimniecībā tiek ievesta tikai šāda aitu un kazu sugas dzīvnieku sperma:






  i) | sperma no donordzīvniekiem, kas kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kas atbilst šādām prasībām:






  — | tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

saimniecībā tiek ievesta tikai šāda aitu un kazu sugas dzīvnieku sperma:

i)

sperma no donordzīvniekiem, kas kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kas atbilst šādām prasībām:

—

tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība,

| — | spermas ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes; |
| --- | --- |

—

spermas ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes;

| ii) | sperma no auniem ar ARR/ARR priona proteīna genotipu; |
| --- | --- |

ii)

sperma no auniem ar ARR/ARR priona proteīna genotipu;

| i) | saimniecībā turētās aitas un kazas nav tiešā vai netiešā saskarē, ieskaitot kopīgas ganības, ar aitām un kazām no saimniecībām ar zemāku statusu attiecībā uz klasisko skrepi slimību. |
| --- | --- |

i)

saimniecībā turētās aitas un kazas nav tiešā vai netiešā saskarē, ieskaitot kopīgas ganības, ar aitām un kazām no saimniecībām ar zemāku statusu attiecībā uz klasisko skrepi slimību.

| 1.3. | Saimniecību, kurā tiek turētas aitas, kazas vai gan aitas, gan kazas, par saimniecību ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku var atzīt, ja tajā vismaz trīs iepriekšējos gadus ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | aitas un kazas tiek neizdzēšami identificētas un reģistri tiek saglabāti tādā veidā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Saimniecību, kurā tiek turētas aitas, kazas vai gan aitas, gan kazas, par saimniecību ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku var atzīt, ja tajā vismaz trīs iepriekšējos gadus ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

aitas un kazas tiek neizdzēšami identificētas un reģistri tiek saglabāti tādā veidā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība;

| b) | tiek saglabāti reģistri par aitu un kazu pārvietošanu uz saimniecību un no tās; |
| --- | --- |

b)

tiek saglabāti reģistri par aitu un kazu pārvietošanu uz saimniecību un no tās;

| c) | saimniecībā tiek ievestas tikai šādas aitas un kazas:






  i) | aitas un kazas no saimniecībām ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku; |
| --- | --- | --- |

c)

saimniecībā tiek ievestas tikai šādas aitas un kazas:

i)

aitas un kazas no saimniecībām ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku;

| ii) | aitas un kazas no saimniecībām, kurās ne mazāk kā trīs pēdējos gadus vai vismaz tikpat ilgu laiku kā saimniecībā, kurā tās paredzēts ievest, ir ievēroti a) līdz i) apakšpunkta nosacījumi; |
| --- | --- |

ii)

aitas un kazas no saimniecībām, kurās ne mazāk kā trīs pēdējos gadus vai vismaz tikpat ilgu laiku kā saimniecībā, kurā tās paredzēts ievest, ir ievēroti a) līdz i) apakšpunkta nosacījumi;

| iii) | aitas ar ARR/ARR priona proteīna genotipu; |
| --- | --- |

iii)

aitas ar ARR/ARR priona proteīna genotipu;

| iv) | aitas un kazas, kas atbilst i) vai ii) punkta nosacījumiem, izņemot laiku, kad tās tiek turētas spermas savākšanas centrā, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | spermas savākšanas centrs ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK D pielikuma I nodaļas I iedaļu un tiek uzraudzīts saskaņā ar minētā pielikuma I nodaļas II iedaļu, |
| --- | --- | --- |

iv)

aitas un kazas, kas atbilst i) vai ii) punkta nosacījumiem, izņemot laiku, kad tās tiek turētas spermas savākšanas centrā, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst šādiem nosacījumiem:

—

spermas savākšanas centrs ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK D pielikuma I nodaļas I iedaļu un tiek uzraudzīts saskaņā ar minētā pielikuma I nodaļas II iedaļu,

| — | iepriekšējo triju gadu laikā spermas savākšanas centrā aitas un kazas ievestas tikai no saimniecībām, kas minētajā laikā atbildušas a), b) un e) punkta nosacījumiem un kur oficiāls veterinārārsts vai kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts veicis regulāras kontrolpārbaudes, |
| --- | --- |

—

iepriekšējo triju gadu laikā spermas savākšanas centrā aitas un kazas ievestas tikai no saimniecībām, kas minētajā laikā atbildušas a), b) un e) punkta nosacījumiem un kur oficiāls veterinārārsts vai kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts veicis regulāras kontrolpārbaudes,

| — | pēdējo triju gadu laikā spermas savākšanas centrā nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums, |
| --- | --- |

—

pēdējo triju gadu laikā spermas savākšanas centrā nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums,

| — | spermas savākšanas centrā ir spēkā biodrošības pasākumi, kas nodrošina, ka minētajā centrā turētās aitas un kazas, kuras ir no saimniecībām ar nenozīmīga klasiskās skrepi slimības riska vai kontrolēta klasiskās skrepi slimības riska statusu, nav tiešā vai netiešā saskarē ar aitām vai kazām no saimniecībām ar zemāku klasiskās skrepi slimības statusu; |
| --- | --- |

—

spermas savākšanas centrā ir spēkā biodrošības pasākumi, kas nodrošina, ka minētajā centrā turētās aitas un kazas, kuras ir no saimniecībām ar nenozīmīga klasiskās skrepi slimības riska vai kontrolēta klasiskās skrepi slimības riska statusu, nav tiešā vai netiešā saskarē ar aitām vai kazām no saimniecībām ar zemāku klasiskās skrepi slimības statusu;

| d) | no 2014. gada 1. janvāra oficiāls veterinārārsts vai veterinārārsts, ko šim nolūkam pilnvarojusi kompetentā iestāde, saimniecībā vismaz reizi gadā regulārās kontrolpārbaudēs pārbauda atbilstību a) līdz i) apakšpunkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

d)

no 2014. gada 1. janvāra oficiāls veterinārārsts vai veterinārārsts, ko šim nolūkam pilnvarojusi kompetentā iestāde, saimniecībā vismaz reizi gadā regulārās kontrolpārbaudēs pārbauda atbilstību a) līdz i) apakšpunkta nosacījumiem;

| e) | nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums; |
| --- | --- |

e)

nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums;

| f) | līdz 2013. gada 31. decembrim laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām III pielikuma A nodaļas II daļas 3. punktā minētajām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.
  No 2014. gada 1. janvāra laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.
  Atkāpjoties no f) apakšpunkta pirmās un otrās daļas nosacījumiem, dalībvalstis var lemt, ka visas komerciāli nevērtīgās aitas un kazas, kuras ir vecākas par 18 mēnešiem un kuras to produktīvā mūža beigās tiek nevis nokautas lietošanai pārtikā, bet izkautas, pārbauda oficiāls veterinārārsts, un visas aitas un kazas, kurām vērojamas nīkuļošanas pazīmes vai neiroloģiskas pazīmes, laboratoriski testē uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem. |
| --- | --- |

f)

līdz 2013. gada 31. decembrim laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām III pielikuma A nodaļas II daļas 3. punktā minētajām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.

No 2014. gada 1. janvāra laboratorijas testi uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem tiek veikti visām aitām un kazām, kas vecākas par 18 mēnešiem un mirušas vai nonāvētas citu iemeslu dēļ, nevis nokautas lietošanai pārtikā.

Atkāpjoties no f) apakšpunkta pirmās un otrās daļas nosacījumiem, dalībvalstis var lemt, ka visas komerciāli nevērtīgās aitas un kazas, kuras ir vecākas par 18 mēnešiem un kuras to produktīvā mūža beigās tiek nevis nokautas lietošanai pārtikā, bet izkautas, pārbauda oficiāls veterinārārsts, un visas aitas un kazas, kurām vērojamas nīkuļošanas pazīmes vai neiroloģiskas pazīmes, laboratoriski testē uz klasisko skrepi slimību saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratorijas metodēm un protokoliem.

Papildus a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem no 2014. gada 1. janvāra tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| g) | saimniecībā tiek ievesti tikai šādu aitu un kazu sugu dzīvnieku olšūnas un embriji:






  i) | olšūnas un embriji no donordzīvniekiem, kuri kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kuri atbilst šādiem kritērijiem:






  — | tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība, |
| --- | --- | --- | --- |

g)

saimniecībā tiek ievesti tikai šādu aitu un kazu sugu dzīvnieku olšūnas un embriji:

i)

olšūnas un embriji no donordzīvniekiem, kuri kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kuri atbilst šādiem kritērijiem:

—

tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība,

| — | tie kopš dzimšanas ir turēti saimniecībās, kurās, kamēr minētie dzīvnieki tur atradušies, nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums, |
| --- | --- |

—

tie kopš dzimšanas ir turēti saimniecībās, kurās, kamēr minētie dzīvnieki tur atradušies, nav apstiprināts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums,

| — | olšūnu vai embriju ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes; |
| --- | --- |

—

olšūnu vai embriju ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes;

| ii) | tādu aitu sugas dzīvnieku olšūnas un embriji, kas ir vismaz vienas ARR alēles nesēji; |
| --- | --- |

ii)

tādu aitu sugas dzīvnieku olšūnas un embriji, kas ir vismaz vienas ARR alēles nesēji;

| h) | saimniecībā tiek ievesta tikai šāda aitu un kazu sugas dzīvnieku sperma:






  i) | sperma no donordzīvniekiem, kuri kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kuri atbilst šādām prasībām:






  — | tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

saimniecībā tiek ievesta tikai šāda aitu un kazu sugas dzīvnieku sperma:

i)

sperma no donordzīvniekiem, kuri kopš dzimšanas turēti dalībvalstī ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai kuri atbilst šādām prasībām:

—

tie ir neizdzēšami identificēti tā, lai būtu izsekojama to dzimšanas saimniecība,

| — | spermas ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes; |
| --- | --- |

—

spermas ievākšanas laikā tiem nav novērotas klasiskās skrepi slimības klīniskās pazīmes;

| ii) | sperma no auniem ar ARR/ARR priona proteīna genotipu; |
| --- | --- |

ii)

sperma no auniem ar ARR/ARR priona proteīna genotipu;

| i) | saimniecības aitas un kazas nav tiešā vai netiešā saskarē, ieskaitot kopīgas ganības, ar aitām un kazām no saimniecībām ar zemāku statusu attiecībā uz klasisko skrepi slimību. |
| --- | --- |

i)

saimniecības aitas un kazas nav tiešā vai netiešā saskarē, ieskaitot kopīgas ganības, ar aitām un kazām no saimniecībām ar zemāku statusu attiecībā uz klasisko skrepi slimību.

| 1.4. | Ja saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā, kurā VII pielikuma B nodaļas 1. daļā minētās izmeklēšanas rezultātā ir konstatēta epidemioloģiska saikne ar saimniecību, kur ir nenozīmīgs vai kontrolēts klasiskās skrepi slimības risks, tiek apstiprināts klasiskās skrepi slimības gadījums, saimniecību ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku no šīs iedaļas 1.1. punktā minētā saraksta nekavējoties svītro.
  Dalībvalsts nekavējoties informē pārējās dalībvalstis, kas ievedušas aitas un kazas, kuru izcelsme ir inficētajā saimniecībā, vai spermu un embrijus, kas ievākti no aitām un kazām, kuras inficētajā saimniecībā – attiecībā uz saimniecību ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku – turētas pēdējos septiņus gadus vai – attiecībā uz saimniecību ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku – pēdējos trīs gadus. |
| --- | --- |

1.4.

Ja saimniecībā ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku vai saimniecībā, kurā VII pielikuma B nodaļas 1. daļā minētās izmeklēšanas rezultātā ir konstatēta epidemioloģiska saikne ar saimniecību, kur ir nenozīmīgs vai kontrolēts klasiskās skrepi slimības risks, tiek apstiprināts klasiskās skrepi slimības gadījums, saimniecību ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku no šīs iedaļas 1.1. punktā minētā saraksta nekavējoties svītro.

Dalībvalsts nekavējoties informē pārējās dalībvalstis, kas ievedušas aitas un kazas, kuru izcelsme ir inficētajā saimniecībā, vai spermu un embrijus, kas ievākti no aitām un kazām, kuras inficētajā saimniecībā – attiecībā uz saimniecību ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku – turētas pēdējos septiņus gadus vai – attiecībā uz saimniecību ar kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku – pēdējos trīs gadus.

(*4)  Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).”;"

| b) | iedaļas 2.1. punkta b) apakšpunktu un 2.1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | vismaz iepriekšējos septiņus gadus ir testētas aitas un kazas, kam vērojamas klasiskajai skrepi slimībai atbilstošas klīniskās pazīmes; |
| --- | --- | --- |

b)

iedaļas 2.1. punkta b) apakšpunktu un 2.1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

vismaz iepriekšējos septiņus gadus ir testētas aitas un kazas, kam vērojamas klasiskajai skrepi slimībai atbilstošas klīniskās pazīmes;

| c) | vismaz iepriekšējos septiņus gadus katru gadu – attiecībā uz nokauto aitu un kazu skaitu reprezentatīvā un pietiekamā skaitā – testētas par 18 mēnešiem vecākas aitas un kazas, kuras mirušas vai nonāvētas citādi, nevis kaušanai lietošanai pārtikā, lai klasiskā skrepi slimība, ja tās izplatības rādītājs attiecīgajā populācijā pārsniedz 0,1 %, tiktu konstatēta ar 95 % ticamību, turklāt šajā laikā nav paziņots neviens klasiskās skrepi slimības gadījums;”; |
| --- | --- |

c)

vismaz iepriekšējos septiņus gadus katru gadu – attiecībā uz nokauto aitu un kazu skaitu reprezentatīvā un pietiekamā skaitā – testētas par 18 mēnešiem vecākas aitas un kazas, kuras mirušas vai nonāvētas citādi, nevis kaušanai lietošanai pārtikā, lai klasiskā skrepi slimība, ja tās izplatības rādītājs attiecīgajā populācijā pārsniedz 0,1 %, tiktu konstatēta ar 95 % ticamību, turklāt šajā laikā nav paziņots neviens klasiskās skrepi slimības gadījums;”;

| c) | iedaļas 2.3. punktu aizstāj ar šādu:






  “2.3. | Dalībvalstis vai dalībvalsts zonas ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku ir šādas:






  — | Austrija |
| --- | --- | --- | --- |

c)

iedaļas 2.3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.3.

—

Austrija

| — | Somija |
| --- | --- |

—

Somija

| — | Zviedrija.”; |
| --- | --- |

—

Zviedrija.”;

| d) | iedaļas 3.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “3.2. | Ar šo tiek apstiprinātas turpmāk uzskaitīto dalībvalstu programmas klasiskās skrepi slimības kontrolei:






  — | Dānija.”; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

iedaļas 3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.2.

—

Dānija.”;

| e) | iedaļas 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “4. | Savienības iekšējā tirdzniecība ar aitām un kazām un to spermu un embrijiem
  Piemēro šādus nosacījumus.






  4.1. | Aitas un kazas:






  a) | aitas un kazas, kuras paredzētas audzēšanai un kuras nosūta uz dalībvalstīm, kam nav nenozīmīgs klasiskās skrepi slimības risks vai kam ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | tās ir no saimniecības vai saimniecībām ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku; vai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

iedaļas 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.

Piemēro šādus nosacījumus.

4.1.

Aitas un kazas:

a)

aitas un kazas, kuras paredzētas audzēšanai un kuras nosūta uz dalībvalstīm, kam nav nenozīmīgs klasiskās skrepi slimības risks vai kam ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

tās ir no saimniecības vai saimniecībām ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku; vai

| ii) | tās ir no dalībvalsts vai dalībvalsts zonas ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai |
| --- | --- |

ii)

tās ir no dalībvalsts vai dalībvalsts zonas ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai

| iii) | visas aitas ir ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu, ja vien tās nav no saimniecības, uz kuru attiecas VII pielikuma B nodaļas 3. un 4. punktā noteiktie ierobežojumi; |
| --- | --- |

iii)

visas aitas ir ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu, ja vien tās nav no saimniecības, uz kuru attiecas VII pielikuma B nodaļas 3. un 4. punktā noteiktie ierobežojumi;

| b) | aitas un kazas, kuras paredzētas visiem esošajiem izmantošanas veidiem, izņemot tūlītēju nokaušanu, un kuras nosūta uz dalībvalstīm, kam ir nenozīmīgs klasiskās skrepi slimības risks vai kam ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | tās ir no saimniecības vai saimniecībām ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai |
| --- | --- | --- |

b)

aitas un kazas, kuras paredzētas visiem esošajiem izmantošanas veidiem, izņemot tūlītēju nokaušanu, un kuras nosūta uz dalībvalstīm, kam ir nenozīmīgs klasiskās skrepi slimības risks vai kam ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

tās ir no saimniecības vai saimniecībām ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai

| ii) | tās ir no dalībvalsts vai dalībvalsts zonas ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai |
| --- | --- |

ii)

tās ir no dalībvalsts vai dalībvalsts zonas ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai

| iii) | visas aitas ir ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu, ja vien tās nav no saimniecības, uz kuru attiecas VII pielikuma B nodaļas 3. un 4. punktā noteiktie ierobežojumi; |
| --- | --- |

iii)

visas aitas ir ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu, ja vien tās nav no saimniecības, uz kuru attiecas VII pielikuma B nodaļas 3. un 4. punktā noteiktie ierobežojumi;

| c) | atkāpjoties no a) un b) punkta, šajos punktos noteiktās prasības neattiecas uz aitām un kazām, ko tur un pārvieto tikai starp Direktīvas 92/65/EEK 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā definētajām apstiprinātajām iestādēm, institūtiem un centriem; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no a) un b) punkta, šajos punktos noteiktās prasības neattiecas uz aitām un kazām, ko tur un pārvieto tikai starp Direktīvas 92/65/EEK 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā definētajām apstiprinātajām iestādēm, institūtiem un centriem;

| d) | atkāpjoties no a) un b) punkta, kādas dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut Savienības iekšējo tirdzniecību ar minēto punktu prasībām neatbilstošiem dzīvniekiem, ja vien tā ir saņēmusi iepriekšēju piekrišanu no saņēmēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ja vien dzīvnieki atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | tie pieder pie Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punktā minētas vietējas šķirnes, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā; |
| --- | --- | --- |

d)

atkāpjoties no a) un b) punkta, kādas dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut Savienības iekšējo tirdzniecību ar minēto punktu prasībām neatbilstošiem dzīvniekiem, ja vien tā ir saņēmusi iepriekšēju piekrišanu no saņēmēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ja vien dzīvnieki atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

tie pieder pie Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punktā minētas vietējas šķirnes, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā;

| ii) | tie ir ierakstīti ciltsgrāmatā, ko izveidojusi un uztur nosūtītājā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu oficiāli apstiprināta audzētāju organizācija vai apvienība vai minētās dalībvalsts oficiāla aģentūra, un šos dzīvniekus paredzēts ierakstīt minētās šķirnes ciltsgrāmatā, ko izveidojusi un uztur saņēmējā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu oficiāli apstiprināta audzētāju organizācija vai apvienība vai minētās dalībvalsts oficiāla aģentūra; |
| --- | --- |

ii)

tie ir ierakstīti ciltsgrāmatā, ko izveidojusi un uztur nosūtītājā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu oficiāli apstiprināta audzētāju organizācija vai apvienība vai minētās dalībvalsts oficiāla aģentūra, un šos dzīvniekus paredzēts ierakstīt minētās šķirnes ciltsgrāmatā, ko izveidojusi un uztur saņēmējā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu oficiāli apstiprināta audzētāju organizācija vai apvienība vai minētās dalībvalsts oficiāla aģentūra;

| iii) | nosūtītājā dalībvalstī un saņēmējā dalībvalstī ii) punktā minētās audzētāju organizācijas vai asociācijas vai oficiālā aģentūra īsteno minētās šķirnes saglabāšanas programmu; |
| --- | --- |

iii)

nosūtītājā dalībvalstī un saņēmējā dalībvalstī ii) punktā minētās audzētāju organizācijas vai asociācijas vai oficiālā aģentūra īsteno minētās šķirnes saglabāšanas programmu;

| iv) | tie nav no saimniecības, uz kuru attiecas VII pielikuma B nodaļas 3. un 4. punktā noteiktie ierobežojumi; |
| --- | --- |

iv)

tie nav no saimniecības, uz kuru attiecas VII pielikuma B nodaļas 3. un 4. punktā noteiktie ierobežojumi;

| v) | ja saņēmējas dalībvalsts saņēmējā saimniecībā ievesti a) vai b) punkta prasībām neatbilstoši dzīvnieki, visu aitu un kazu pārvietošanu minētajā saimniecībā saskaņā ar VII pielikuma B nodaļas 3.4. punktu ierobežo uz trim gadiem vai, ja saņēmēja dalībvalsts ir dalībvalsts, kam ir nenozīmīgs klasiskās skrepi slimības risks vai kam ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, uz septiņiem gadiem.
  Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, šādus pārvietošanas ierobežojumus neattiecina uz Savienības iekšējo tirdzniecību ar dzīvniekiem, kuru īsteno saskaņā ar šīs iedaļas 4.1. punkta d) apakšpunkta nosacījumiem, un arī uz tādu dzīvnieku pārvietošanu pa iekšzemi, kuru saņēmēja saimniecība audzē Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punktā minētu vietēju šķirni, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, ja vien minēto šķirni aptver saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu oficiāli apstiprinātas audzētāju organizācijas vai apvienības vai oficiālas aģentūras īstenota saglabāšanas programma.
  Kad notikusi v) punkta otrajā daļā minētā Savienības iekšējā tirdzniecība vai dzīvnieku pārvietošana pa iekšzemi, saimniecībās, kuras saņem saskaņā ar minēto atkāpi pārvietotos dzīvniekus, visu aitu un kazu pārvietošanu ierobežo saskaņā ar v) punkta pirmo un otro daļu. |
| --- | --- |

v)

ja saņēmējas dalībvalsts saņēmējā saimniecībā ievesti a) vai b) punkta prasībām neatbilstoši dzīvnieki, visu aitu un kazu pārvietošanu minētajā saimniecībā saskaņā ar VII pielikuma B nodaļas 3.4. punktu ierobežo uz trim gadiem vai, ja saņēmēja dalībvalsts ir dalībvalsts, kam ir nenozīmīgs klasiskās skrepi slimības risks vai kam ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, uz septiņiem gadiem.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, šādus pārvietošanas ierobežojumus neattiecina uz Savienības iekšējo tirdzniecību ar dzīvniekiem, kuru īsteno saskaņā ar šīs iedaļas 4.1. punkta d) apakšpunkta nosacījumiem, un arī uz tādu dzīvnieku pārvietošanu pa iekšzemi, kuru saņēmēja saimniecība audzē Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 7. panta 2. un 3. punktā minētu vietēju šķirni, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, ja vien minēto šķirni aptver saskaņā ar Direktīvas 89/361/EEK 5. pantu oficiāli apstiprinātas audzētāju organizācijas vai apvienības vai oficiālas aģentūras īstenota saglabāšanas programma.

Kad notikusi v) punkta otrajā daļā minētā Savienības iekšējā tirdzniecība vai dzīvnieku pārvietošana pa iekšzemi, saimniecībās, kuras saņem saskaņā ar minēto atkāpi pārvietotos dzīvniekus, visu aitu un kazu pārvietošanu ierobežo saskaņā ar v) punkta pirmo un otro daļu.

| 4.2. | Aitu un kazu sperma un embriji:






  a) | ir ievākti no dzīvniekiem, kas kopš dzimšanas pastāvīgi turēti saimniecībā vai saimniecībās ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku, izņemot saimniecības, kuras ir spermas savākšanas centri, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst 1.3. punkta c) apakšpunkta iv) punkta nosacījumiem; vai |
| --- | --- | --- |

4.2.

Aitu un kazu sperma un embriji:

a)

ir ievākti no dzīvniekiem, kas kopš dzimšanas pastāvīgi turēti saimniecībā vai saimniecībās ar nenozīmīgu vai kontrolētu klasiskās skrepi slimības risku, izņemot saimniecības, kuras ir spermas savākšanas centri, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst 1.3. punkta c) apakšpunkta iv) punkta nosacījumiem; vai

| b) | ir ievākti no dzīvniekiem, kas pēdējos trīs gadus pirms ievākšanas ir pastāvīgi turēti saimniecībā vai saimniecībās, kuras trīs gadus ir izpildījušas visas 1.3. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktās prasības, izņemot saimniecības, kas ir spermas savākšanas centri, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst 1.3. punkta c) apakšpunkta iv) punkta nosacījumiem; vai |
| --- | --- |

b)

ir ievākti no dzīvniekiem, kas pēdējos trīs gadus pirms ievākšanas ir pastāvīgi turēti saimniecībā vai saimniecībās, kuras trīs gadus ir izpildījušas visas 1.3. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktās prasības, izņemot saimniecības, kas ir spermas savākšanas centri, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst 1.3. punkta c) apakšpunkta iv) punkta nosacījumiem; vai

| c) | ir ievākti no dzīvniekiem, kas kopš dzimšanas pastāvīgi turēti valstī vai zonā ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai |
| --- | --- |

c)

ir ievākti no dzīvniekiem, kas kopš dzimšanas pastāvīgi turēti valstī vai zonā ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku; vai

| d) | aitu sugas dzīvnieku spermas gadījumā tā ir ievākta no vīrišķās kārtas dzīvniekiem ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu; vai |
| --- | --- |

d)

aitu sugas dzīvnieku spermas gadījumā tā ir ievākta no vīrišķās kārtas dzīvniekiem ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu; vai

| e) | aitu sugas dzīvnieku embriju gadījumā tie ir vismaz vienas ARR alēles nesēji.”; |
| --- | --- |

e)

aitu sugas dzīvnieku embriju gadījumā tie ir vismaz vienas ARR alēles nesēji.”;

| 6) | IX pielikumu aizstāj ar šādu:



  “IX PIELIKUMS

  DZĪVU DZĪVNIEKU, EMBRIJU, OLŠŪNU UN DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTU IMPORTĒŠANA SAVIENĪBĀ

  B NODAĻA

  Liellopu importēšana


  A IEDAĻA



  Importēšana no valsts vai reģiona ar nenozīmīgu GSE risku


  Importējot liellopus no valsts vai reģiona ar nenozīmīgu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:






  a) | dzīvnieki ir dzimuši un pastāvīgi audzēti valstī vai reģionā vai valstīs vai reģionos, kas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/453/EK (*5) ir klasificēti par valstīm vai reģioniem ar nenozīmīgu GSE risku; |
| --- | --- | --- |

6)

IX pielikumu aizstāj ar šādu:

“IX PIELIKUMS

DZĪVU DZĪVNIEKU, EMBRIJU, OLŠŪNU UN DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTU IMPORTĒŠANA SAVIENĪBĀ

B NODAĻA

Liellopu importēšana

A IEDAĻA

Importēšana no valsts vai reģiona ar nenozīmīgu GSE risku

Importējot liellopus no valsts vai reģiona ar nenozīmīgu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:

a)

dzīvnieki ir dzimuši un pastāvīgi audzēti valstī vai reģionā vai valstīs vai reģionos, kas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/453/EK (*5) ir klasificēti par valstīm vai reģioniem ar nenozīmīgu GSE risku;

| b) | dzīvnieki ir identificēti pēc pastāvīgas identifikācijas sistēmas, kas dod iespēju izsekot to izcelsmi līdz ciltsmātei un ganāmpulkam, un nav nonākuši saskarē ar šādiem liellopiem:






  i) | jebkādi dzīvnieki, kam konstatēta GSE; |
| --- | --- | --- |

b)

dzīvnieki ir identificēti pēc pastāvīgas identifikācijas sistēmas, kas dod iespēju izsekot to izcelsmi līdz ciltsmātei un ganāmpulkam, un nav nonākuši saskarē ar šādiem liellopiem:

i)

jebkādi dzīvnieki, kam konstatēta GSE;

| ii) | jebkādi liellopi, kas pirmajā dzīves gadā audzēti kopā ar dzīvniekiem, kuri savā pirmajā dzīves gadā inficēti ar GSE, un attiecībā uz ko izmeklējumos pierādīts, ka tie šajā laikā lietojuši to pašu potenciāli kontaminēto barību; vai |
| --- | --- |

ii)

jebkādi liellopi, kas pirmajā dzīves gadā audzēti kopā ar dzīvniekiem, kuri savā pirmajā dzīves gadā inficēti ar GSE, un attiecībā uz ko izmeklējumos pierādīts, ka tie šajā laikā lietojuši to pašu potenciāli kontaminēto barību; vai

| iii) | ja ii) punktā minēto izmeklējumu rezultāti nav pārliecinoši – jebkādi liellopi, kas tajā pašā ganāmpulkā, kurā dzimuši ar GSE inficētie dzīvnieki, dzimuši 12 mēnešu laikā pēc inficēto dzīvnieku dzimšanas; |
| --- | --- |

iii)

ja ii) punktā minēto izmeklējumu rezultāti nav pārliecinoši – jebkādi liellopi, kas tajā pašā ganāmpulkā, kurā dzimuši ar GSE inficētie dzīvnieki, dzimuši 12 mēnešu laikā pēc inficēto dzīvnieku dzimšanas;

un

| c) | ja attiecīgajā dalībvalstī bijuši autohtoni GSE gadījumi, dzīvnieki dzimuši:






  i) | pēc datuma, no kura faktiski pildīts aizliegums atgremotājus barot ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai |
| --- | --- | --- |

c)

ja attiecīgajā dalībvalstī bijuši autohtoni GSE gadījumi, dzīvnieki dzimuši:

i)

pēc datuma, no kura faktiski pildīts aizliegums atgremotājus barot ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai

| ii) | pēc datuma, kad pēc i) punktā minētā dzīvnieku barības aizlieguma dzimis pēdējais dzīvnieks, kam konstatēta autohtona GSE. |
| --- | --- |

ii)

pēc datuma, kad pēc i) punktā minētā dzīvnieku barības aizlieguma dzimis pēdējais dzīvnieks, kam konstatēta autohtona GSE.

B IEDAĻA

Importēšana no valsts vai reģiona ar kontrolētu GSE risku

Importējot liellopus no valsts vai reģiona ar kontrolētu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:

| a) | valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu GSE risku; |
| --- | --- |

a)

valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu GSE risku;

| b) | dzīvnieki ir identificēti pēc pastāvīgas identifikācijas sistēmas, kas dod iespēju izsekot to izcelsmi līdz ciltsmātei un ganāmpulkam, un nav nonākuši saskarē ar šādiem liellopiem:






  i) | jebkādi liellopi, kam konstatēta GSE; |
| --- | --- | --- |

b)

dzīvnieki ir identificēti pēc pastāvīgas identifikācijas sistēmas, kas dod iespēju izsekot to izcelsmi līdz ciltsmātei un ganāmpulkam, un nav nonākuši saskarē ar šādiem liellopiem:

i)

jebkādi liellopi, kam konstatēta GSE;

| ii) | jebkādi liellopi, kas pirmajā dzīves gadā audzēti kopā ar dzīvniekiem, kuri savā pirmajā dzīves gadā inficēti ar GSE, un attiecībā uz ko izmeklējumos pierādīts, ka tie šajā laikā lietojuši to pašu potenciāli inficēto barību; vai |
| --- | --- |

ii)

jebkādi liellopi, kas pirmajā dzīves gadā audzēti kopā ar dzīvniekiem, kuri savā pirmajā dzīves gadā inficēti ar GSE, un attiecībā uz ko izmeklējumos pierādīts, ka tie šajā laikā lietojuši to pašu potenciāli inficēto barību; vai

| iii) | ja ii) punktā minēto izmeklējumu rezultāti nav pārliecinoši – jebkādi liellopi, kas tajā pašā ganāmpulkā, kurā dzimuši ar GSE inficētie dzīvnieki, dzimuši 12 mēnešu laikā pēc inficēto dzīvnieku dzimšanas, to ieskaitot; |
| --- | --- |

iii)

ja ii) punktā minēto izmeklējumu rezultāti nav pārliecinoši – jebkādi liellopi, kas tajā pašā ganāmpulkā, kurā dzimuši ar GSE inficētie dzīvnieki, dzimuši 12 mēnešu laikā pēc inficēto dzīvnieku dzimšanas, to ieskaitot;

| c) | dzīvnieki dzimuši:






  i) | pēc datuma, no kura faktiski pildīts aizliegums atgremotājus barot ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvnieki dzimuši:

i)

pēc datuma, no kura faktiski pildīts aizliegums atgremotājus barot ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai

| ii) | pēc datuma, kad pēc i) punktā minētā dzīvnieku barības aizlieguma dzimis pēdējais dzīvnieks, kam konstatēta autohtona GSE. |
| --- | --- |

ii)

pēc datuma, kad pēc i) punktā minētā dzīvnieku barības aizlieguma dzimis pēdējais dzīvnieks, kam konstatēta autohtona GSE.

C IEDAĻA

Importēšana no valsts vai reģiona ar nenoteiktu GSE risku

Importējot liellopus no valsts vai reģiona ar nenoteiktu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:

| a) | valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku; |
| --- | --- |

a)

valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku;

| b) | atgremotāju barošana ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem ir aizliegta, un aizliegums valstī vai reģionā ir faktiski pildīts; |
| --- | --- |

b)

atgremotāju barošana ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem ir aizliegta, un aizliegums valstī vai reģionā ir faktiski pildīts;

| c) | dzīvnieki ir identificēti pēc pastāvīgas identifikācijas sistēmas, kas dod iespēju izsekot to izcelsmi līdz ciltsmātei un ganāmpulkam, un nav nonākuši saskarē ar šādiem liellopiem:






  i) | jebkādi liellopi, kam konstatēta GSE; |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvnieki ir identificēti pēc pastāvīgas identifikācijas sistēmas, kas dod iespēju izsekot to izcelsmi līdz ciltsmātei un ganāmpulkam, un nav nonākuši saskarē ar šādiem liellopiem:

i)

jebkādi liellopi, kam konstatēta GSE;

| ii) | jebkādi liellopi, kas pirmajā dzīves gadā audzēti kopā ar dzīvniekiem, kuri savā pirmajā dzīves gadā inficēti ar GSE, un attiecībā uz ko izmeklējumos pierādīts, ka tie šajā laikā lietojuši to pašu potenciāli kontaminēto barību; vai |
| --- | --- |

ii)

jebkādi liellopi, kas pirmajā dzīves gadā audzēti kopā ar dzīvniekiem, kuri savā pirmajā dzīves gadā inficēti ar GSE, un attiecībā uz ko izmeklējumos pierādīts, ka tie šajā laikā lietojuši to pašu potenciāli kontaminēto barību; vai

| iii) | ja ii) punktā minēto izmeklējumu rezultāti nav pārliecinoši – jebkādi liellopi, kas tajā pašā ganāmpulkā, kurā dzimuši ar GSE inficētie dzīvnieki, dzimuši 12 mēnešu laikā pēc inficēto dzīvnieku dzimšanas; |
| --- | --- |

iii)

ja ii) punktā minēto izmeklējumu rezultāti nav pārliecinoši – jebkādi liellopi, kas tajā pašā ganāmpulkā, kurā dzimuši ar GSE inficētie dzīvnieki, dzimuši 12 mēnešu laikā pēc inficēto dzīvnieku dzimšanas;

| d) | dzīvnieki ir dzimuši:






  i) | vismaz divus gadus pēc datuma, no kura faktiski pildīts aizliegums atgremotājus barot ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai |
| --- | --- | --- |

d)

dzīvnieki ir dzimuši:

i)

vismaz divus gadus pēc datuma, no kura faktiski pildīts aizliegums atgremotājus barot ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai

| ii) | pēc datuma, kad pēc i) punktā minētā dzīvnieku barības aizlieguma dzimis pēdējais dzīvnieks, kam konstatēta autohtona GSE. |
| --- | --- |

ii)

pēc datuma, kad pēc i) punktā minētā dzīvnieku barības aizlieguma dzimis pēdējais dzīvnieks, kam konstatēta autohtona GSE.

C NODAĻA

Tādu dzīvnieku izcelsmes produktu importēšana, kas iegūti no liellopiem, aitām vai kazām

A IEDAĻA

Produkti

Uz turpmāk minētajiem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktiem, kas definēti turpmāk minētajos Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma punktos, atkarībā no izcelsmes valsts GSE riska kategorijas attiecina šīs nodaļas B, C vai D iedaļas nosacījumus:

| — | svaiga gaļa, kas definēta minētā pielikuma 1.10. punktā, |
| --- | --- |

—

svaiga gaļa, kas definēta minētā pielikuma 1.10. punktā,

| — | maltā gaļa, kas definēta minētā pielikuma 1.13. punktā, |
| --- | --- |

—

maltā gaļa, kas definēta minētā pielikuma 1.13. punktā,

| — | mehāniski atdalīta gaļa, kas definēta minētā pielikuma 1.14. punktā, |
| --- | --- |

—

mehāniski atdalīta gaļa, kas definēta minētā pielikuma 1.14. punktā,

| — | gaļas izstrādājumi, kas definēti minētā pielikuma 1.15. punktā, |
| --- | --- |

—

gaļas izstrādājumi, kas definēti minētā pielikuma 1.15. punktā,

| — | gaļas produkti, kas definēti minētā pielikuma 7.1. punktā, |
| --- | --- |

—

gaļas produkti, kas definēti minētā pielikuma 7.1. punktā,

| — | kausēti dzīvnieku tauki, kas definēti minētā pielikuma 7.5. punktā, |
| --- | --- |

—

kausēti dzīvnieku tauki, kas definēti minētā pielikuma 7.5. punktā,

| — | dradži, kas definēti minētā pielikuma 7.6. punktā, |
| --- | --- |

—

dradži, kas definēti minētā pielikuma 7.6. punktā,

| — | želatīns, kas definēts minētā pielikuma 7.7. punktā, izņemot no ādām iegūtu želatīnu, |
| --- | --- |

—

želatīns, kas definēts minētā pielikuma 7.7. punktā, izņemot no ādām iegūtu želatīnu,

| — | kolagēns, kas definēts minētā pielikuma 7.8. punktā, izņemot no ādām iegūtu kolagēnu, |
| --- | --- |

—

kolagēns, kas definēts minētā pielikuma 7.8. punktā, izņemot no ādām iegūtu kolagēnu,

| — | apstrādāti kuņģi, pūšļi un zarnas, kas definēti minētā pielikuma 7.9. punktā. |
| --- | --- |

—

apstrādāti kuņģi, pūšļi un zarnas, kas definēti minētā pielikuma 7.9. punktā.

B IEDAĻA

Importēšana no valsts vai reģiona ar nenozīmīgu GSE risku

A iedaļā minētos liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktus importējot no valsts vai reģiona ar nenozīmīgu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:

| a) | valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku; |
| --- | --- |

a)

valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku;

| b) | dzīvniekiem, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti; |
| --- | --- |

b)

dzīvniekiem, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti;

| c) | liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūti; |
| --- | --- |

c)

liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūti;

| d) | ja liellopu izcelsmes produkti iegūti no dzīvniekiem, kuru izcelsme ir valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku, tad, atkāpjoties no šīs sadaļas c) punkta, var importēt liemeņus, pusliemeņus vai pusliemeņus, kas sadalīti ne vairāk kā trijos vairumtirdzniecības izgriezumos, kā arī ceturtdaļliemeņus, kuri nesatur citu īpašo riska materiālu kā vien mugurkaulu, ieskaitot dorsālo saknīšu ganglijus. Šāda importa gadījumā tādus liellopu liemeņus vai to vairumtirdzniecības izcirtņus, kas satur mugurkaulu, kurš saskaņā ar šīs regulas V pielikuma 1. punktu ir definēts kā īpašs riska materiāls, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. vai 15. pantā minētajā marķējumā identificē ar skaidri redzamu sarkanu svītru. Turklāt konkrētu informāciju par to liellopu liemeņu vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņu skaitu, uz kuriem attiecas prasība par mugurkaula izņemšanu, iekļauj Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā minētajā kopējā veterinārajā ievešanas dokumentā (KVID); |
| --- | --- |

d)

ja liellopu izcelsmes produkti iegūti no dzīvniekiem, kuru izcelsme ir valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu vai nenoteiktu GSE risku, tad, atkāpjoties no šīs sadaļas c) punkta, var importēt liemeņus, pusliemeņus vai pusliemeņus, kas sadalīti ne vairāk kā trijos vairumtirdzniecības izgriezumos, kā arī ceturtdaļliemeņus, kuri nesatur citu īpašo riska materiālu kā vien mugurkaulu, ieskaitot dorsālo saknīšu ganglijus. Šāda importa gadījumā tādus liellopu liemeņus vai to vairumtirdzniecības izcirtņus, kas satur mugurkaulu, kurš saskaņā ar šīs regulas V pielikuma 1. punktu ir definēts kā īpašs riska materiāls, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. vai 15. pantā minētajā marķējumā identificē ar skaidri redzamu sarkanu svītru. Turklāt konkrētu informāciju par to liellopu liemeņu vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņu skaitu, uz kuriem attiecas prasība par mugurkaula izņemšanu, iekļauj Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā minētajā kopējā veterinārajā ievešanas dokumentā (KVID);

| e) | liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nesatur mehāniski atdalītu gaļu, kas iegūta no liellopu, aitu un kazu kauliem, un nav no šādas gaļas iegūti, izņemot gadījumus, kur dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku un kur nav bijis autohtonu BSE gadījumu; |
| --- | --- |

e)

liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nesatur mehāniski atdalītu gaļu, kas iegūta no liellopu, aitu un kazu kauliem, un nav no šādas gaļas iegūti, izņemot gadījumus, kur dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku un kur nav bijis autohtonu BSE gadījumu;

| f) | dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav nokauti, tiem pēc apdullināšanas galvaskausa dobumā injicējot gāzi, vai ar šādu metodi nonāvēti, vai nokauti, pēc apdullināšanas centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar pagarinātu koniskas formas instrumentu, kas ievadīts galvaskausa dobumā, ja vien dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku; |
| --- | --- |

f)

dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav nokauti, tiem pēc apdullināšanas galvaskausa dobumā injicējot gāzi, vai ar šādu metodi nonāvēti, vai nokauti, pēc apdullināšanas centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar pagarinātu koniskas formas instrumentu, kas ievadīts galvaskausa dobumā, ja vien dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku;

| g) | ja dzīvniekiem, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, izcelsme ir valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku, šie dzīvnieki nav baroti ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem; |
| --- | --- |

g)

ja dzīvniekiem, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, izcelsme ir valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku, šie dzīvnieki nav baroti ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem;

| h) | ja dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, cēlušies valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku, šie produkti ir saražoti un manipulācijas ar tiem veiktas, raugoties, ka tie nav saturējuši atkaulošanas procesā atsegtus nervaudus un limfaudus un nav ar tiem piesārņoti. |
| --- | --- |

h)

ja dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, cēlušies valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku, šie produkti ir saražoti un manipulācijas ar tiem veiktas, raugoties, ka tie nav saturējuši atkaulošanas procesā atsegtus nervaudus un limfaudus un nav ar tiem piesārņoti.

C IEDAĻA

Importēšana no valsts vai reģiona ar kontrolētu GSE risku

| 1. | No valsts vai reģiona ar kontrolētu GSE risku importējot A iedaļā minētos liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktus, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:






  a) | valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu GSE risku; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu GSE risku;

| b) | dzīvniekiem, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti; |
| --- | --- |

b)

dzīvniekiem, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti;

| c) | dzīvnieki, no kuriem eksportam paredzētie liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav pēc apdullināšanas nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieki, no kuriem eksportam paredzētie liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav pēc apdullināšanas nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi;

| d) | liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nedz satur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu, nedz ir no tā iegūti un nedz satur no liellopu, aitu vai kazu kauliem mehāniski atdalītu gaļu, nedz ir no tās iegūti. |
| --- | --- |

d)

liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nedz satur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu, nedz ir no tā iegūti un nedz satur no liellopu, aitu vai kazu kauliem mehāniski atdalītu gaļu, nedz ir no tās iegūti.

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta d) apakšpunkta, attiecībā uz liellopu izcelsmes produktiem atļauts importēt liemeņus, pusliemeņus vai ne vairāk kā trijos vairumtirdzniecības izcirtņos sadalītus pusliemeņus, kā arī ceturtdaļliemeņus, kuri nesatur citu īpašo riska materiālu kā vien mugurkaulu, tostarp dorsālo saknīšu ganglijus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja ir spēkā prasība izņemt mugurkaulu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. vai 15. pantā minētajā marķējumā mugurkaulu saturošus liellopu liemeņus vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņus identificē ar skaidri redzamu sarkanu svītru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Importa gadījumā to liellopu liemeņu vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņu skaitu, uz kuriem attiecas prasība par mugurkaula izņemšanu, iekļauj kopējā veterinārajā ievešanas dokumentā (KVID), kas minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Importējot apstrādātas zarnas, kuru sākotnējā izcelsme ir valstī vai reģionā ar nenozīmīgu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:






  a) | valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu GSE risku; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar kontrolētu GSE risku;

| b) | dzīvnieki, no kuriem iegūti liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti izcelsmes valstī vai reģionā ar nenozīmīgu GSE risku, un tiem ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki, no kuriem iegūti liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti izcelsmes valstī vai reģionā ar nenozīmīgu GSE risku, un tiem ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti;

| c) | ja zarnu izcelsme ir valstī vai reģionā, kur konstatēti autohtoni GSE gadījumi:






  i) | dzīvnieki ir dzimuši pēc datuma, no kura pildīts aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai |
| --- | --- | --- |

c)

ja zarnu izcelsme ir valstī vai reģionā, kur konstatēti autohtoni GSE gadījumi:

i)

dzīvnieki ir dzimuši pēc datuma, no kura pildīts aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai

| ii) | liellopu, aitu un kazu izcelsmes sugu dzīvnieku produkti nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūti. |
| --- | --- |

ii)

liellopu, aitu un kazu izcelsmes sugu dzīvnieku produkti nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūti.

D IEDAĻA

Importēšana no valsts vai reģiona ar nenoteiktu GSE risku

| 1. | Importējot A iedaļā minētos liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktus no valsts vai reģiona ar nenoteiktu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kurš apliecina, ka:






  a) | dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav baroti ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem, un tiem ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav baroti ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem, un tiem ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti;

| b) | dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav pēc apdullināšanas nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki, no kuriem liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti iegūti, nav pēc apdullināšanas nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi;

| c) | liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nav iegūti no turpmāk minētā materiāla un to nesatur:






  i) | šīs regulas V pielikuma 1. punktā definētais īpašais riska materiāls; |
| --- | --- | --- |

c)

liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nav iegūti no turpmāk minētā materiāla un to nesatur:

i)

šīs regulas V pielikuma 1. punktā definētais īpašais riska materiāls;

| ii) | atkaulošanas procesā atsegti nervaudi un limfaudi; |
| --- | --- |

ii)

atkaulošanas procesā atsegti nervaudi un limfaudi;

| iii) | no liellopu, aitu vai kazu kauliem iegūta mehāniski atdalīta gaļa. |
| --- | --- |

iii)

no liellopu, aitu vai kazu kauliem iegūta mehāniski atdalīta gaļa.

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta, attiecībā uz liellopu izcelsmes produktiem atļauts importēt liemeņus, pusliemeņus vai ne vairāk kā trijos vairumtirdzniecības izcirtņos sadalītus pusliemeņus, kā arī ceturtdaļliemeņus, kuri nesatur citu īpašo riska materiālu kā vien mugurkaulu, tostarp dorsālo saknīšu ganglijus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja ir spēkā prasība izņemt mugurkaulu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. vai 15. pantā minētajā marķējumā mugurkaulu saturošus liellopu liemeņus vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņus identificē ar skaidri redzamu sarkanu svītru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konkrētu informāciju par to liellopu liemeņu vai liemeņu vairumtirdzniecības izcirtņu skaitu, uz kuriem attiecas prasība par mugurkaula izņemšanu, iekļauj kopējā veterinārajā ievešanas dokumentā (KVID), kas minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Importējot apstrādātas zarnas, kuru sākotnējā izcelsme ir valstī vai reģionā ar nenozīmīgu GSE risku, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kas apliecina, ka:






  a) | valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

valsts vai reģions saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenoteiktu GSE risku;

| b) | dzīvnieki, no kuriem iegūti liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti izcelsmes valstī vai reģionā ar nenozīmīgu GSE risku, un tiem ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki, no kuriem iegūti liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti izcelsmes valstī vai reģionā ar nenozīmīgu GSE risku, un tiem ir bijusi pirmskaušanas apskate un pēckaušanas pārbaude, kurās tie nav izbrāķēti;

| c) | ja zarnu izcelsme ir valstī vai reģionā, kur konstatēti autohtoni GSE gadījumi:






  i) | dzīvnieki ir dzimuši pēc datuma, no kura pildīts aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai |
| --- | --- | --- |

c)

ja zarnu izcelsme ir valstī vai reģionā, kur konstatēti autohtoni GSE gadījumi:

i)

dzīvnieki ir dzimuši pēc datuma, no kura pildīts aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem un dradžiem; vai

| ii) | liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūti. |
| --- | --- |

ii)

liellopu, aitu un kazu izcelsmes produkti nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūti.

D NODAĻA

Liellopu, aitu un kazu izcelsmes dzīvnieku blakusproduktu un atvasināto produktu importēšana

A IEDAĻA

Dzīvnieku blakusprodukti

Šo nodaļu piemēro šādiem Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 1. punktā definētiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un minētā panta 2. punktā definētiem atvasinātiem produktiem, kas ir liellopu, aitu un kazu izcelsmes blakusprodukti un atvasināti produkti:

| a) | no 2. kategorijas materiāla iegūtiem kausētiem taukiem, ko paredzēts izmantot par Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 22. punktā definēto organisko mēslojumu vai augsnes ielabotājiem; |
| --- | --- |

a)

no 2. kategorijas materiāla iegūtiem kausētiem taukiem, ko paredzēts izmantot par Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 22. punktā definēto organisko mēslojumu vai augsnes ielabotājiem;

| b) | no 2. kategorijas materiāla iegūtiem kauliem un kaulu produktiem; |
| --- | --- |

b)

no 2. kategorijas materiāla iegūtiem kauliem un kaulu produktiem;

| c) | no 3. kategorijas materiāla iegūtiem kausētiem taukiem, ko paredzēts izmantot par Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta attiecīgi 22. un 25. punktā definēto organisko mēslojumu vai augsnes ielabotājiem, vai barību, vai to izejmateriāliem; |
| --- | --- |

c)

no 3. kategorijas materiāla iegūtiem kausētiem taukiem, ko paredzēts izmantot par Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta attiecīgi 22. un 25. punktā definēto organisko mēslojumu vai augsnes ielabotājiem, vai barību, vai to izejmateriāliem;

| d) | lolojumdzīvnieku barībai, ieskaitot suņu košļājamās rotaļlietas; |
| --- | --- |

d)

lolojumdzīvnieku barībai, ieskaitot suņu košļājamās rotaļlietas;

| e) | asins pagatavojumiem; |
| --- | --- |

e)

asins pagatavojumiem;

| f) | pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām; |
| --- | --- |

f)

pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām;

| g) | no 3. kategorijas materiāla iegūtiem kauliem un kaulu produktiem; |
| --- | --- |

g)

no 3. kategorijas materiāla iegūtiem kauliem un kaulu produktiem;

| h) | želatīnam un kolagēnam, kas iegūti no citiem materiāliem, nevis ādām; |
| --- | --- |

h)

želatīnam un kolagēnam, kas iegūti no citiem materiāliem, nevis ādām;

| i) | 3. kategorijas materiālam un atvasinātiem produktiem, kas nav minēti c) līdz h) punktā, izņemot:






  i) | svaigas ādas, apstrādātas ādas; |
| --- | --- | --- |

i)

3. kategorijas materiālam un atvasinātiem produktiem, kas nav minēti c) līdz h) punktā, izņemot:

i)

svaigas ādas, apstrādātas ādas;

| ii) | no ādām iegūtu želatīnu un kolagēnu; |
| --- | --- |

ii)

no ādām iegūtu želatīnu un kolagēnu;

| iii) | tauku derivātus. |
| --- | --- |

iii)

tauku derivātus.

B IEDAĻA

Prasības attiecībā uz veselības sertifikātu

Importējot A iedaļā minētos liellopu, aitu un kazu izcelsmes dzīvnieku blakusproduktus un atvasinātos produktus, jāuzrāda veselības sertifikāts, kas aizpildīts ar šādu apliecinājumu:

| a) | dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts:






  i) | nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūts; un |
| --- | --- | --- |

a)

dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts:

i)

nesatur šīs regulas V pielikuma 1. punktā definēto īpašo riska materiālu un nav no tā iegūts; un

| ii) | nesatur no liellopu, aitu un kazu kauliem iegūtu mehāniski atdalītu gaļu un nav no šādas gaļas iegūts, izņemot gadījumus, kur dzīvnieki, no kuriem dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts iegūts, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku un kur nav bijis autohtonu BSE gadījumu; un |
| --- | --- |

ii)

nesatur no liellopu, aitu un kazu kauliem iegūtu mehāniski atdalītu gaļu un nav no šādas gaļas iegūts, izņemot gadījumus, kur dzīvnieki, no kuriem dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts iegūts, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku un kur nav bijis autohtonu BSE gadījumu; un

| iii) | ir iegūts no dzīvniekiem, kuri nav pēc apdullināšanas nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi, izņemot dzīvniekus, kas dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kuri saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku; vai |
| --- | --- |

iii)

ir iegūts no dzīvniekiem, kuri nav pēc apdullināšanas nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi, izņemot dzīvniekus, kas dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kuri saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku; vai

| b) | dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts nesatur liellopu, aitu un kazu izcelsmes materiālus un nav no tiem iegūts, izņemot materiālus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku. |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts nesatur liellopu, aitu un kazu izcelsmes materiālus un nav no tiem iegūts, izņemot materiālus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK ir klasificēti par valsti vai reģionu ar nenozīmīgu GSE risku.

Importējot A iedaļā minētos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, kas satur aitu vai kazu izcelsmes pienu vai piena produktus un ir paredzēti dzīvnieku barībai, papildus a) un b) punkta ievērošanai jāuzrāda veselības sertifikāts, kas aizpildīts ar šādu apliecinājumu:

| c) | aitas un kazas, no kurām ir iegūti minētie blakusprodukti vai atvasinātie produkti, kopš dzimšanas ir pastāvīgi turētas valstī, kur ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība; |
| --- | --- | --- |

c)

aitas un kazas, no kurām ir iegūti minētie blakusprodukti vai atvasinātie produkti, kopš dzimšanas ir pastāvīgi turētas valstī, kur ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība;

| ii) | darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma; |
| --- | --- |

ii)

darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma;

| iii) | ja ir aizdomas par TSE vai tiek apstiprināts klasiskās skrepi slimības gadījums, uz saimniecībām, kur tur aitas un kazas, attiecas oficiāli ierobežojumi; |
| --- | --- |

iii)

ja ir aizdomas par TSE vai tiek apstiprināts klasiskās skrepi slimības gadījums, uz saimniecībām, kur tur aitas un kazas, attiecas oficiāli ierobežojumi;

| iv) | aitas un kazas, ko skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas un pilnīgi iznīcinātas; |
| --- | --- |

iv)

aitas un kazas, ko skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas un pilnīgi iznīcinātas;

| v) | aitas un kazas ir aizliegts barot ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz septiņus iepriekšējos gadus visā valstī ir faktiski pildīts; |
| --- | --- |

v)

aitas un kazas ir aizliegts barot ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz septiņus iepriekšējos gadus visā valstī ir faktiski pildīts;

| d) | aitu un kazu piens un piena produkti ir no saimniecībām, kurās sakarā ar aizdomām par TSE nav noteikti oficiāli ierobežojumi; |
| --- | --- |

d)

aitu un kazu piens un piena produkti ir no saimniecībām, kurās sakarā ar aizdomām par TSE nav noteikti oficiāli ierobežojumi;

| e) | aitu un kazu piens un piena produkti ir no saimniecībām, kurās pēdējo septiņu gadu laikā nav konstatēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums vai kurās pēc klasiskās skrepi slimības gadījuma apstiprināšanas:






  i) | visas saimniecībā esošās aitas un kazas, izņemot vaislas aunus ar ARR/ARR genotipu, vaislas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles, un pārējās aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle, ir nonāvētas un iznīcinātas vai nokautas; vai |
| --- | --- | --- |

e)

aitu un kazu piens un piena produkti ir no saimniecībām, kurās pēdējo septiņu gadu laikā nav konstatēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums vai kurās pēc klasiskās skrepi slimības gadījuma apstiprināšanas:

i)

visas saimniecībā esošās aitas un kazas, izņemot vaislas aunus ar ARR/ARR genotipu, vaislas aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles, un pārējās aitas, kam ir vismaz viena ARR alēle, ir nonāvētas un iznīcinātas vai nokautas; vai

| ii) | visi dzīvnieki, kam ir apstiprināta klasiskā skrepi slimība, ir nokauti un iznīcināti, un vismaz divus gadus pēc pēdējā apstiprinātā klasiskās skrepi slimības gadījuma TSE saimniecībā ir pastiprināti monitorēts, turklāt uz TSE klātbūtni saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratoriskajām metodēm ir testēti visi turpmāk minētie par 18 mēnešiem vecākie dzīvnieki, izņemot ARR/ARR genotipa aitas:






  — | lietošanai pārtikā nokauti dzīvnieki un |
| --- | --- | --- |

ii)

visi dzīvnieki, kam ir apstiprināta klasiskā skrepi slimība, ir nokauti un iznīcināti, un vismaz divus gadus pēc pēdējā apstiprinātā klasiskās skrepi slimības gadījuma TSE saimniecībā ir pastiprināti monitorēts, turklāt uz TSE klātbūtni saskaņā ar X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratoriskajām metodēm ir testēti visi turpmāk minētie par 18 mēnešiem vecākie dzīvnieki, izņemot ARR/ARR genotipa aitas:

—

lietošanai pārtikā nokauti dzīvnieki un

| — | dzīvnieki, kas saimniecībā miruši vai nokauti, bet ne slimības apkarošanas kampaņas sakarā. |
| --- | --- |

—

dzīvnieki, kas saimniecībā miruši vai nokauti, bet ne slimības apkarošanas kampaņas sakarā.

E NODAĻA

Aitu un kazu importēšana

Savienībā importējot aitas un kazas, jāuzrāda veterinārais sertifikāts, kas apliecina, ka tās kopš dzimšanas pastāvīgi ir turētas valstī, kurā izpildīti šādi nosacījumi:

| 1) | klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība; |
| --- | --- |

1)

klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība;

| 2) | darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma; |
| --- | --- |

2)

darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma;

| 3) | aitas un kazas, ko skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas un pilnīgi iznīcinātas; |
| --- | --- |

3)

aitas un kazas, ko skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas un pilnīgi iznīcinātas;

| 4) | aitas un kazas ir aizliegts barot ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz septiņu iepriekšējo gadu periodā visā valstī ir faktiski pildīts. |
| --- | --- |

4)

aitas un kazas ir aizliegts barot ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz septiņu iepriekšējo gadu periodā visā valstī ir faktiski pildīts.

Papildus 1. līdz 4. punktā minētajiem nosacījumiem dzīvnieku veselības sertifikāts apliecina, ka:

| 5) | attiecībā uz audzēšanai paredzētām aitām un kazām, kas tiek importētas Savienībā un ir paredzētas dalībvalstīm, izņemot dalībvalstis ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 3.2. punktā minētās dalībvalstis, kurās ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | importētās aitas un kazas ir no saimniecības vai saimniecībām, kuras ir izpildījušas VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.3. punkta nosacījumus; vai |
| --- | --- | --- |

5)

attiecībā uz audzēšanai paredzētām aitām un kazām, kas tiek importētas Savienībā un ir paredzētas dalībvalstīm, izņemot dalībvalstis ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 3.2. punktā minētās dalībvalstis, kurās ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

importētās aitas un kazas ir no saimniecības vai saimniecībām, kuras ir izpildījušas VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.3. punkta nosacījumus; vai

| b) | tās ir aitas ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu un ir no saimniecības, kurā pēdējo divu gadu laikā nav bijuši noteikti oficiāli pārvietošanas ierobežojumi GSE vai klasiskās skrepi slimības dēļ; |
| --- | --- |

b)

tās ir aitas ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu un ir no saimniecības, kurā pēdējo divu gadu laikā nav bijuši noteikti oficiāli pārvietošanas ierobežojumi GSE vai klasiskās skrepi slimības dēļ;

| 6) | attiecībā uz aitām un kazām, kas paredzētas jebkādai izmantošanai, izņemot tūlītēju nokaušanu, tiek importētas Savienībā un ir paredzētas dalībvalstīm ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 3.2. punktā minētajām dalībvalstīm, kurās ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | tās ir no saimniecības vai saimniecībām, kuras ir izpildījušas VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.2. punkta nosacījumus; vai |
| --- | --- | --- |

6)

attiecībā uz aitām un kazām, kas paredzētas jebkādai izmantošanai, izņemot tūlītēju nokaušanu, tiek importētas Savienībā un ir paredzētas dalībvalstīm ar nenozīmīgu klasiskās skrepi slimības risku vai VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 3.2. punktā minētajām dalībvalstīm, kurās ir apstiprināta valsts programma klasiskās skrepi slimības kontrolei, ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

tās ir no saimniecības vai saimniecībām, kuras ir izpildījušas VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.2. punkta nosacījumus; vai

| b) | tās ir aitas ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu un no saimniecības, kurā pēdējo divu gadu laikā nav bijuši noteikti oficiāli pārvietošanas ierobežojumi GSE vai klasiskās skrepi slimības dēļ. |
| --- | --- |

b)

tās ir aitas ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu un no saimniecības, kurā pēdējo divu gadu laikā nav bijuši noteikti oficiāli pārvietošanas ierobežojumi GSE vai klasiskās skrepi slimības dēļ.

F NODAĻA

Tādu dzīvnieku izcelsmes produktu importēšana, kas iegūti no savvaļas un saimniecībās audzētiem briežu dzimtas dzīvniekiem

| 1. | Ja Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma attiecīgi 1.10., 1.13., 1.15. un 7.1. punktā definēto svaigo gaļu, malto gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas iegūti no saimniecībās audzētiem briežu dzimtas dzīvniekiem, Savienībā ieved no Kanādas vai Amerikas Savienotajām Valstīm, dzīvnieku veselības sertifikātiem līdzi dod ražotājas valsts kompetentās iestādes parakstītu deklarāciju, kas formulēta šādi:

  “Briežu gaļa (kurā neietilpst subprodukti un muguras smadzenes), ko šis produkts satur vai no kā tas iegūts, ir tikai no tādiem saimniecībā audzētiem briežiem, kuri ar histopatoloģisku, imūnhistoķīmisku vai citādu kompetentās iestādes atzītu diagnostikas metodi pārbaudīti uz hroniskās novājēšanas slimību, rezultātiem esot negatīviem, un šī gaļa nav iegūta no tāda ganāmpulka dzīvniekiem, kurā hroniskā novājēšanas slimība apstiprināta vai par to oficiāli izteiktas aizdomas.” |
| --- | --- |

1.

“Briežu gaļa (kurā neietilpst subprodukti un muguras smadzenes), ko šis produkts satur vai no kā tas iegūts, ir tikai no tādiem saimniecībā audzētiem briežiem, kuri ar histopatoloģisku, imūnhistoķīmisku vai citādu kompetentās iestādes atzītu diagnostikas metodi pārbaudīti uz hroniskās novājēšanas slimību, rezultātiem esot negatīviem, un šī gaļa nav iegūta no tāda ganāmpulka dzīvniekiem, kurā hroniskā novājēšanas slimība apstiprināta vai par to oficiāli izteiktas aizdomas.”

| 2. | Ja Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma attiecīgi 1.10., 1.13., 1.15. un 7.1. punktā definēto svaigo gaļu, malto gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas iegūti no savvaļas briežu dzimtas dzīvniekiem, Savienībā ieved no Kanādas vai Amerikas Savienotajām Valstīm, dzīvnieku veselības sertifikātiem līdzi dod ražotājas valsts kompetentās iestādes parakstītu deklarāciju, kas formulēta šādi:

  “Briežu gaļa (kurā neietilpst subprodukti un muguras smadzenes), ko šis produkts satur vai no kā tas iegūts, ir tikai no tādiem savvaļas briežiem, kuri ar histopatoloģijas, imūnhistoķīmijas vai citādu kompetentas iestādes atzītu diagnostikas metodi pārbaudīti uz hroniskās novājēšanas slimību, rezultātiem esot negatīviem, un šī gaļa nav iegūta no tāda reģiona dzīvniekiem, kurā pēdējo trīs gadu laikā hroniskā novājēšanas slimība apstiprināta vai par to oficiāli izteiktas aizdomas.” |
| --- | --- |

2.

“Briežu gaļa (kurā neietilpst subprodukti un muguras smadzenes), ko šis produkts satur vai no kā tas iegūts, ir tikai no tādiem savvaļas briežiem, kuri ar histopatoloģijas, imūnhistoķīmijas vai citādu kompetentas iestādes atzītu diagnostikas metodi pārbaudīti uz hroniskās novājēšanas slimību, rezultātiem esot negatīviem, un šī gaļa nav iegūta no tāda reģiona dzīvniekiem, kurā pēdējo trīs gadu laikā hroniskā novājēšanas slimība apstiprināta vai par to oficiāli izteiktas aizdomas.”

H NODAĻA

Aitu un kazu spermas un embriju imports

Savienībā importējot aitu un kazu spermu un embrijus, jāuzrāda dzīvnieku veselības sertifikāts, kas apliecina, ka:

| 1) | donordzīvnieki kopš dzimšanas pastāvīgi turēti valstī, kurā ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība; |
| --- | --- | --- |

1)

donordzīvnieki kopš dzimšanas pastāvīgi turēti valstī, kurā ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība;

| b) | darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma; |
| --- | --- |

b)

darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma;

| c) | aitas un kazas, ko skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas; un pilnīgi iznīcinātas, |
| --- | --- |

c)

aitas un kazas, ko skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas; un pilnīgi iznīcinātas,

| d) | aitas un kazas ir aizliegts barot ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz iepriekšējo septiņu gadu periodā visā valstī ir faktiski pildīts; un |
| --- | --- |

d)

aitas un kazas ir aizliegts barot ar OIE Dzīvnieku veselības kodeksā definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz iepriekšējo septiņu gadu periodā visā valstī ir faktiski pildīts; un

| 2) | donordzīvnieki pēdējo trīs gadu laikā pirms materiāla ievākšanas ir pastāvīgi turēti saimniecībā vai saimniecībās, kuras minētajā laikā ir izpildījušas visas VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.3. punkta a) līdz f) apakšpunkta prasības, izņemot gadījumus, kad saimniecība ir spermas savākšanas centrs, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst minētās sadaļas 1.3. punkta c) apakšpunkta iv) punkta nosacījumiem; vai






  a) | aitu sugas dzīvnieku spermas gadījumā tā ir ievākta no vīrišķās kārtas dzīvniekiem ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu; vai |
| --- | --- | --- |

2)

donordzīvnieki pēdējo trīs gadu laikā pirms materiāla ievākšanas ir pastāvīgi turēti saimniecībā vai saimniecībās, kuras minētajā laikā ir izpildījušas visas VIII pielikuma A nodaļas A iedaļas 1.3. punkta a) līdz f) apakšpunkta prasības, izņemot gadījumus, kad saimniecība ir spermas savākšanas centrs, ja vien spermas savākšanas centrs atbilst minētās sadaļas 1.3. punkta c) apakšpunkta iv) punkta nosacījumiem; vai

a)

aitu sugas dzīvnieku spermas gadījumā tā ir ievākta no vīrišķās kārtas dzīvniekiem ar ARR/ARR prionu proteīna genotipu; vai

| b) | aitu sugas dzīvnieku embriju gadījumā tie ir vismaz vienas ARR alēles nesēji. |
| --- | --- |

b)

aitu sugas dzīvnieku embriju gadījumā tie ir vismaz vienas ARR alēles nesēji.

(*5)  Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmums 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.).”
  "

*5

---

(*1)  Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 136/2004, ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.).”;

*1

(*2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 807/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus (OV L 227, 31.7.2014., 1. lpp.).

*2

(*3)  Padomes 1989. gada 30. maija Direktīva 89/361/EEK par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.).”;

*3

(*4)  Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).”;

*4

(*5)  Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmums 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.).”
  ”

*5

---

| 19.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 225/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 225/100

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1397

(2016. gada 18. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 18. augusts

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 181,3 |
| CL | 137,8 |
| MA | 99,8 |
| TR | 154,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 162,7 |
| ZZ | 156,1 |
| 0806 10 10 | EG | 219,6 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 184,3 |
| 0808 10 80 | AR | 121,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 104,6 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 130,5 |
| US | 141,5 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 91,0 |
| ZZ | 113,8 |
| 0808 30 90 | AR | 93,2 |
| CL | 121,2 |
| TR | 141,3 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 116,7 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 130,5 |
| ZZ | 130,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

148,1

ZZ

148,1

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

181,3

CL

137,8

MA

99,8

TR

154,0

UY

201,1

ZA

162,7

ZZ

156,1

0806 10 10

EG

219,6

TR

148,9

ZZ

184,3

0808 10 80

AR

121,0

BR

102,1

CL

104,6

CN

125,7

NZ

130,5

US

141,5

UY

93,8

ZA

91,0

ZZ

113,8

0808 30 90

AR

93,2

CL

121,2

TR

141,3

ZA

110,9

ZZ

116,7

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

130,5

ZZ

130,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---