# Europeiska unionens C 53/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 53 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången26 februari 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 53

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången26 februari 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 72:e plenarsession den 28-29 november 2007 |
| 2008/C 053/01 | Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om satellitnavigationstillämpningar | 1 |
| 2008/C 053/02 | Yttrande från Regionkommittén om Fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning | 6 |
| 2008/C 053/03 | Yttrande från Regionkommittén om Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Yttrande från Regionkommittén om Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder | 21 |
| 2008/C 053/05 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld | 25 |
| 2008/C 053/06 | Yttrande från Regionkommittén om Utbildning och medvetandegörande som främjar hållbar utveckling | 29 |
| 2008/C 053/07 | Yttrande från Regionkommittén om Åldras väl i informationssamhället | 40 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

REGIONKOMMITTÉN

72:e plenarsession den 28-29 november 2007

2008/C 053/01

Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om satellitnavigationstillämpningar

1

2008/C 053/02

Yttrande från Regionkommittén om Fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning

6

2008/C 053/03

Yttrande från Regionkommittén om Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012

16

2008/C 053/04

Yttrande från Regionkommittén om Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder

21

2008/C 053/05

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld

25

2008/C 053/06

Yttrande från Regionkommittén om Utbildning och medvetandegörande som främjar hållbar utveckling

29

2008/C 053/07

Yttrande från Regionkommittén om Åldras väl i informationssamhället

40

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

REGIONKOMMITTÉN

72:e plenarsession den 28-29 november 2007

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Grönbok om satellitnavigationstillämpningar”

(2008/C 53/01)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK anser att Europa behöver sitt eget navigationssystem, Galileo, eftersom det handlar om ett projekt av mycket stor strategisk betydelse för utvecklingen inom ekonomi, samhälle och säkerhet. |
| --- | --- |

—

ReK anser att Europa behöver sitt eget navigationssystem, Galileo, eftersom det handlar om ett projekt av mycket stor strategisk betydelse för utvecklingen inom ekonomi, samhälle och säkerhet.

| — | ReK är övertygad om att Galileo i hög grad kommer att bidra till den nya Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning och härmed också till att öka den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

—

ReK är övertygad om att Galileo i hög grad kommer att bidra till den nya Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning och härmed också till att öka den territoriella sammanhållningen.

| — | ReK förväntar sig att Galileo i städerna och regionerna kommer att bidra till bättre lösningar för alla typer av transporter. Man kommer att kunna förbereda sig mer noggrant för översvämningar och andra kriser, leda räddningsarbete och övervaka förändringar i miljön. I kombination med kartsystem för infrastrukturnät och underliggande jordlager kommer man att kunna planera den territoriella utvecklingen och byggnadsarbeten bättre, öka funktionshindrade personers rörlighet m.m. Det europeiska satellitnavigeringssystemet kommer att ge uppslag till hållbar innovation. |
| --- | --- |

—

ReK förväntar sig att Galileo i städerna och regionerna kommer att bidra till bättre lösningar för alla typer av transporter. Man kommer att kunna förbereda sig mer noggrant för översvämningar och andra kriser, leda räddningsarbete och övervaka förändringar i miljön. I kombination med kartsystem för infrastrukturnät och underliggande jordlager kommer man att kunna planera den territoriella utvecklingen och byggnadsarbeten bättre, öka funktionshindrade personers rörlighet m.m. Det europeiska satellitnavigeringssystemet kommer att ge uppslag till hållbar innovation.

| — | ReK understryker att Galileo kan bli en riktig katalysator för genomförandet av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

ReK understryker att Galileo kan bli en riktig katalysator för genomförandet av Lissabonstrategin.

| — | ReK anser att det vore mycket lämpligt att inrätta en europeisk byrå som kan stödja arbetet med att skapa tillämpningar och göra reklam för Galileo-projektet. Denna byrå bör förfoga över ett finansiellt instrument (venture capital) till stöd för små och medelstora företags arbete med att skapa tillämpningar. |
| --- | --- |

—

ReK anser att det vore mycket lämpligt att inrätta en europeisk byrå som kan stödja arbetet med att skapa tillämpningar och göra reklam för Galileo-projektet. Denna byrå bör förfoga över ett finansiellt instrument (venture capital) till stöd för små och medelstora företags arbete med att skapa tillämpningar.

| — | ReK anser att man måste skapa ett system för reklam, incitament och utbildning som omfattar hela Europa, eftersom endast ett samordnat tillvägagångssätt kan få önskad effekt. |
| --- | --- |

—

ReK anser att man måste skapa ett system för reklam, incitament och utbildning som omfattar hela Europa, eftersom endast ett samordnat tillvägagångssätt kan få önskad effekt.

| — | ReK är för detta ändamål beredd att ta på sig rollen som mellanhand och samordnare mellan kommissionen, de organ som arbetar med Galileo och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

ReK är för detta ändamål beredd att ta på sig rollen som mellanhand och samordnare mellan kommissionen, de organ som arbetar med Galileo och de lokala och regionala myndigheterna.

| Föredragande | : | Petr OSVALD (CZ–PSE), ledamot av stadsfullmäktige i staden Plzeň |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Petr OSVALD (CZ–PSE), ledamot av stadsfullmäktige i staden Plzeň

Referensdokument

Grönbok om satellitnavigationstillämpningar

KOM(2006) 769 slutlig

Regionkommitténs politiska rekommendationer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Huvudbudskapen

| 1. | Kvaliteten på alla våra beslut beror på hur exakt vi kan bestämma vår position i tid och rum. |
| --- | --- |

1.

Kvaliteten på alla våra beslut beror på hur exakt vi kan bestämma vår position i tid och rum.

| 2. | Regionkommittén anser att Europa behöver sitt eget navigationssystem, Galileo, eftersom det handlar om ett projekt av mycket stor strategisk betydelse för utvecklingen inom ekonomi, samhälle och säkerhet. Navigationssystemen kommer under den närmaste framtiden att bli en lika självklar del av våra liv som mobiltelefonerna och Internet. Även om de i dag framför allt används inom transportsektorn kommer de i kombination med kompletterande system (kartor o.dyl.) också tydligt att påverka andra former av verksamhet, från territoriell planering, miljöskydd, krishantering och byggnadsindustri till jordbruket. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén anser att Europa behöver sitt eget navigationssystem, Galileo, eftersom det handlar om ett projekt av mycket stor strategisk betydelse för utvecklingen inom ekonomi, samhälle och säkerhet. Navigationssystemen kommer under den närmaste framtiden att bli en lika självklar del av våra liv som mobiltelefonerna och Internet. Även om de i dag framför allt används inom transportsektorn kommer de i kombination med kompletterande system (kartor o.dyl.) också tydligt att påverka andra former av verksamhet, från territoriell planering, miljöskydd, krishantering och byggnadsindustri till jordbruket.

| 3. | Enligt Regionkommittén är det strategiskt, politiskt och ekonomiskt ofördelaktigt om Europas regioner är beroende av ett militärt system från en annan stormakt (GPS – USA, Glonass – Ryssland, Compass/Beidou – Kina). |
| --- | --- |

3.

Enligt Regionkommittén är det strategiskt, politiskt och ekonomiskt ofördelaktigt om Europas regioner är beroende av ett militärt system från en annan stormakt (GPS – USA, Glonass – Ryssland, Compass/Beidou – Kina).

| 4. | Regionkommittén är övertygad om att Galileo i hög grad kommer att bidra till den nya Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning och härmed också till att öka den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén är övertygad om att Galileo i hög grad kommer att bidra till den nya Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning och härmed också till att öka den territoriella sammanhållningen.

| 5. | Regionkommittén förväntar sig att Galileo blir ett nytt instrument för fortsatt utveckling och ökad konkurrenskraft i Europas regioner. I städerna och regionerna kommer det att bidra till bättre lösningar för alla typer av transporter. Man kommer att kunna förbereda sig mer noggrant för översvämningar och andra kriser, leda räddningsarbete och övervaka förändringar i miljön. I kombination med kartsystem för infrastrukturnät och underliggande jordlager kommer man att kunna planera den territoriella utvecklingen och byggnadsarbeten bättre, öka funktionshindrade personers rörlighet m.m. Det europeiska satellitnavigeringssystemet kommer att ge uppslag till hållbar innovation. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén förväntar sig att Galileo blir ett nytt instrument för fortsatt utveckling och ökad konkurrenskraft i Europas regioner. I städerna och regionerna kommer det att bidra till bättre lösningar för alla typer av transporter. Man kommer att kunna förbereda sig mer noggrant för översvämningar och andra kriser, leda räddningsarbete och övervaka förändringar i miljön. I kombination med kartsystem för infrastrukturnät och underliggande jordlager kommer man att kunna planera den territoriella utvecklingen och byggnadsarbeten bättre, öka funktionshindrade personers rörlighet m.m. Det europeiska satellitnavigeringssystemet kommer att ge uppslag till hållbar innovation.

Betydelse för Regionkommittén

| 6. | Regionkommittén inser att Galileo är ett viktigt steg framåt i de europeiska regionernas utveckling. Målsättningarna för detta initiativ ligger i linje med ReK:s huvudprioriteringar. Genom Galileo kan man t.ex. öka säkerheten och förbättra flödet i alla transportslag, höja kvaliteten på bevakningen av miljö och miljöförändringar, förebygga krissituationer på ett bättre sätt, göra samordningen i samband med krishantering mer effektiv och ingripandena mer precisa, snabba och effektiva. GNSS kommer att höja kvaliteten på den fysiska planeringen och på förberedelserna för och genomförandet och övervakningen av olika byggnadsarbeten. Det kommer att göra funktionshindrade personer mer rörliga och minska antalet olyckor i energinäten. Om man ägnar förberedelserna för och driften av Galileo den uppmärksamhet, de ansträngningar och den samordning som de förtjänar, kommer detta projekt att leda till en ny våg av innovationer, forskning, utveckling och användning av ny teknik inom industri och vardagsliv. Det kommer på så sätt att bli ett starkt instrument som höjer konkurrenskraften i enskilda europeiska regioner och i EU som helhet. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén inser att Galileo är ett viktigt steg framåt i de europeiska regionernas utveckling. Målsättningarna för detta initiativ ligger i linje med ReK:s huvudprioriteringar. Genom Galileo kan man t.ex. öka säkerheten och förbättra flödet i alla transportslag, höja kvaliteten på bevakningen av miljö och miljöförändringar, förebygga krissituationer på ett bättre sätt, göra samordningen i samband med krishantering mer effektiv och ingripandena mer precisa, snabba och effektiva. GNSS kommer att höja kvaliteten på den fysiska planeringen och på förberedelserna för och genomförandet och övervakningen av olika byggnadsarbeten. Det kommer att göra funktionshindrade personer mer rörliga och minska antalet olyckor i energinäten. Om man ägnar förberedelserna för och driften av Galileo den uppmärksamhet, de ansträngningar och den samordning som de förtjänar, kommer detta projekt att leda till en ny våg av innovationer, forskning, utveckling och användning av ny teknik inom industri och vardagsliv. Det kommer på så sätt att bli ett starkt instrument som höjer konkurrenskraften i enskilda europeiska regioner och i EU som helhet.

| 7. | Regionkommittén understryker att Galileo kan bli en riktig katalysator för genomförandet av Lissabonstrategin. I denna process måste dock inte bara alla medlemsstater utan också alla europeiska regioner involveras aktivt. Projektets framgång beror på i hur hög grad man lyckas involvera och engagera de lokala och regionala aktörerna. Galileo kommer i regionerna att skapa en rad nya intressanta möjligheter till handel för berörda lokala och regionala parter, t.ex. de små och medelstora företagen. Dessutom kommer partnerskapet i regionerna mellan lokala och regionala myndigheter, företag, olika institutioner för vetenskap och forskning och medborgare att fördjupas. Om Galileo förverkligas på ett i alla avseenden balanserat sätt inte bara i EU:s gamla utan också i de nya medlemsstaterna, som dessutom måste involveras på ett mycket tydligare sätt, kommer det att bli ett av de grundläggande instrumenten för att stärka den territoriella sammanhållningen i EU. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén understryker att Galileo kan bli en riktig katalysator för genomförandet av Lissabonstrategin. I denna process måste dock inte bara alla medlemsstater utan också alla europeiska regioner involveras aktivt. Projektets framgång beror på i hur hög grad man lyckas involvera och engagera de lokala och regionala aktörerna. Galileo kommer i regionerna att skapa en rad nya intressanta möjligheter till handel för berörda lokala och regionala parter, t.ex. de små och medelstora företagen. Dessutom kommer partnerskapet i regionerna mellan lokala och regionala myndigheter, företag, olika institutioner för vetenskap och forskning och medborgare att fördjupas. Om Galileo förverkligas på ett i alla avseenden balanserat sätt inte bara i EU:s gamla utan också i de nya medlemsstaterna, som dessutom måste involveras på ett mycket tydligare sätt, kommer det att bli ett av de grundläggande instrumenten för att stärka den territoriella sammanhållningen i EU.

| 8. | Regionkommittén vill påpeka att Galileo, även om dess bastjänster är gratis för den stora massan, kommer att erbjuda mer tillförlitliga och mer exakta tjänster som är avgiftsbelagda. För att stärka den territoriella sammanhållningen är det viktigt att mindre utvecklade europeiska regioner inte förfördelas utan är aktiva i hela processen från början. Man måste framför allt se till att de får tillträde till systemet och tillämpningarna. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén vill påpeka att Galileo, även om dess bastjänster är gratis för den stora massan, kommer att erbjuda mer tillförlitliga och mer exakta tjänster som är avgiftsbelagda. För att stärka den territoriella sammanhållningen är det viktigt att mindre utvecklade europeiska regioner inte förfördelas utan är aktiva i hela processen från början. Man måste framför allt se till att de får tillträde till systemet och tillämpningarna.

Svar på de frågor som ställs i grönboken

Rörande fråga nr 1 – möjligheterna att vidta åtgärder för att snabba på marknadsintroduktionen av GNSS-tillämpningar, det ändamålsenliga i lagstiftningsramen och behovet av att vidareutveckla den samt de offentliga myndigheternas roll:

| 9. | På transportområdet finns det många tekniska bestämmelser som måste ses över så att kraven i dem grundar sig på de standarder som gäller för Galileo, dvs. inte står i strid med dem. Endast på så sätt kan man uppnå den nivå av driftskompatibilitet som krävs mellan olika system och tillämpningar. En viktig faktor som skulle kunna snabba på marknadsintroduktionen av säkra tillämpningar till navigationssystemen vore om man gjorde en systematisk certifiering av kompatibiliteten med Galileo enligt gemenskapens reviderade tekniska bestämmelser och antog grundläggande tekniska krav för satellitnavigeringsbaserad markutrustning och säkerhetsutrustning för denna. Rent allmänt måste man vid certifieringsprocessen bevisa att utrustningen gjorts säker. Det certifierande organet måste dessutom vara verksamt på området och ha befogenhet att bedriva sådan verksamhet (man måste dessutom göra skillnad på nationell och europeisk nivå). Man måste också bestämma vilken del av Galileo (inklusive Egnos) som andra system eller tillämpningar måste certifieras för. |
| --- | --- |

9.

På transportområdet finns det många tekniska bestämmelser som måste ses över så att kraven i dem grundar sig på de standarder som gäller för Galileo, dvs. inte står i strid med dem. Endast på så sätt kan man uppnå den nivå av driftskompatibilitet som krävs mellan olika system och tillämpningar. En viktig faktor som skulle kunna snabba på marknadsintroduktionen av säkra tillämpningar till navigationssystemen vore om man gjorde en systematisk certifiering av kompatibiliteten med Galileo enligt gemenskapens reviderade tekniska bestämmelser och antog grundläggande tekniska krav för satellitnavigeringsbaserad markutrustning och säkerhetsutrustning för denna. Rent allmänt måste man vid certifieringsprocessen bevisa att utrustningen gjorts säker. Det certifierande organet måste dessutom vara verksamt på området och ha befogenhet att bedriva sådan verksamhet (man måste dessutom göra skillnad på nationell och europeisk nivå). Man måste också bestämma vilken del av Galileo (inklusive Egnos) som andra system eller tillämpningar måste certifieras för.

| 10. | Ny teknik medför också nya risker. Därför måste man också lösa t.ex. frågan om hur man ska förebygga och skydda sig mot uppsåtliga attacker och i detalj studera frågorna om (offentligrättsligt och privaträttsligt) ansvar. |
| --- | --- |

10.

Ny teknik medför också nya risker. Därför måste man också lösa t.ex. frågan om hur man ska förebygga och skydda sig mot uppsåtliga attacker och i detalj studera frågorna om (offentligrättsligt och privaträttsligt) ansvar.

| 11. | Inom geodesi, kraftförsörjning, vattenhushållning, telekommunikation o.dyl. måste man certifiera och uppdatera kartunderlagen genom att skapa enhetliga former för enskilda organs tillträde till systemet. Ett viktigt bidrag när det gäller att underlätta de lokala och regionala myndigheternas tillgång till uppgifter och harmonisera uppgifterna som sådana är projektet ”global övervakning för miljö och säkerhet” (GMES). Man måste dock lösa problemet med kopplingen mellan GMES och Inspire-direktivet (direktiv 2007/2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen) och hur och under vilka villkor uppgifter från offentliga myndigheter (t.ex. immateriella rättigheter samt begränsning och villkor för användning) ska göras tillgängliga för privata aktörer. Även lokala och regionala myndigheter bör kunna dra nytta av GMES, vilket måste beaktas i samband med utvecklingen och tillämpningen av initiativet. Framför allt måste man motverka ytterligare finansiell belastning för städer, regioner och kommuner vid en eventuell nödvändig anpassning av befintliga dataregister, till exempel i samband med harmonisering av uppgifter eller ändring av datagränssnitt, genom lämpliga finansiella stödmekanismer, för att förhindra att den lokala och regionala nivån, som i stor utsträckning besitter dessa uppgifter, ensam måste stå för kostnaderna. I samband därmed måste dessutom tillräcklig hänsyn tas till säkerhetsaspekter och till de krav som dataskyddet innebär. På detta område rör det sig delvis om mycket detaljerade uppgifter. |
| --- | --- |

11.

Inom geodesi, kraftförsörjning, vattenhushållning, telekommunikation o.dyl. måste man certifiera och uppdatera kartunderlagen genom att skapa enhetliga former för enskilda organs tillträde till systemet. Ett viktigt bidrag när det gäller att underlätta de lokala och regionala myndigheternas tillgång till uppgifter och harmonisera uppgifterna som sådana är projektet ”global övervakning för miljö och säkerhet” (GMES). Man måste dock lösa problemet med kopplingen mellan GMES och Inspire-direktivet (direktiv 2007/2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen) och hur och under vilka villkor uppgifter från offentliga myndigheter (t.ex. immateriella rättigheter samt begränsning och villkor för användning) ska göras tillgängliga för privata aktörer. Även lokala och regionala myndigheter bör kunna dra nytta av GMES, vilket måste beaktas i samband med utvecklingen och tillämpningen av initiativet. Framför allt måste man motverka ytterligare finansiell belastning för städer, regioner och kommuner vid en eventuell nödvändig anpassning av befintliga dataregister, till exempel i samband med harmonisering av uppgifter eller ändring av datagränssnitt, genom lämpliga finansiella stödmekanismer, för att förhindra att den lokala och regionala nivån, som i stor utsträckning besitter dessa uppgifter, ensam måste stå för kostnaderna. I samband därmed måste dessutom tillräcklig hänsyn tas till säkerhetsaspekter och till de krav som dataskyddet innebär. På detta område rör det sig delvis om mycket detaljerade uppgifter.

| 12. | Man bör också skapa tillämpningar som funktionshindrade personer har råd med och som ökar deras rörlighet. |
| --- | --- |

12.

Man bör också skapa tillämpningar som funktionshindrade personer har råd med och som ökar deras rörlighet.

Rörande fråga nr 2 – uppfattningen om den nuvarande lagstiftningen om skydd för privatlivet i förhållande till införandet av GNSS-tjänster och behoven av ytterligare åtgärder för att lösa konkreta frågor i anslutning till privatlivet:

| 13. | Den nya tekniken ökar behovet av att ägna frågan om skyddet för privatlivet större uppmärksamhet. Detta gäller framför allt vid sådana tillämpningar som är avsedda att användas som skydd mot lagbrott eller vid krishantering. Man måste lägga tonvikten vid att förebygga och förhindra missbruk av information och uppgifter. |
| --- | --- |

13.

Den nya tekniken ökar behovet av att ägna frågan om skyddet för privatlivet större uppmärksamhet. Detta gäller framför allt vid sådana tillämpningar som är avsedda att användas som skydd mot lagbrott eller vid krishantering. Man måste lägga tonvikten vid att förebygga och förhindra missbruk av information och uppgifter.

| 14. | Man måste fastställa var gränsen går mellan en eventuell ekonomisk användning av enskilda tillämpningar och skyddet av privatlivet (övervakning av varor, kunder, anställda o.dyl.). Tillämpningarna måste certifieras mot bakgrund av skyddet för privatlivet och man måste vidta åtgärder mot missbruk av uppgifter som erhålls på detta sätt. De flesta uppgifter som kan kränka invånarnas privatliv genereras som en bieffekt utan att användaren haft detta för avsikt. Man måste därför också bedöma tillämpningarna med avseende på huruvida de kan ge upphov till sådana osäkra bieffekter. |
| --- | --- |

14.

Man måste fastställa var gränsen går mellan en eventuell ekonomisk användning av enskilda tillämpningar och skyddet av privatlivet (övervakning av varor, kunder, anställda o.dyl.). Tillämpningarna måste certifieras mot bakgrund av skyddet för privatlivet och man måste vidta åtgärder mot missbruk av uppgifter som erhålls på detta sätt. De flesta uppgifter som kan kränka invånarnas privatliv genereras som en bieffekt utan att användaren haft detta för avsikt. Man måste därför också bedöma tillämpningarna med avseende på huruvida de kan ge upphov till sådana osäkra bieffekter.

Rörande fråga nr 3 – huruvida de samlade forskningsinsatserna i Europa står i proportion till det allmänna målet att ge Europa konkurrenskraft inom modern teknik, om ökade forskningsinsatser och bästa möjliga användning av forskningsresultaten:

| 15. | Man måste definiera gemensamma intressen och prioriteringar och förena insatserna till stöd för utveckling, forskning och vetenskaplig verksamhet. Finansieringsfrågan måste också lösas i samband med detta. När man formulerar nya strategier bör man analysera de rekommendationer som man kommit fram till inom projekt som redan slutförts inom vetenskap och forskning, projekt inom ramen för GJU, ESA och EU:s ramprogram. I en ny strategi måste man också beakta de lokala och regionala myndigheternas roll. Dessa kan själva finna en rad tillämpningar för navigationssystemen och de kan framför allt väcka och stimulera ett intresse för forskning och utveckling på området i de enskilda regionerna. |
| --- | --- |

15.

Man måste definiera gemensamma intressen och prioriteringar och förena insatserna till stöd för utveckling, forskning och vetenskaplig verksamhet. Finansieringsfrågan måste också lösas i samband med detta. När man formulerar nya strategier bör man analysera de rekommendationer som man kommit fram till inom projekt som redan slutförts inom vetenskap och forskning, projekt inom ramen för GJU, ESA och EU:s ramprogram. I en ny strategi måste man också beakta de lokala och regionala myndigheternas roll. Dessa kan själva finna en rad tillämpningar för navigationssystemen och de kan framför allt väcka och stimulera ett intresse för forskning och utveckling på området i de enskilda regionerna.

| 16. | I sökandet efter nya tillämpningar på lokal och regional nivå kan de lokala och regionala myndigheterna etablera olika former av samarbete och forskningssamverkan med universiteten och därmed skapa värdefulla synergier som kan förbättra forskningen genom direkta observationer på fältet. |
| --- | --- |

16.

I sökandet efter nya tillämpningar på lokal och regional nivå kan de lokala och regionala myndigheterna etablera olika former av samarbete och forskningssamverkan med universiteten och därmed skapa värdefulla synergier som kan förbättra forskningen genom direkta observationer på fältet.

| 17. | Slutanvändare måste i större utsträckning delta i arbetet med att utveckla tillämpningarna. Insatser för att utveckla tillämpningar bör inte vara ensidigat, dvs. komma från företag inom tekniksektorn. Man bör också skapa utrymme för de framtida användarna av produkterna, så att företagen kan skräddarsy tillämpningar åt dem. Det är ofta mycket mer effektivt om man känner till vad en tillämpning ska användas för när man utformar den än att man måste anpassa en universell tillämpning i ett senare stadium. Detta förutsätter dock att man har en mer precis definition redan från början. Vidare bör man stärka kopplingen till system som redan finns och fungerar. |
| --- | --- |

17.

Slutanvändare måste i större utsträckning delta i arbetet med att utveckla tillämpningarna. Insatser för att utveckla tillämpningar bör inte vara ensidigat, dvs. komma från företag inom tekniksektorn. Man bör också skapa utrymme för de framtida användarna av produkterna, så att företagen kan skräddarsy tillämpningar åt dem. Det är ofta mycket mer effektivt om man känner till vad en tillämpning ska användas för när man utformar den än att man måste anpassa en universell tillämpning i ett senare stadium. Detta förutsätter dock att man har en mer precis definition redan från början. Vidare bör man stärka kopplingen till system som redan finns och fungerar.

Rörande fråga nr 4 – hur offentliga myndigheter bör stödja små och medelstora företag, stöd till kompetenscentra och träningsprogram:

| 18. | Man måste skapa ett system för reklam, incitament och utbildning som omfattar hela Europa, eftersom endast ett samordnat tillvägagångssätt kan få önskad effekt. Regionkommittén bör ingå som ett viktigt element i detta system och kan spela en viktig roll när det gäller att involvera lokala och regionala myndigheter i denna verksamhet. Ett sådant system måste nämligen vara verksamt så nära invånarna, användarna (också de lokala och regionala myndigheterna kommer att vara viktiga användare) och de företag som utvecklar de konkreta tillämpningarna som möjligt. Även om en betydande del av denna utveckling kommer att äga rum inom de små och medelstora företagen, får man inte förbise de stora företag som kan spela en grundläggande roll i arbetet med att skapa kompatibilitet med andra system som de driver, t.ex. energibolag, operatörer av nät för mobiltelefoni och liknande. |
| --- | --- |

18.

Man måste skapa ett system för reklam, incitament och utbildning som omfattar hela Europa, eftersom endast ett samordnat tillvägagångssätt kan få önskad effekt. Regionkommittén bör ingå som ett viktigt element i detta system och kan spela en viktig roll när det gäller att involvera lokala och regionala myndigheter i denna verksamhet. Ett sådant system måste nämligen vara verksamt så nära invånarna, användarna (också de lokala och regionala myndigheterna kommer att vara viktiga användare) och de företag som utvecklar de konkreta tillämpningarna som möjligt. Även om en betydande del av denna utveckling kommer att äga rum inom de små och medelstora företagen, får man inte förbise de stora företag som kan spela en grundläggande roll i arbetet med att skapa kompatibilitet med andra system som de driver, t.ex. energibolag, operatörer av nät för mobiltelefoni och liknande.

| 19. | Det vore mycket lämpligt att inrätta en europeisk byrå som kan stödja arbetet med att skapa tillämpningar och göra reklam för Galileo-projektet. Denna byrå bör förfoga över ett finansiellt instrument (venture capital) till stöd för små och medelstora företags arbete med att skapa tillämpningar. Byrån bör ha en ”kontaktpunkt” i varje land och samarbeta inte bara med nationella myndigheter utan också med lokala och regionala myndigheter och företagar- och eventuellt forskningsorganisationer. EU måste ta sitt ansvar inte bara för att själva systemet skapas utan också för dess tillämpningar och för att det görs reklam för projektet. GSA skulle också kunna fylla denna funktion, men med dess nuvarande mandat är detta inte möjligt. |
| --- | --- |

19.

Det vore mycket lämpligt att inrätta en europeisk byrå som kan stödja arbetet med att skapa tillämpningar och göra reklam för Galileo-projektet. Denna byrå bör förfoga över ett finansiellt instrument (venture capital) till stöd för små och medelstora företags arbete med att skapa tillämpningar. Byrån bör ha en ”kontaktpunkt” i varje land och samarbeta inte bara med nationella myndigheter utan också med lokala och regionala myndigheter och företagar- och eventuellt forskningsorganisationer. EU måste ta sitt ansvar inte bara för att själva systemet skapas utan också för dess tillämpningar och för att det görs reklam för projektet. GSA skulle också kunna fylla denna funktion, men med dess nuvarande mandat är detta inte möjligt.

| 20. | Med tanke på att det inte finns något tydligt avgränsat schema för genomförandet av det europeiska navigationssystemet och inte heller någon studie av de ekonomiska fördelarna och lönsamheten har de företag som arbetar med att utveckla tillämpningar mycket svårt att få lån. Det är alltså mycket viktigt att man skapar ett finansiellt instrument för detta. Idén om tillämpningar som delas av flera bör utvecklas vidare. Med tanke på hela projektets betydelse för genomförandet av Lissabonstrategin räcker det inte med att bara finansiera det genom det sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

20.

Med tanke på att det inte finns något tydligt avgränsat schema för genomförandet av det europeiska navigationssystemet och inte heller någon studie av de ekonomiska fördelarna och lönsamheten har de företag som arbetar med att utveckla tillämpningar mycket svårt att få lån. Det är alltså mycket viktigt att man skapar ett finansiellt instrument för detta. Idén om tillämpningar som delas av flera bör utvecklas vidare. Med tanke på hela projektets betydelse för genomförandet av Lissabonstrategin räcker det inte med att bara finansiera det genom det sjunde ramprogrammet.

| 21. | Seminarier och utbildningar måste anses ha stor nytta. Där kan de lokala och regionala myndigheterna delta. De har mycket nära kontakt med såväl dem som använder sig av tillämpningarna, de små och medelstora företagen som med en bred allmänhet. Regionkommittén skulle här kunna spela en samordnande roll. |
| --- | --- |

21.

Seminarier och utbildningar måste anses ha stor nytta. Där kan de lokala och regionala myndigheterna delta. De har mycket nära kontakt med såväl dem som använder sig av tillämpningarna, de små och medelstora företagen som med en bred allmänhet. Regionkommittén skulle här kunna spela en samordnande roll.

Rörande fråga nr 5 – de viktigaste samarbetsfrågorna och särskilda delar av världen som man bör inrikta sig på:

| 22. | Man bör stödja förhandlingarna om att skapa kompatibilitet och driftskompatibilitet mellan Galileo, Glonass, Compass och GPS (och andra system) liksom även den internationella samordningen av arbetet med tillämpningarna, framför allt i syfte att skapa driftskompatibilitet över gränserna. I så fall skulle man inte bara skapa kompatibilitet i systemet utan också största möjliga kompatibilitet mellan tillämpningarna. Vidare bör man ägna större uppmärksamhet åt samarbetet för att utveckla system avsedda att skydda samhället mot terroristattacker och annan brottslighet. |
| --- | --- |

22.

Man bör stödja förhandlingarna om att skapa kompatibilitet och driftskompatibilitet mellan Galileo, Glonass, Compass och GPS (och andra system) liksom även den internationella samordningen av arbetet med tillämpningarna, framför allt i syfte att skapa driftskompatibilitet över gränserna. I så fall skulle man inte bara skapa kompatibilitet i systemet utan också största möjliga kompatibilitet mellan tillämpningarna. Vidare bör man ägna större uppmärksamhet åt samarbetet för att utveckla system avsedda att skydda samhället mot terroristattacker och annan brottslighet.

Rörande fråga nr 6 – huruvida man bör införa standarder för satellitbaserad navigationsutrustning och satellitbaserade navigationstjänster och på vilken nivå:

| 23. | En samordning borde ske på europeisk nivå så att GNSS-tillämpningarna kan bedömas inte bara ur säkerhetssynpunkt utan också med avseende på kompatibilitet och driftskompatibilitet. Det är olyckligt om man på nationell och regional nivå tar fram inkompatibla tillämpningar så som fallet är redan i dag t.ex. med de nationella systemen för vägtullar. Vidare borde man inleda arbetet med en enhetlig ram och fastställa ett enhetligt tillvägagångssätt för åtgärder avsedda att göra Galileo till ett störningsfritt navigeringssystem (med en säkerhetsnivå motsvarande gällande standarder) med hänsyn till de faktorer som kan påverka systemets funktion på lokal nivå och de olika krav som finns på exakt navigering. Man måste så snart som möjligt bestämma vem som ska bära ansvaret för ”offentliga tjänster reserverade för myndighetsbruk” på europeisk och nationell nivå, så att denna process samordnas och förlöper på ett jämförbart sätt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

En samordning borde ske på europeisk nivå så att GNSS-tillämpningarna kan bedömas inte bara ur säkerhetssynpunkt utan också med avseende på kompatibilitet och driftskompatibilitet. Det är olyckligt om man på nationell och regional nivå tar fram inkompatibla tillämpningar så som fallet är redan i dag t.ex. med de nationella systemen för vägtullar. Vidare borde man inleda arbetet med en enhetlig ram och fastställa ett enhetligt tillvägagångssätt för åtgärder avsedda att göra Galileo till ett störningsfritt navigeringssystem (med en säkerhetsnivå motsvarande gällande standarder) med hänsyn till de faktorer som kan påverka systemets funktion på lokal nivå och de olika krav som finns på exakt navigering. Man måste så snart som möjligt bestämma vem som ska bära ansvaret för ”offentliga tjänster reserverade för myndighetsbruk” på europeisk och nationell nivå, så att denna process samordnas och förlöper på ett jämförbart sätt i medlemsstaterna.

Rörande fråga nr 7 – för vilka säkerhetstillämpningar det krävs certifiering, huruvida kraven på säkerhet i Galileos infrastruktur är tillräckliga för att utgöra grunden för systemcertifiering, även avseende infrastrukturens livstid och ansvarsfrågor:

| 24. | Certifiering krävs framför allt för de system och tillämpningar där man använder sig av Galileos garanterade tjänster (framför allt de säkerhetsrelaterade tillämpningarna) och där man måste följa vissa standarder. Man måste också göra kriterierna för dessa tjänster överskådliga för att förhindra missbruk. |
| --- | --- |

24.

Certifiering krävs framför allt för de system och tillämpningar där man använder sig av Galileos garanterade tjänster (framför allt de säkerhetsrelaterade tillämpningarna) och där man måste följa vissa standarder. Man måste också göra kriterierna för dessa tjänster överskådliga för att förhindra missbruk.

| 25. | För att visa att man uppnått en viss säkerhetsnivå i ett system måste man vidta nödvändiga åtgärder i alla faser av utrustningens livscykel. Rent allmänt måste man lösa frågan om producenternas och systemoperatörernas ansvar för störningar och olyckor i samband med driften. |
| --- | --- |

25.

För att visa att man uppnått en viss säkerhetsnivå i ett system måste man vidta nödvändiga åtgärder i alla faser av utrustningens livscykel. Rent allmänt måste man lösa frågan om producenternas och systemoperatörernas ansvar för störningar och olyckor i samband med driften.

Rörande fråga nr 8 – frågan om bättre spektrumsamordning på internationell och europeisk nivå och huruvida man bör vidta åtgärder avseende potentiella störningskällor:

| 26. | Man bör fortsätta arbeta på en lösning av problemet med kompatibiliteten mellan Galileo och andra internationella GNSS-system eller åtminstone se till att de inte stör varandra. |
| --- | --- |

26.

Man bör fortsätta arbeta på en lösning av problemet med kompatibiliteten mellan Galileo och andra internationella GNSS-system eller åtminstone se till att de inte stör varandra.

Svaren på frågorna 9 och 10 ingår redan i reaktionerna på tidigare frågor.

Regionkommitténs rekommendationer och ståndpunkt

| 27. | Regionkommittén noterar och stöder kommissionens och Europaparlamentets intention att finansiera arbetet med att slutföra systemet Galileo inom ramen för den innevarande budgetplanen som den bästa och enda realistiska lösningen på den rådande situationen. Detta kräver dock att budgetplanen omförhandlas och att små anpassningar görs som är nödvändiga för att man omedelbart ska kunna återuppta projektet. ReK vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att framgången med hela systemet i princip beror på hur snabbt det genomförs. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén noterar och stöder kommissionens och Europaparlamentets intention att finansiera arbetet med att slutföra systemet Galileo inom ramen för den innevarande budgetplanen som den bästa och enda realistiska lösningen på den rådande situationen. Detta kräver dock att budgetplanen omförhandlas och att små anpassningar görs som är nödvändiga för att man omedelbart ska kunna återuppta projektet. ReK vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att framgången med hela systemet i princip beror på hur snabbt det genomförs.

| 28. | Regionkommittén vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att man snabbt måste finna ett sätt att finansiera projektet med europeiska offentliga medel så att det kan slutföras och så snart som möjligt fatta beslut om GSA-byråns placering och dess nya roll till följd av ändringarna i systemets finansiering. Allt detta bör om möjligt ske redan före 2007 års utgång. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att man snabbt måste finna ett sätt att finansiera projektet med europeiska offentliga medel så att det kan slutföras och så snart som möjligt fatta beslut om GSA-byråns placering och dess nya roll till följd av ändringarna i systemets finansiering. Allt detta bör om möjligt ske redan före 2007 års utgång.

| 29. | Regionkommittén uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en exakt och realistisk tidsplan, inklusive uppgifter om när Galileo ska tas i drift, och konsekvent övervaka och kräva att det underhålls. Man bör göra allt för att undvika ytterligare förseningar. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en exakt och realistisk tidsplan, inklusive uppgifter om när Galileo ska tas i drift, och konsekvent övervaka och kräva att det underhålls. Man bör göra allt för att undvika ytterligare förseningar.

| 30. | Regionkommittén vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att arbetet med att utveckla de enskilda tillämpningarna måste ske i samklang med förberedelserna för och genomförandet av Galileo, så att Galileo samma dag som systemet tas i bruk kan användas i full utsträckning och så att det inte uppstår några ytterligare förseningar till följd av att tillämpningar utvecklas först i efterhand. Man måste därför ägna arbetet med att förbereda tillämpningarna och slutanvändarna lika stor uppmärksamhet och ge dem samma stöd som navigationssystemet självt. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att arbetet med att utveckla de enskilda tillämpningarna måste ske i samklang med förberedelserna för och genomförandet av Galileo, så att Galileo samma dag som systemet tas i bruk kan användas i full utsträckning och så att det inte uppstår några ytterligare förseningar till följd av att tillämpningar utvecklas först i efterhand. Man måste därför ägna arbetet med att förbereda tillämpningarna och slutanvändarna lika stor uppmärksamhet och ge dem samma stöd som navigationssystemet självt.

| 31. | Regionkommittén vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att man för att projektet ska lyckas måste använda sig av inte bara ett nationellt utan också ett regionalt tillvägagångssätt, och de lokala och regionala myndigheterna måste spela en avgörande och oersättlig roll i arbetet med att förbereda och genomföra systemet, skapa tillämpningar och göra reklam för dem. Regionkommittén är för detta ändamål beredd att ta på sig rollen som mellanhand och samordnare mellan kommissionen, de organ som arbetar med Galileo och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén vill göra rådet och kommissionen uppmärksamma på att man för att projektet ska lyckas måste använda sig av inte bara ett nationellt utan också ett regionalt tillvägagångssätt, och de lokala och regionala myndigheterna måste spela en avgörande och oersättlig roll i arbetet med att förbereda och genomföra systemet, skapa tillämpningar och göra reklam för dem. Regionkommittén är för detta ändamål beredd att ta på sig rollen som mellanhand och samordnare mellan kommissionen, de organ som arbetar med Galileo och de lokala och regionala myndigheterna.

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/6

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning”

(2008/C 53/02)

| — | Regionkommittén anser att EU gör framsteg när det gäller att minska skillnaderna men att det trots detta alltjämt förekommer obalans i utvecklingen och att Europa står inför nya utmaningar (t.ex. globaliseringen, demografiska problem och klimatförändringar) på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att EU gör framsteg när det gäller att minska skillnaderna men att det trots detta alltjämt förekommer obalans i utvecklingen och att Europa står inför nya utmaningar (t.ex. globaliseringen, demografiska problem och klimatförändringar) på regional och lokal nivå.

| — | Regionkommittén menar att sammanhållningspolitiken med sitt övergripande angreppssätt också i framtiden måste få spela en central roll i arbetet med att överbrygga utvecklingsklyftor och stärka konkurrenskraften på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén menar att sammanhållningspolitiken med sitt övergripande angreppssätt också i framtiden måste få spela en central roll i arbetet med att överbrygga utvecklingsklyftor och stärka konkurrenskraften på lokal och regional nivå.

| — | Regionkommittén är övertygad om att den territoriella sammanhållningen inom sammanhållningspolitiken kommer att få samma tyngd som andra tematiska politikområden när reformfördraget väl har ratificerats. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén är övertygad om att den territoriella sammanhållningen inom sammanhållningspolitiken kommer att få samma tyngd som andra tematiska politikområden när reformfördraget väl har ratificerats.

| — | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att i sin femte rapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen behandla sammanhållningspolitikens hävstångseffekter, och att lägga fram en omfattande strategi för den framtida växelverkan mellan sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att i sin femte rapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen behandla sammanhållningspolitikens hävstångseffekter, och att lägga fram en omfattande strategi för den framtida växelverkan mellan sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden.

| — | ReK erbjuder sitt stöd till EU-institutionerna och de lokala och regionala aktörerna när det gäller att utarbeta förslag till den europeiska sammanhållningspolitikens framtida utformning. |
| --- | --- |

—

ReK erbjuder sitt stöd till EU-institutionerna och de lokala och regionala aktörerna när det gäller att utarbeta förslag till den europeiska sammanhållningspolitikens framtida utformning.

| Föredragande | : | Michael SCHNEIDER, statssekreterare med ansvar för federala frågor och Europafrågor och delstaten Sachsen-Anhalts företrädare i den tyska förbundsregeringen (DE/PPE) |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Michael SCHNEIDER, statssekreterare med ansvar för federala frågor och Europafrågor och delstaten Sachsen-Anhalts företrädare i den tyska förbundsregeringen (DE/PPE)

Referensdokument

Fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning

KOM(2007) 273 slutlig

Politiska rekommendationer

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

| 1. | ReK menar att kommissionens fjärde rapport om ekonomisk och social sammanhållning stärker kommitténs grunduppfattning att den europeiska sammanhållningspolitiken är en hörnsten i solidaritetsprincipen och en betydande framgångsfaktor för den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

1.

ReK menar att kommissionens fjärde rapport om ekonomisk och social sammanhållning stärker kommitténs grunduppfattning att den europeiska sammanhållningspolitiken är en hörnsten i solidaritetsprincipen och en betydande framgångsfaktor för den europeiska integrationsprocessen.

| 2. | Regionkommittén understryker att sammanhållningspolitiken med sitt övergripande angreppssätt bidrar aktivt till att minska skillnader som föreligger mellan medlemsstaterna och regionerna och till att stärka de ansträngningar som görs för att främja lika möjligheter för alla lokala och regionala myndigheter i Europa. Kommittén insisterar därför på att sammanhållningspolitiken också i framtiden måste få spela en central roll i arbetet med att överbrygga utvecklingsklyftor och stärka konkurrenskraften på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén understryker att sammanhållningspolitiken med sitt övergripande angreppssätt bidrar aktivt till att minska skillnader som föreligger mellan medlemsstaterna och regionerna och till att stärka de ansträngningar som görs för att främja lika möjligheter för alla lokala och regionala myndigheter i Europa. Kommittén insisterar därför på att sammanhållningspolitiken också i framtiden måste få spela en central roll i arbetet med att överbrygga utvecklingsklyftor och stärka konkurrenskraften på lokal och regional nivå.

| 3. | ReK välkomnar att även frågor som rör territoriell sammanhållning i framtiden ska behandlas i större utsträckning inom sammanhållningspolitiken och uppmanar till att utnyttja de nya möjligheter som det framtida fördraget om unionens funktion ger med avseende på territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar att även frågor som rör territoriell sammanhållning i framtiden ska behandlas i större utsträckning inom sammanhållningspolitiken och uppmanar till att utnyttja de nya möjligheter som det framtida fördraget om unionens funktion ger med avseende på territoriell sammanhållning.

| 4. | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att i sin femte rapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen behandla sammanhållningspolitikens hävstångseffekter, och att lägga fram en omfattande strategi för den framtida växelverkan mellan sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att i sin femte rapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen behandla sammanhållningspolitikens hävstångseffekter, och att lägga fram en omfattande strategi för den framtida växelverkan mellan sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden.

| 5. | ReK erbjuder samarbete och stöd för att, med utgångspunkt i en omfattande bedömning av de framsteg som gjorts och i nära samarbete med lokala och regionala aktörer, utarbeta förslag till den europeiska sammanhållningspolitikens framtida utformning. |
| --- | --- |

5.

ReK erbjuder samarbete och stöd för att, med utgångspunkt i en omfattande bedömning av de framsteg som gjorts och i nära samarbete med lokala och regionala aktörer, utarbeta förslag till den europeiska sammanhållningspolitikens framtida utformning.

Detaljerat yttrande

| 6. | Europeiska kommissionen har skyldighet att, i enlighet med artikel 159 i EG-fördraget, vart tredje år lägga fram en rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa. |
| --- | --- |

6.

Europeiska kommissionen har skyldighet att, i enlighet med artikel 159 i EG-fördraget, vart tredje år lägga fram en rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa.

| 7. | Sammanhållningsrapporterna har tidigare spelat en central roll för debatten om sammanhållningspolitiken och dess utveckling. |
| --- | --- |

7.

Sammanhållningsrapporterna har tidigare spelat en central roll för debatten om sammanhållningspolitiken och dess utveckling.

| 8. | Europeiska kommissionens fjärde rapport om ekonomisk och social sammanhållning av den 30 maj 2007 utgör ett centralt bidrag till beskrivningen av den europeiska sammanhållningspolitikens aktuella läge och till den inledande debatten om regionalpolitikens framtida utformning, |
| --- | --- |

8.

Europeiska kommissionens fjärde rapport om ekonomisk och social sammanhållning av den 30 maj 2007 utgör ett centralt bidrag till beskrivningen av den europeiska sammanhållningspolitikens aktuella läge och till den inledande debatten om regionalpolitikens framtida utformning,

| 9. | Debatten om sammanhållningspolitikens framtida utformning kommer att vara nära förbunden med den enkät som Europeiska kommissionen ska lägga fram i september rörande den framtida reformen av EU:s finansieringssystem. |
| --- | --- |

9.

Debatten om sammanhållningspolitikens framtida utformning kommer att vara nära förbunden med den enkät som Europeiska kommissionen ska lägga fram i september rörande den framtida reformen av EU:s finansieringssystem.

| 10. | I dagsläget, med de uppgifter som i dag finns till hands, är det för tidigt att dra slutsatser om sammanhållningspolitiken efter 2013, och därför kommer det under de närmaste åren i betydligt högre grad att handla om att få till stånd en adekvat struktur för debatten inom Regionkommittén och med de andra europeiska institutionerna, skapa gemensamma samarbets- och diskussionsforum och stegvis driva diskussionen framåt. |
| --- | --- |

10.

I dagsläget, med de uppgifter som i dag finns till hands, är det för tidigt att dra slutsatser om sammanhållningspolitiken efter 2013, och därför kommer det under de närmaste åren i betydligt högre grad att handla om att få till stånd en adekvat struktur för debatten inom Regionkommittén och med de andra europeiska institutionerna, skapa gemensamma samarbets- och diskussionsforum och stegvis driva diskussionen framåt.

Sammanhållningspolitikens mervärde

| 11. | Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens åsikt att den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde inte bara kommer till uttryck i samband med främjande av tillväxt och sysselsättning i eftersatta regioner, utan också i förbindelse med programplanering, genomförande, deltagande av lokala och regionala aktörer samt arbetet med att förbättra den administrativa kapaciteten. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens åsikt att den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde inte bara kommer till uttryck i samband med främjande av tillväxt och sysselsättning i eftersatta regioner, utan också i förbindelse med programplanering, genomförande, deltagande av lokala och regionala aktörer samt arbetet med att förbättra den administrativa kapaciteten.

| 12. | ReK ser i den detaljerade framställningen av den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde en central uppgift för att också i framtiden kunna garantera en adekvat och effektiv sammanhållningspolitik på europeisk nivå. |
| --- | --- |

12.

ReK ser i den detaljerade framställningen av den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde en central uppgift för att också i framtiden kunna garantera en adekvat och effektiv sammanhållningspolitik på europeisk nivå.

| 13. | Regionkommittén beklagar att man i sammanhållningsrapporten inte har tagit hänsyn till kommitténs och Europaparlamentets omfattande analyser om sammanhållningspolitikens hävstångseffekter. I dessa analyser utvecklades för första gången en ram för att kartlägga de olika dimensionerna av den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde. Kommittén anser också att dess förberedande yttrande om sammanhållningspolitikens hävstångseffekter utgör en lämplig ram för en enhetlig bedömning av det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén beklagar att man i sammanhållningsrapporten inte har tagit hänsyn till kommitténs och Europaparlamentets omfattande analyser om sammanhållningspolitikens hävstångseffekter. I dessa analyser utvecklades för första gången en ram för att kartlägga de olika dimensionerna av den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde. Kommittén anser också att dess förberedande yttrande om sammanhållningspolitikens hävstångseffekter utgör en lämplig ram för en enhetlig bedömning av det europeiska mervärdet.

| 14. | ReK uppmanar därför EU-institutionerna att i samband med den fortsatta debatten enas om ett gemensamt koncept för att bestämma den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde. |
| --- | --- |

14.

ReK uppmanar därför EU-institutionerna att i samband med den fortsatta debatten enas om ett gemensamt koncept för att bestämma den europeiska sammanhållningspolitikens mervärde.

Nuläge och trender i ekonomiskt, socialt och territoriellt hänseende i medlemsstaterna

| 15. | Regionkommittén anser att en omfattande undersökning av de ekonomiska, sociala och territoriella trenderna i medlemsstaterna är en faktor vid bedömningen och den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén anser att en omfattande undersökning av de ekonomiska, sociala och territoriella trenderna i medlemsstaterna är en faktor vid bedömningen och den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken.

Ekonomisk sammanhållning

| 16. | ReK vill påpeka att den ekonomiska utvecklingen i de tidigare sammanhållningsländerna (Spanien, Grekland, Portugal och framför allt Irland) har lett till imponerande resultat. Genom en konstant hög tillväxt har Irland i dag uppnått den näst högsta BNP-nivån per person i EU. |
| --- | --- |

16.

ReK vill påpeka att den ekonomiska utvecklingen i de tidigare sammanhållningsländerna (Spanien, Grekland, Portugal och framför allt Irland) har lett till imponerande resultat. Genom en konstant hög tillväxt har Irland i dag uppnått den näst högsta BNP-nivån per person i EU.

| 17. | Regionkommittén understryker hur snabbt återhämtningsprocessen har gått i vissa av de nya EU-medlemsstaterna. Exempelvis lyckades de tre baltiska länderna fördubbla sin BNP under perioden 1995–2005. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén understryker hur snabbt återhämtningsprocessen har gått i vissa av de nya EU-medlemsstaterna. Exempelvis lyckades de tre baltiska länderna fördubbla sin BNP under perioden 1995–2005.

| 18. | ReK välkomnar det faktum att klyftan mellan de 20 % rikaste och de 20 % fattigaste regionerna i Europeiska unionen under perioden 1995–2004 minskade från 4,1 till 3,4. Regionkommittén vill emellertid påpeka att de berörda regioner som befann sig på den undre delen av välståndsskalan 1995 ännu inte var medlemmar i EU och att de socioekonomiska skillnader som beskrivs har ökat avsevärt inom EU till följd av utvidgningen av unionen. |
| --- | --- |

18.

ReK välkomnar det faktum att klyftan mellan de 20 % rikaste och de 20 % fattigaste regionerna i Europeiska unionen under perioden 1995–2004 minskade från 4,1 till 3,4. Regionkommittén vill emellertid påpeka att de berörda regioner som befann sig på den undre delen av välståndsskalan 1995 ännu inte var medlemmar i EU och att de socioekonomiska skillnader som beskrivs har ökat avsevärt inom EU till följd av utvidgningen av unionen.

| 19. | Regionkommittén vill understryka att sammanlagt 5 regioner i EU-15 mellan 1995 och 2005 uppvisade en negativ ekonomisk tillväxt, trots att de hade en BNP-nivå per person som låg över 75 % av EU-genomsnittet. Under samma period kunde alla EU-medlemsstaters huvudstäder, förutom Tysklands, öka eller åtminstone behålla sin del av den nationella bruttonationalprodukten. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén vill understryka att sammanlagt 5 regioner i EU-15 mellan 1995 och 2005 uppvisade en negativ ekonomisk tillväxt, trots att de hade en BNP-nivå per person som låg över 75 % av EU-genomsnittet. Under samma period kunde alla EU-medlemsstaters huvudstäder, förutom Tysklands, öka eller åtminstone behålla sin del av den nationella bruttonationalprodukten.

| 20. | ReK hänvisar till sammanhållningsrapportens utsaga att det kommer att ta ytterligare upp till 20 år för de nya medlemsstaterna att uppnå en BNP per person på över 75 % av EU-genomsnittet, trots att dessa länder har en hög tillväxtnivå. Detta kan dock ske inom den angivna tidsramen endast om ländernas ekonomiska tillväxt fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. |
| --- | --- |

20.

ReK hänvisar till sammanhållningsrapportens utsaga att det kommer att ta ytterligare upp till 20 år för de nya medlemsstaterna att uppnå en BNP per person på över 75 % av EU-genomsnittet, trots att dessa länder har en hög tillväxtnivå. Detta kan dock ske inom den angivna tidsramen endast om ländernas ekonomiska tillväxt fortsätter att utvecklas i en positiv riktning.

| 21. | Regionkommittén delar i detta sammanhang kommissionens förhoppning om att 6 av de 12 nya medlemsstaterna ska ha uppnått en BNP-nivå per person på 75 % av EU-genomsnittet år 2016. Detta förutsätter dock att den nuvarande tillväxttakten fortsätter. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén delar i detta sammanhang kommissionens förhoppning om att 6 av de 12 nya medlemsstaterna ska ha uppnått en BNP-nivå per person på 75 % av EU-genomsnittet år 2016. Detta förutsätter dock att den nuvarande tillväxttakten fortsätter.

| 22. | ReK tar del av sammanhållningsrapportens konstaterande att den sammanhållningsklyfta som föreligger beror på skillnader i produktivitet och sysselsättning på regional nivå, och påpekar att BNP-nivån per person liksom tidigare är en mycket viktig indikator för sammanhållningsnivån, och även för den allmänna välfärden. |
| --- | --- |

22.

ReK tar del av sammanhållningsrapportens konstaterande att den sammanhållningsklyfta som föreligger beror på skillnader i produktivitet och sysselsättning på regional nivå, och påpekar att BNP-nivån per person liksom tidigare är en mycket viktig indikator för sammanhållningsnivån, och även för den allmänna välfärden.

| 23. | Regionkommittén beklagar det faktum att utvecklingsskillnaderna inom medlemsstaterna har ökat under de senaste åren samtidigt som harmoniseringen mellan de olika medlemsstaterna har ägt rum. ReK efterlyser att man i framtiden även ska utreda eventuella skillnader inom regionerna. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén beklagar det faktum att utvecklingsskillnaderna inom medlemsstaterna har ökat under de senaste åren samtidigt som harmoniseringen mellan de olika medlemsstaterna har ägt rum. ReK efterlyser att man i framtiden även ska utreda eventuella skillnader inom regionerna.

| 24. | ReK vill understryka de faktorer som kommissionen anser vara avgörande för regionernas regionala konkurrenskraft, varav följande faktorer är av särskilt stor betydelse:






  — | Tillförlitliga makroekonomiska ramvillkor. |
| --- | --- | --- |

24.

ReK vill understryka de faktorer som kommissionen anser vara avgörande för regionernas regionala konkurrenskraft, varav följande faktorer är av särskilt stor betydelse:

—

Tillförlitliga makroekonomiska ramvillkor.

| — | Sund och effektiv förvaltning. |
| --- | --- |

—

Sund och effektiv förvaltning.

| — | Befintlig materiell och immateriell infrastruktur på områdena transporter, energi, hantering och bortskaffande av avfall, IT, sociala tjänster etc. |
| --- | --- |

—

Befintlig materiell och immateriell infrastruktur på områdena transporter, energi, hantering och bortskaffande av avfall, IT, sociala tjänster etc.

| — | Innovationsförmåga och innovationsverksamhet på regional nivå. |
| --- | --- |

—

Innovationsförmåga och innovationsverksamhet på regional nivå.

| — | Miljöskydd och livsvillkor. |
| --- | --- |

—

Miljöskydd och livsvillkor.

| 25. | När det gäller utgifter för forskning och utveckling ser Regionkommittén med oro på att summan av dessa utgifter i fler än 100 europeiska regioner motsvarar mindre än 1 % av BNP, samtidigt som man i rapporten slår fast att man kan dra en direkt parallell mellan innovationsförmåga och ekonomisk effektivitet och utveckling. |
| --- | --- |

25.

När det gäller utgifter för forskning och utveckling ser Regionkommittén med oro på att summan av dessa utgifter i fler än 100 europeiska regioner motsvarar mindre än 1 % av BNP, samtidigt som man i rapporten slår fast att man kan dra en direkt parallell mellan innovationsförmåga och ekonomisk effektivitet och utveckling.

| 26. | ReK understryker sammanhållningsrapportens konstaterande att regionernas konkurrenskraft också beror på hur framgångsrika de varit när det gäller att skapa varaktig tillgång till kvalificerad arbetskraft genom investeringar i humankapital, och noterar i detta sammanhang att kvalifikationsnivåskillnaderna är mycket större mellan regionerna än mellan EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

26.

ReK understryker sammanhållningsrapportens konstaterande att regionernas konkurrenskraft också beror på hur framgångsrika de varit när det gäller att skapa varaktig tillgång till kvalificerad arbetskraft genom investeringar i humankapital, och noterar i detta sammanhang att kvalifikationsnivåskillnaderna är mycket större mellan regionerna än mellan EU:s medlemsstater.

| 27. | Regionkommittén är särskilt bekymrad över att antalet unga i åldern 25–34 år med högskoleutbildning är 5 % lägre i eftersatta regioner än i andra regioner. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén är särskilt bekymrad över att antalet unga i åldern 25–34 år med högskoleutbildning är 5 % lägre i eftersatta regioner än i andra regioner.

| 28. | ReK vill emellertid också påpeka att många eftersatta regioner har gjort betydande ansträngningar för att fylla ut denna lucka. Dessa ansträngningar gagnar dock ofta inte de eftersatta regionerna själva eftersom många unga efter sin utbildning lämnar dessa regioner. Därför måste sammanhållningspolitiken i framtiden också ta större hänsyn till befolkningspolitiska aspekter och bidra till att skapa attraktiva alternativ till utflyttning. |
| --- | --- |

28.

ReK vill emellertid också påpeka att många eftersatta regioner har gjort betydande ansträngningar för att fylla ut denna lucka. Dessa ansträngningar gagnar dock ofta inte de eftersatta regionerna själva eftersom många unga efter sin utbildning lämnar dessa regioner. Därför måste sammanhållningspolitiken i framtiden också ta större hänsyn till befolkningspolitiska aspekter och bidra till att skapa attraktiva alternativ till utflyttning.

| 29. | Med avseende på energipolitikens framtida sammanhållningspolitiska roll vill kommittén påpeka att de EU-medlemsstater som har ett högt samhällsvälstånd också är de som har den minsta energiförbrukningen per person. Därför kommer höjda energipriser framför allt att drabba EU:s svagaste medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

29.

Med avseende på energipolitikens framtida sammanhållningspolitiska roll vill kommittén påpeka att de EU-medlemsstater som har ett högt samhällsvälstånd också är de som har den minsta energiförbrukningen per person. Därför kommer höjda energipriser framför allt att drabba EU:s svagaste medlemsstater och regioner.

| 30. | I detta sammanhang vill Regionkommittén därför understryka betydelsen av att främja förnybara energikällor och energieffektivitet inom ramen för regionalpolitiken. |
| --- | --- |

30.

I detta sammanhang vill Regionkommittén därför understryka betydelsen av att främja förnybara energikällor och energieffektivitet inom ramen för regionalpolitiken.

Social sammanhållning

| 31. | ReK ser med oro på sammanhållningsrapportens konstaterande att det mål som satts upp inom ramen för Lissabonprocessen om att uppnå en sysselsättning på 70 % av befolkningen i arbetsför ålder inte kommer att kunna uppfyllas under en lång tid framöver. |
| --- | --- |

31.

ReK ser med oro på sammanhållningsrapportens konstaterande att det mål som satts upp inom ramen för Lissabonprocessen om att uppnå en sysselsättning på 70 % av befolkningen i arbetsför ålder inte kommer att kunna uppfyllas under en lång tid framöver.

| 32. | Regionkommittén anser att bekämpningen av arbetslöshet bland unga är en viktig uppgift för sammanhållningspolitiken och understryker att andelen arbetslösa unga, enligt sammanhållningsrapporten, är dubbelt så hög (18,6 %) som andelen arbetslösa i allmänhet. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att bekämpningen av arbetslöshet bland unga är en viktig uppgift för sammanhållningspolitiken och understryker att andelen arbetslösa unga, enligt sammanhållningsrapporten, är dubbelt så hög (18,6 %) som andelen arbetslösa i allmänhet.

| 33. | ReK understryker att de regionala skillnaderna i arbetslöshet inom EU har minskat under de senaste åren. Klyftan mellan de 10 % rikaste och de 10 % fattigaste regionerna minskade under perioden 2000–2005 från 19 till 16 procentenheter. |
| --- | --- |

33.

ReK understryker att de regionala skillnaderna i arbetslöshet inom EU har minskat under de senaste åren. Klyftan mellan de 10 % rikaste och de 10 % fattigaste regionerna minskade under perioden 2000–2005 från 19 till 16 procentenheter.

| 34. | Regionkommittén konstaterar att arbetslöshetsnivån i eftersatta regioner under perioden 2000–2005 i genomsnitt sjönk från 13,4 % till 12,4 %, vilket är ett bevis på att sammanhållningspolitiken gett resultat. Kommittén vill dock samtidigt påpeka att andelen arbetslösa under samma period ökade med 2 % i 17 eftersatta regioner samtidigt som de mer utvecklade regionerna hade en genomsnittlig arbetslöshet på knappt 8 %, vilket betyder att arbetslösheten var mer än 50 % högre i de eftersatta regionerna än i de mer utvecklade. Därmed förblir bekämpningen av arbetslöshet i eftersatta regioner ett av de viktigaste målen inom sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén konstaterar att arbetslöshetsnivån i eftersatta regioner under perioden 2000–2005 i genomsnitt sjönk från 13,4 % till 12,4 %, vilket är ett bevis på att sammanhållningspolitiken gett resultat. Kommittén vill dock samtidigt påpeka att andelen arbetslösa under samma period ökade med 2 % i 17 eftersatta regioner samtidigt som de mer utvecklade regionerna hade en genomsnittlig arbetslöshet på knappt 8 %, vilket betyder att arbetslösheten var mer än 50 % högre i de eftersatta regionerna än i de mer utvecklade. Därmed förblir bekämpningen av arbetslöshet i eftersatta regioner ett av de viktigaste målen inom sammanhållningspolitiken.

| 35. | ReK understryker kommissionens konstaterande om de demografiska förändringarnas effekter på den ekonomiska och sociala sammanhållningen, nämligen att de låga födelsetalen inom EU på lång sikt kommer att ställa till problem för den ekonomiska utvecklingen i Europa. Fram till 2011 lär effekterna bli relativt begränsade, eftersom de stora årgångarna fortfarande är yrkesverksamma. Mellan 2012 och 2017 kan man vänta sig att en ökad sysselsättning upphäver effekten av en minskad befolkning i arbetsför ålder. Efter 2017 kommer dessa möjligheter däremot att vara uttömda. Medlemsstaterna måste framför allt vidta åtgärder mot detta inom ramen för sin befolkningspolitik. Samtidigt måste man också i högre grad uppmärksamma demografiska faktorer i samband med utformningen av den framtida sammanhållningspolitiken. I detta sammanhang måste man också ta större hänsyn till att den demografiska utvecklingen skiljer sig åt mellan olika regioner. Detta innebär att man kan man komma att få se effekterna av de demografiska förändringarna betydligt tidigare i vissa regioner, vilket kräver att man också kan agera i ett tidigt skede i dessa regioner. |
| --- | --- |

35.

ReK understryker kommissionens konstaterande om de demografiska förändringarnas effekter på den ekonomiska och sociala sammanhållningen, nämligen att de låga födelsetalen inom EU på lång sikt kommer att ställa till problem för den ekonomiska utvecklingen i Europa. Fram till 2011 lär effekterna bli relativt begränsade, eftersom de stora årgångarna fortfarande är yrkesverksamma. Mellan 2012 och 2017 kan man vänta sig att en ökad sysselsättning upphäver effekten av en minskad befolkning i arbetsför ålder. Efter 2017 kommer dessa möjligheter däremot att vara uttömda. Medlemsstaterna måste framför allt vidta åtgärder mot detta inom ramen för sin befolkningspolitik. Samtidigt måste man också i högre grad uppmärksamma demografiska faktorer i samband med utformningen av den framtida sammanhållningspolitiken. I detta sammanhang måste man också ta större hänsyn till att den demografiska utvecklingen skiljer sig åt mellan olika regioner. Detta innebär att man kan man komma att få se effekterna av de demografiska förändringarna betydligt tidigare i vissa regioner, vilket kräver att man också kan agera i ett tidigt skede i dessa regioner.

| 36. | Regionkommittén är bekymrad över att det under perioden 2000–2004, jämte den allmänna trenden med låga födelsetal, delvis också skedde en betydande utflyttning (av framför allt unga människor) i sammanlagt 77 NUTS 2-regioner i Europa. Dessa regioners ekonomiska och sociala utvecklingsmöjligheter hämmas alltså av båda dessa omständigheter. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén är bekymrad över att det under perioden 2000–2004, jämte den allmänna trenden med låga födelsetal, delvis också skedde en betydande utflyttning (av framför allt unga människor) i sammanlagt 77 NUTS 2-regioner i Europa. Dessa regioners ekonomiska och sociala utvecklingsmöjligheter hämmas alltså av båda dessa omständigheter.

| 37. | ReK påpekar att den dominerande trenden i många av EU:s storstäder är en relativ minskning av folkmängden, kombinerat med en befolkningstillväxt i omlandet. Samtidigt blir skillnaderna i innerstadsområdena allt större i fråga om sysselsättningsnivå och andelen invandrare, vilket innebär en stor utmaning för städerna när det gäller deras integrationskapacitet. |
| --- | --- |

37.

ReK påpekar att den dominerande trenden i många av EU:s storstäder är en relativ minskning av folkmängden, kombinerat med en befolkningstillväxt i omlandet. Samtidigt blir skillnaderna i innerstadsområdena allt större i fråga om sysselsättningsnivå och andelen invandrare, vilket innebär en stor utmaning för städerna när det gäller deras integrationskapacitet.

| 38. | Regionkommittén vill kritiskt påpeka att analyserna om fattigdom och sammanhållning i sammanhållningsrapporten, på grund av att de är baserade på olika perioder och inte innehåller några jämförelser med uppgifter från de tidigare analyserna, delvis är rent deskriptiva och saknar en tydlig bedömning av de sammanhållningspolitiska faktorerna. Kommittén uppmanar därför kommissionen att i högre grad uppmärksamma dessa faktorer i nästa delrapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén vill kritiskt påpeka att analyserna om fattigdom och sammanhållning i sammanhållningsrapporten, på grund av att de är baserade på olika perioder och inte innehåller några jämförelser med uppgifter från de tidigare analyserna, delvis är rent deskriptiva och saknar en tydlig bedömning av de sammanhållningspolitiska faktorerna. Kommittén uppmanar därför kommissionen att i högre grad uppmärksamma dessa faktorer i nästa delrapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

Territoriell sammanhållning

| 39. | ReK vill framhålla sammanhållningsrapportens konstaterande att de växande utvecklingsskillnaderna inom medlemsstaterna framför allt beror på storstadsregionernas tillväxt. Kommittén stöder kommissionens åsikt att det för regionalpolitikens vidareutveckling är nödvändigt med politiska strategier i medlemsstaterna som i högre grad är inriktade på utjämning och främjande av tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

39.

ReK vill framhålla sammanhållningsrapportens konstaterande att de växande utvecklingsskillnaderna inom medlemsstaterna framför allt beror på storstadsregionernas tillväxt. Kommittén stöder kommissionens åsikt att det för regionalpolitikens vidareutveckling är nödvändigt med politiska strategier i medlemsstaterna som i högre grad är inriktade på utjämning och främjande av tillväxt och sysselsättning.

| 40. | Regionkommittén välkomnar i detta sammanhang att man för första gången inkluderat en europeisk undersökning av medelstora städer i sammanhållningsrapporten och vill i samband med detta också belysa den mångfasetterade växelverkan som råder mellan städer och förorter, till exempel när det gäller pendlartrafik. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén välkomnar i detta sammanhang att man för första gången inkluderat en europeisk undersökning av medelstora städer i sammanhållningsrapporten och vill i samband med detta också belysa den mångfasetterade växelverkan som råder mellan städer och förorter, till exempel när det gäller pendlartrafik.

| 41. | ReK vill belysa det faktum att många av EU:s yttersta randområden fortfarande släpar efter i utveckling, och tar också del av sammanhållningsrapportens information om att unionens bergsområden, glest befolkade områden och öar står inför mycket varierande och betydande utmaningar vad gäller tillhandahållande av grundläggande tjänster och infrastruktur. |
| --- | --- |

41.

ReK vill belysa det faktum att många av EU:s yttersta randområden fortfarande släpar efter i utveckling, och tar också del av sammanhållningsrapportens information om att unionens bergsområden, glest befolkade områden och öar står inför mycket varierande och betydande utmaningar vad gäller tillhandahållande av grundläggande tjänster och infrastruktur.

| 42. | Regionkommittén understryker den utmaning som många landsbygdsområden står inför när det gäller att stoppa den utflyttning som pågår eller åtminstone försöka göra den skonsammare för regionerna. I samband med detta får man inte underskatta de oerhörda strukturomvandlingar som de nya medlemsstaterna fortfarande står inför till följd av deras höga sysselsättningsnivå inom jordbruket. Man kan befara att utflyttningstrenden kommer att hålla i sig i många av EU:s landsbygdsområden. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) spelar därför en viktig roll när det gäller att möta dessa utmaningar. |
| --- | --- |

42.

Regionkommittén understryker den utmaning som många landsbygdsområden står inför när det gäller att stoppa den utflyttning som pågår eller åtminstone försöka göra den skonsammare för regionerna. I samband med detta får man inte underskatta de oerhörda strukturomvandlingar som de nya medlemsstaterna fortfarande står inför till följd av deras höga sysselsättningsnivå inom jordbruket. Man kan befara att utflyttningstrenden kommer att hålla i sig i många av EU:s landsbygdsområden. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) spelar därför en viktig roll när det gäller att möta dessa utmaningar.

| 43. | ReK vill i detta sammanhang belysa det förhållande som föreligger mellan stads- och landsbygdsområden samt framhålla sammanhållningsrapportens konstaterande att det för en integrerad utveckling av dessa områden krävs samordnade koncept för markanvändning liksom en strategisk markförvaltning. Det är utan tvekan så att städerna också spelar en roll som utvecklingsbas för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

43.

ReK vill i detta sammanhang belysa det förhållande som föreligger mellan stads- och landsbygdsområden samt framhålla sammanhållningsrapportens konstaterande att det för en integrerad utveckling av dessa områden krävs samordnade koncept för markanvändning liksom en strategisk markförvaltning. Det är utan tvekan så att städerna också spelar en roll som utvecklingsbas för landsbygdsområden.

| 44. | I detta sammanhang beklagar Regionkommittén att sammanhållningsrapporten inte tar hänsyn till rådets och Regionkommitténs arbeten rörande den territoriella agendan och Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer. Kommittén hänvisar särskilt till slutsatserna från det informella ministermötet under det tyska ordförandeskapet om stadsutveckling och territoriell sammanhållning den 24–25 maj 2007 i Leipzig. |
| --- | --- |

44.

I detta sammanhang beklagar Regionkommittén att sammanhållningsrapporten inte tar hänsyn till rådets och Regionkommitténs arbeten rörande den territoriella agendan och Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer. Kommittén hänvisar särskilt till slutsatserna från det informella ministermötet under det tyska ordförandeskapet om stadsutveckling och territoriell sammanhållning den 24–25 maj 2007 i Leipzig.

| 45. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att på ett tidigt stadium involvera Regionkommittén i utarbetandet av de rapporter som nämns i slutsatserna från mötet i Leipzig (strategirapport med en analys av hur beaktandet av städerna och den territoriella dimensionen i strukturfondsprogrammen har främjat den integrerade stadsutvecklingen och den territoriella sammanhållningen fram till den 1 april 2010; rapport om den territoriella sammanhållningen som bidrag till debatten om samverkanseffekter mellan prioriteringarna i den territoriella dagordningen och Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer fram till 2008). |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att på ett tidigt stadium involvera Regionkommittén i utarbetandet av de rapporter som nämns i slutsatserna från mötet i Leipzig (strategirapport med en analys av hur beaktandet av städerna och den territoriella dimensionen i strukturfondsprogrammen har främjat den integrerade stadsutvecklingen och den territoriella sammanhållningen fram till den 1 april 2010; rapport om den territoriella sammanhållningen som bidrag till debatten om samverkanseffekter mellan prioriteringarna i den territoriella dagordningen och Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer fram till 2008).

| 46. | ReK stöder den debatt som för närvarande pågår i Europaparlamentet om den territoriella sammanhållningens innehållsmässiga utformning samt adekvata indikatorer. Kommittén stöder också rådets hemställan till det slovenska ordförandeskapet om att ta upp den territoriella dagordningen och Leipzigstadgan i förberedelserna för rådets vårtoppmöte 2008. |
| --- | --- |

46.

ReK stöder den debatt som för närvarande pågår i Europaparlamentet om den territoriella sammanhållningens innehållsmässiga utformning samt adekvata indikatorer. Kommittén stöder också rådets hemställan till det slovenska ordförandeskapet om att ta upp den territoriella dagordningen och Leipzigstadgan i förberedelserna för rådets vårtoppmöte 2008.

Sammanhållningspolitikens effekter

| 47. | Regionkommittén hänvisar till uppgifterna i sammanhållningsrapporten om att strukturfonderna under perioden 2000–2006 främst användes på områdena infrastruktur, produktiva investeringar och investeringar i humankapital, och att Sammanhållningsfonden till lika delar användes för miljömässiga åtgärder och transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén hänvisar till uppgifterna i sammanhållningsrapporten om att strukturfonderna under perioden 2000–2006 främst användes på områdena infrastruktur, produktiva investeringar och investeringar i humankapital, och att Sammanhållningsfonden till lika delar användes för miljömässiga åtgärder och transportinfrastruktur.

| 48. | ReK framhåller också sammanhållningsrapportens beräkningar (på basis av Herminmodellen) enligt vilka den absoluta BNP-nivån i de flesta nya medlemsstater varit upp till 2,8 % högre och det skapats runt 570 000 fler arbetstillfällen under stödperioden än vad som hade varit fallet om inga sammanhållningspolitiska åtgärder hade vidtagits. Under perioden fram till 2015, alltså inbegripet programperioden 2007–2013, förväntar man sig en BNP-effekt på upp till 9,3 % och att ca två miljoner nya arbetstillfällen skapas. Kommittén anser att dessa siffror utgör ett bra underlag för en bedömning av sammanhållningspolitikens effekter. |
| --- | --- |

48.

ReK framhåller också sammanhållningsrapportens beräkningar (på basis av Herminmodellen) enligt vilka den absoluta BNP-nivån i de flesta nya medlemsstater varit upp till 2,8 % högre och det skapats runt 570 000 fler arbetstillfällen under stödperioden än vad som hade varit fallet om inga sammanhållningspolitiska åtgärder hade vidtagits. Under perioden fram till 2015, alltså inbegripet programperioden 2007–2013, förväntar man sig en BNP-effekt på upp till 9,3 % och att ca två miljoner nya arbetstillfällen skapas. Kommittén anser att dessa siffror utgör ett bra underlag för en bedömning av sammanhållningspolitikens effekter.

| 49. | Vidare hänvisar Regionkommittén till de beräkningar som gjorts enligt EcoMod-modellen och som visar att BNP-nivån i Slovakien, Litauen, Lettland och Bulgarien kommer att stiga med 15 % under perioden fram till 2020. |
| --- | --- |

49.

Vidare hänvisar Regionkommittén till de beräkningar som gjorts enligt EcoMod-modellen och som visar att BNP-nivån i Slovakien, Litauen, Lettland och Bulgarien kommer att stiga med 15 % under perioden fram till 2020.

| 50. | ReK understryker sammanhållningsrapportens konstaterande att det i Mål 2-områden i Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Spanien, Sverige och Storbritannien under programperioden 2000–2006 skapades sammanlagt 450 000 nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

50.

ReK understryker sammanhållningsrapportens konstaterande att det i Mål 2-områden i Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Spanien, Sverige och Storbritannien under programperioden 2000–2006 skapades sammanlagt 450 000 nya arbetstillfällen.

| 51. | Regionkommittén gläder sig över sammanhållningsrapportens information om att avsevärda förbättringar har gjorts på sammanhållningspolitikens tematiska insatsområden. När det gäller transportinfrastrukturen till exempel förbättrades tätheten i Spaniens och Portugals motorvägsnät med nästan 48 respektive 200 % under perioden 1995–2004. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén gläder sig över sammanhållningsrapportens information om att avsevärda förbättringar har gjorts på sammanhållningspolitikens tematiska insatsområden. När det gäller transportinfrastrukturen till exempel förbättrades tätheten i Spaniens och Portugals motorvägsnät med nästan 48 respektive 200 % under perioden 1995–2004.

| 52. | När det gäller miljöinfrastruktur vill ReK understryka att de länder som erhållit ekonomiskt stöd från Sammanhållningsfonden kunde öka sina offentliga utgifter på miljöområdet med ca 37 % under perioden 1993–2002. |
| --- | --- |

52.

När det gäller miljöinfrastruktur vill ReK understryka att de länder som erhållit ekonomiskt stöd från Sammanhållningsfonden kunde öka sina offentliga utgifter på miljöområdet med ca 37 % under perioden 1993–2002.

| 53. | Regionkommittén delar därför kommissionens uppfattning att bidrag till utbyggnad av miljöinfrastruktur (framför allt hantering och bortskaffande av avfall) i de nya medlemsstaterna även i fortsättningen kommer att vara av särskilt stor betydelse. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén delar därför kommissionens uppfattning att bidrag till utbyggnad av miljöinfrastruktur (framför allt hantering och bortskaffande av avfall) i de nya medlemsstaterna även i fortsättningen kommer att vara av särskilt stor betydelse.

| 54. | ReK betonar att sammanhållningspolitiken spelar en mycket viktig roll för främjandet av forskning och utveckling i regionerna. Strukturfonderna har stått för mellan 5 % (i Spanien) och 18 % (i Litauen) av medlemsstaternas FoU-utgifter. |
| --- | --- |

54.

ReK betonar att sammanhållningspolitiken spelar en mycket viktig roll för främjandet av forskning och utveckling i regionerna. Strukturfonderna har stått för mellan 5 % (i Spanien) och 18 % (i Litauen) av medlemsstaternas FoU-utgifter.

| 55. | Regionkommittén anser att den information som ges i sammanhållningsrapporten om sammanhållningspolitikens specifika effekter på små och medelstora företag är otillräcklig och uppmanar därför kommissionen att gå in närmare på detta i nästa framstegsrapport. |
| --- | --- |

55.

Regionkommittén anser att den information som ges i sammanhållningsrapporten om sammanhållningspolitikens specifika effekter på små och medelstora företag är otillräcklig och uppmanar därför kommissionen att gå in närmare på detta i nästa framstegsrapport.

| 56. | ReK understryker sammanhållningspolitikens roll för utvecklingen av mänskliga resurser. Under förra programperioden användes runt 69 miljarder euro för att förbättra arbetsmarknadstillträdet för kvinnor (6 %), underlätta arbetstagarnas anpassningsförmåga (22 %), vidta åtgärder för livslångt lärande (23 %), främja lika möjligheter och social integration (18 %) samt få till stånd en aktiv arbetsmarknadspolitik (30 %). Enligt sammanhållningsrapporten kunde man därigenom öka arbetsproduktiviteten med 5 %. |
| --- | --- |

56.

ReK understryker sammanhållningspolitikens roll för utvecklingen av mänskliga resurser. Under förra programperioden användes runt 69 miljarder euro för att förbättra arbetsmarknadstillträdet för kvinnor (6 %), underlätta arbetstagarnas anpassningsförmåga (22 %), vidta åtgärder för livslångt lärande (23 %), främja lika möjligheter och social integration (18 %) samt få till stånd en aktiv arbetsmarknadspolitik (30 %). Enligt sammanhållningsrapporten kunde man därigenom öka arbetsproduktiviteten med 5 %.

| 57. | Regionkommittén ställer sig i princip positiv till de åtgärder för landsbygdsområden som vidtogs under förra programperioden inom ramen för utvecklingssektionen vid EUGFJ, för vilka det avsattes 14 miljarder euro. Kommittén vill dock samtidigt påpeka att regionalpolitikens och jordbrukspolitikens instrument för landsbygdsområden i framtiden måste stämmas av bättre mot varandra, särskilt när det gäller att uppnå Lissabonmålen. Detta är en av de största utmaningarna i den pågående programperioden eftersom instrumentet för landsbygdområden inte längre omfattas av regionalpolitiken. |
| --- | --- |

57.

Regionkommittén ställer sig i princip positiv till de åtgärder för landsbygdsområden som vidtogs under förra programperioden inom ramen för utvecklingssektionen vid EUGFJ, för vilka det avsattes 14 miljarder euro. Kommittén vill dock samtidigt påpeka att regionalpolitikens och jordbrukspolitikens instrument för landsbygdsområden i framtiden måste stämmas av bättre mot varandra, särskilt när det gäller att uppnå Lissabonmålen. Detta är en av de största utmaningarna i den pågående programperioden eftersom instrumentet för landsbygdområden inte längre omfattas av regionalpolitiken.

| 58. | ReK understryker Interregprogrammets positiva roll. Tack vare detta program kunde man under programperioden 2000–2006 anslå sammanlagt 5,8 miljarder euro till gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete. Dessa program är av avgörande betydelse för samarbete över EU:s inre gränser och för ett europeiskt erfarenhetsutbyte i syfte att aktivt stödja integrationen av Europas regioner. |
| --- | --- |

58.

ReK understryker Interregprogrammets positiva roll. Tack vare detta program kunde man under programperioden 2000–2006 anslå sammanlagt 5,8 miljarder euro till gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete. Dessa program är av avgörande betydelse för samarbete över EU:s inre gränser och för ett europeiskt erfarenhetsutbyte i syfte att aktivt stödja integrationen av Europas regioner.

| 59. | Regionkommittén ser också positivt på de åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet Urban II, genom vilket under förra programperioden 70 städer och 2,2 miljoner invånare tillhandahölls stöd för att bättre kunna hantera sina sociala och ekonomiska utmaningar. Samtidigt behövs det ytterligare insatser när det gäller att förbättra effektiviteten av sammanhållningspolitikens stadspolitiska åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning inom ramen för de operativa programmen. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén ser också positivt på de åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet Urban II, genom vilket under förra programperioden 70 städer och 2,2 miljoner invånare tillhandahölls stöd för att bättre kunna hantera sina sociala och ekonomiska utmaningar. Samtidigt behövs det ytterligare insatser när det gäller att förbättra effektiviteten av sammanhållningspolitikens stadspolitiska åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning inom ramen för de operativa programmen.

| 60. | ReK vill också understryka Equalprogrammets roll. Med hjälp av 3,27 miljarder euro som beviljats inom ramen för Equal har man under de senaste 7 åren kunnat genomföra runt 3 000 olika projekt i medlemsstaterna för att främja utbyte av erfarenheter från genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

60.

ReK vill också understryka Equalprogrammets roll. Med hjälp av 3,27 miljarder euro som beviljats inom ramen för Equal har man under de senaste 7 åren kunnat genomföra runt 3 000 olika projekt i medlemsstaterna för att främja utbyte av erfarenheter från genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin.

| 61. | Regionkommittén värdesätter också att Europeiska investeringsbanken under programperioden 2000–2006 avsatte nästan 71 % av sina medel för regionalpolitiska projekt. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén värdesätter också att Europeiska investeringsbanken under programperioden 2000–2006 avsatte nästan 71 % av sina medel för regionalpolitiska projekt.

| 62. | ReK påpekar att man först 2008, när utbetalningarna från programperioden 2000–2006 har slutförts, kommer att kunna bedöma de fullständiga effekterna av föregående programperiod, och ber därför kommissionen att lägga fokus på bedömningen av programperioden 2000–2006 i sin nästa sammanhållningsrapport. |
| --- | --- |

62.

ReK påpekar att man först 2008, när utbetalningarna från programperioden 2000–2006 har slutförts, kommer att kunna bedöma de fullständiga effekterna av föregående programperiod, och ber därför kommissionen att lägga fokus på bedömningen av programperioden 2000–2006 i sin nästa sammanhållningsrapport.

Den nationella politikens inverkan på den ekonomiska och sociala sammanhållningen

| 63. | Regionkommittén konstaterar att medlemsstaternas ansträngningar på området ekonomisk och social sammanhållning görs inom ramen för en allmän budgetkonsolidering och nationella reformansträngningar för att uppnå målen i den reviderade Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

63.

Regionkommittén konstaterar att medlemsstaternas ansträngningar på området ekonomisk och social sammanhållning görs inom ramen för en allmän budgetkonsolidering och nationella reformansträngningar för att uppnå målen i den reviderade Lissabonstrategin.

| 64. | Mot bakgrund av detta noterar ReK att de offentliga investeringarna i många länder, med undantag av sammanhållningsländerna, minskade från 2,9 till 2,4 % av BNP mellan 1993 och 2005. I de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 har de offentliga investeringsutgifterna däremot stigit kraftigt och ligger för närvarande ca 50 % högre än motsvarande utgifter i de övriga medlemsstaterna. |
| --- | --- |

64.

Mot bakgrund av detta noterar ReK att de offentliga investeringarna i många länder, med undantag av sammanhållningsländerna, minskade från 2,9 till 2,4 % av BNP mellan 1993 och 2005. I de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 har de offentliga investeringsutgifterna däremot stigit kraftigt och ligger för närvarande ca 50 % högre än motsvarande utgifter i de övriga medlemsstaterna.

| 65. | Regionkommittén konstaterar att de nya medlemsstaterna ökade sina utgifter samtidigt som de vidtog konsolideringsåtgärder. |
| --- | --- |

65.

Regionkommittén konstaterar att de nya medlemsstaterna ökade sina utgifter samtidigt som de vidtog konsolideringsåtgärder.

| 66. | ReK vill understryka den allmänna trenden att de medel för åtgärder på området ekonomisk och social sammanhållning som avsätts till näringslivsanknutna investeringar bara har minskat en aning eller till och med ökat, trots den svåra situation som de nationella budgetarna har ställts inför till följd av omfördelningar. |
| --- | --- |

66.

ReK vill understryka den allmänna trenden att de medel för åtgärder på området ekonomisk och social sammanhållning som avsätts till näringslivsanknutna investeringar bara har minskat en aning eller till och med ökat, trots den svåra situation som de nationella budgetarna har ställts inför till följd av omfördelningar.

| 67. | Med avseende på analysen av de offentliga budgetarna beklagar kommittén att den särskilda situation som vissa länder har konfronterats med, till exempel nödvändigheten av att konsolidera de offentliga finanserna i Tyskland efter landets återförening, inte har beaktats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

67.

Med avseende på analysen av de offentliga budgetarna beklagar kommittén att den särskilda situation som vissa länder har konfronterats med, till exempel nödvändigheten av att konsolidera de offentliga finanserna i Tyskland efter landets återförening, inte har beaktats i tillräcklig utsträckning.

| 68. | ReK välkomnar den allmänt utbredda trenden att många medlemsstater i allt högre grad betraktar lokala och regionala myndigheter som potentiella aktörer för offentliga investeringar. Enligt sammanhållningsrapporten har detta varit fallet i framför allt Danmark, Spanien, Italien, Portugal, Storbritannien och Finland, där den del av de offentliga investeringarna som lokala och regionala myndigheter står för ökade med upp till 10 % under perioden 1995–2004. |
| --- | --- |

68.

ReK välkomnar den allmänt utbredda trenden att många medlemsstater i allt högre grad betraktar lokala och regionala myndigheter som potentiella aktörer för offentliga investeringar. Enligt sammanhållningsrapporten har detta varit fallet i framför allt Danmark, Spanien, Italien, Portugal, Storbritannien och Finland, där den del av de offentliga investeringarna som lokala och regionala myndigheter står för ökade med upp till 10 % under perioden 1995–2004.

| 69. | Regionkommittén noterar att den del av de offentliga investeringsutgifterna som lokala och regionala myndigheter står för i de nya medlemsstaterna (förutom i Polen, Tjeckien och Lettland) utgör långt ifrån 50 % av de totala offentliga investeringsutgifterna. |
| --- | --- |

69.

Regionkommittén noterar att den del av de offentliga investeringsutgifterna som lokala och regionala myndigheter står för i de nya medlemsstaterna (förutom i Polen, Tjeckien och Lettland) utgör långt ifrån 50 % av de totala offentliga investeringsutgifterna.

| 70. | ReK understryker sammanhållningsrapportens konstaterande att det finns ett samband mellan investeringsprojekts absorptionsgrad och kvalitet å ena sidan och decentraliseringsgraden å andra sidan, i den mån det finns effektiva förvaltningar på decentraliserad nivå. |
| --- | --- |

70.

ReK understryker sammanhållningsrapportens konstaterande att det finns ett samband mellan investeringsprojekts absorptionsgrad och kvalitet å ena sidan och decentraliseringsgraden å andra sidan, i den mån det finns effektiva förvaltningar på decentraliserad nivå.

| 71. | Regionkommittén noterar med tillfredsställelse sammanhållningsrapportens konstaterande om kopplingen mellan de stora bidragsutbetalningarna från strukturfonderna och utvecklingen av ekonomisk stabilitet i de nya medlemsstaterna. De nya medlemsstaterna har sedan kunnat uppnå en hög tillväxt genom att konsolidera sina offentliga finanser. Av detta framgår det mycket tydligt att den europeiska policymixen, dvs. finanspolitisk stabilitet (i fråga om euron) i kombination med åtgärder genom strukturfonderna (med avseende på tillväxt och sammanhållning), har fått gynnsamma effekter. Tack vare denna kombination har det också varit möjligt att under de senaste åren hålla växelkurserna relativt stabila i förhållande till euron. |
| --- | --- |

71.

Regionkommittén noterar med tillfredsställelse sammanhållningsrapportens konstaterande om kopplingen mellan de stora bidragsutbetalningarna från strukturfonderna och utvecklingen av ekonomisk stabilitet i de nya medlemsstaterna. De nya medlemsstaterna har sedan kunnat uppnå en hög tillväxt genom att konsolidera sina offentliga finanser. Av detta framgår det mycket tydligt att den europeiska policymixen, dvs. finanspolitisk stabilitet (i fråga om euron) i kombination med åtgärder genom strukturfonderna (med avseende på tillväxt och sammanhållning), har fått gynnsamma effekter. Tack vare denna kombination har det också varit möjligt att under de senaste åren hålla växelkurserna relativt stabila i förhållande till euron.

Gemenskapspolitikens inverkan på den ekonomiska och sociala sammanhållningen

| 72. | När det gäller den europeiska forsknings- och innovationspolitiken vill ReK understryka att gemenskapens program i första hand syftar till att främja EU:s konkurrenskraft på global nivå. Beviljande av medel för detta ändamål sker inom ramen för ansökningsomgångar på europeisk nivå. |
| --- | --- |

72.

När det gäller den europeiska forsknings- och innovationspolitiken vill ReK understryka att gemenskapens program i första hand syftar till att främja EU:s konkurrenskraft på global nivå. Beviljande av medel för detta ändamål sker inom ramen för ansökningsomgångar på europeisk nivå.

| 73. | Regionkommittén noterar att bara 18 % av de institut som deltagit i det sjätte ramprogrammet för forskning är från regioner som släpar efter i utveckling. Kommittén stöder kommissionens uppfattning att EU:s forskningsstöd och sammanhållningspolitik, med målsättningen att förbättra Europas forskning och utveckling, också eftersträvar kompletterande mål. Kommittén välkomnar samtidigt att man inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning stärker det europeiska forskningsstödets regionala dimension genom initiativ som KnowReg 2. |
| --- | --- |

73.

Regionkommittén noterar att bara 18 % av de institut som deltagit i det sjätte ramprogrammet för forskning är från regioner som släpar efter i utveckling. Kommittén stöder kommissionens uppfattning att EU:s forskningsstöd och sammanhållningspolitik, med målsättningen att förbättra Europas forskning och utveckling, också eftersträvar kompletterande mål. Kommittén välkomnar samtidigt att man inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning stärker det europeiska forskningsstödets regionala dimension genom initiativ som KnowReg 2.

| 74. | Rek vill understryka att programmet för konkurrenskraft och innovation på ett meningsfullt sätt kan komplettera sammanhållningspolitiska åtgärder, till exempel när det gäller att främja små och medelstora företag eller förnybara energikällor. |
| --- | --- |

74.

Rek vill understryka att programmet för konkurrenskraft och innovation på ett meningsfullt sätt kan komplettera sammanhållningspolitiska åtgärder, till exempel när det gäller att främja små och medelstora företag eller förnybara energikällor.

| 75. | Med avseende på den europeiska konkurrenspolitiken vill Regionkommittén understryka att det statliga stöd för eftersläpande regioner som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget sänktes från 19 miljarder euro 1993 till 11 miljarder euro 2005. |
| --- | --- |

75.

Med avseende på den europeiska konkurrenspolitiken vill Regionkommittén understryka att det statliga stöd för eftersläpande regioner som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget sänktes från 19 miljarder euro 1993 till 11 miljarder euro 2005.

| 76. | ReK påpekar att samtidigt som det stöd som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget reducerades, inriktades det statliga stödet i sammanhållningsländerna i allt högre grad på Lissabon- och Göteborgsmålen (miljö, regionalstöd, små och medelstora företag, sysselsättning, utbildning och forskning). Över hälften av medlemsstaterna har valt att koncentrera sina stöd till dessa horisontella mål. |
| --- | --- |

76.

ReK påpekar att samtidigt som det stöd som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget reducerades, inriktades det statliga stödet i sammanhållningsländerna i allt högre grad på Lissabon- och Göteborgsmålen (miljö, regionalstöd, små och medelstora företag, sysselsättning, utbildning och forskning). Över hälften av medlemsstaterna har valt att koncentrera sina stöd till dessa horisontella mål.

| 77. | Regionkommittén noterar att det under den nya programperioden bara är 34 % av EU:s befolkning som lever i sådana eftersatta regioner som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget, trots utvidgningen av unionen. |
| --- | --- |

77.

Regionkommittén noterar att det under den nya programperioden bara är 34 % av EU:s befolkning som lever i sådana eftersatta regioner som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget, trots utvidgningen av unionen.

| 78. | ReK noterar sammanhållningsrapportens konstaterande att den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsorganisation framför allt gynnar starka regioner med större produktionsenheter, och understryker därför att det är nödvändigt att instrumenten för utveckling av landsbygdområden under den pågående programperioden framför allt används i konvergensregioner. Kommittén välkomnar möjligheten att genom modulering höja medlen för landsbygdutveckling ytterligare under den nuvarande programperioden. |
| --- | --- |

78.

ReK noterar sammanhållningsrapportens konstaterande att den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsorganisation framför allt gynnar starka regioner med större produktionsenheter, och understryker därför att det är nödvändigt att instrumenten för utveckling av landsbygdområden under den pågående programperioden framför allt används i konvergensregioner. Kommittén välkomnar möjligheten att genom modulering höja medlen för landsbygdutveckling ytterligare under den nuvarande programperioden.

| 79. | Regionkommittén vill framhålla att de länder som har en hög sysselsättningsnivå inom jordbruket kommer att ställas inför stora utmaningar under de närmaste åren eftersom de måste övergå till ett konkurrenskraftigt jordbruk och samtidigt diversifiera sin näringsverksamhet på landsbygden. |
| --- | --- |

79.

Regionkommittén vill framhålla att de länder som har en hög sysselsättningsnivå inom jordbruket kommer att ställas inför stora utmaningar under de närmaste åren eftersom de måste övergå till ett konkurrenskraftigt jordbruk och samtidigt diversifiera sin näringsverksamhet på landsbygden.

| 80. | När det gäller EU:s budget vill ReK framhålla kommissionens konstaterande att sammanhållningspolitiken har spelat en central roll för uppbyggnaden av Europeiska unionen och för alla EU-medborgares lika tillgång till unionens inre marknad. |
| --- | --- |

80.

När det gäller EU:s budget vill ReK framhålla kommissionens konstaterande att sammanhållningspolitiken har spelat en central roll för uppbyggnaden av Europeiska unionen och för alla EU-medborgares lika tillgång till unionens inre marknad.

| 81. | I fråga om EU:s budgetpolitik noterar Regionkommittén att sammanhållningspolitiken för närvarande utgör ungefär en tredjedel av EU:s utgifter och kommer att uppgå till omkring 54,2 miljarder euro 2013. Kommittén påpekar att sammanhållningspolitikens relativa andel av unionens BNP kommer att minska till ungefär 0,35 % 2013, jämfört med knappt 0,4 % 2004. |
| --- | --- |

81.

I fråga om EU:s budgetpolitik noterar Regionkommittén att sammanhållningspolitiken för närvarande utgör ungefär en tredjedel av EU:s utgifter och kommer att uppgå till omkring 54,2 miljarder euro 2013. Kommittén påpekar att sammanhållningspolitikens relativa andel av unionens BNP kommer att minska till ungefär 0,35 % 2013, jämfört med knappt 0,4 % 2004.

| 82. | ReK understryker att omkring 85 % av sammanhållningsmedlen under den pågående programperioden ska gå till eftersatta regioner, jämfört med 56 % 1989. Denna ökning är en direkt följd av EU:s utvidgning. De nya medlemsstaterna kommer förmodligen att beviljas 52 % av de totala sammanhållningsmedlen, trots att dessa länder bara utgör 21 % av EU:s befolkning. |
| --- | --- |

82.

ReK understryker att omkring 85 % av sammanhållningsmedlen under den pågående programperioden ska gå till eftersatta regioner, jämfört med 56 % 1989. Denna ökning är en direkt följd av EU:s utvidgning. De nya medlemsstaterna kommer förmodligen att beviljas 52 % av de totala sammanhållningsmedlen, trots att dessa länder bara utgör 21 % av EU:s befolkning.

| 83. | Regionkommittén beklagar att sammanhållningsrapporten inte innehåller någon omfattande strategi för att stärka växelverkan mellan sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden. Kommittén uppmanar därför kommissionen, med avseende på den planerade reformen av EU:s finansieringssystem, att ta igen detta i någon av sina kommande framstegsrapporter. |
| --- | --- |

83.

Regionkommittén beklagar att sammanhållningsrapporten inte innehåller någon omfattande strategi för att stärka växelverkan mellan sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden. Kommittén uppmanar därför kommissionen, med avseende på den planerade reformen av EU:s finansieringssystem, att ta igen detta i någon av sina kommande framstegsrapporter.

| 84. | ReK understryker behovet av en dialog mellan alla berörda aktörer i syfte att undersöka och beakta de möjliga effekterna av den europeiska lagstiftningen för en hållbar stads- och regionalutveckling samt av bättre samordning av EU:s politik och initiativ som rör de lokala och regionala myndigheterna inom ramen för befintliga förfaranden (t.ex. konsekvensanalyser), och uppmanar kommissionen att involvera kommittén i denna process i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

84.

ReK understryker behovet av en dialog mellan alla berörda aktörer i syfte att undersöka och beakta de möjliga effekterna av den europeiska lagstiftningen för en hållbar stads- och regionalutveckling samt av bättre samordning av EU:s politik och initiativ som rör de lokala och regionala myndigheterna inom ramen för befintliga förfaranden (t.ex. konsekvensanalyser), och uppmanar kommissionen att involvera kommittén i denna process i ett tidigt skede.

Reformen av sammanhållningspolitiken 2007–2013

| 85. | ReK noterar att den reform av sammanhållningspolitiken som ska genomföras under perioden 2007–2013 syftar till att bevara beprövade principer för programplanering, partnerskap, samfinansiering och utvärdering, och att vidta förändringar för att få till stånd ett mer strategiskt synsätt, ökad decentralisering, bättre effekter och mindre byråkrati. |
| --- | --- |

85.

ReK noterar att den reform av sammanhållningspolitiken som ska genomföras under perioden 2007–2013 syftar till att bevara beprövade principer för programplanering, partnerskap, samfinansiering och utvärdering, och att vidta förändringar för att få till stånd ett mer strategiskt synsätt, ökad decentralisering, bättre effekter och mindre byråkrati.

| 86. | Regionkommittén understryker sammanhållningspolitikens nära koppling till Lissabonstrategin som inom programplaneringsprocessen har lett till att programmen i större utsträckning har inriktats på tillväxt och sysselsättning. Detta är emellertid bara genomförbart om det i medlemsstaterna finns ett väl fungerande utbyte mellan de myndigheter som är ansvariga för sammanhållnings- och strukturpolitiken och de organ som är ansvariga för utarbetandet av de nationella reformplanerna. |
| --- | --- |

86.

Regionkommittén understryker sammanhållningspolitikens nära koppling till Lissabonstrategin som inom programplaneringsprocessen har lett till att programmen i större utsträckning har inriktats på tillväxt och sysselsättning. Detta är emellertid bara genomförbart om det i medlemsstaterna finns ett väl fungerande utbyte mellan de myndigheter som är ansvariga för sammanhållnings- och strukturpolitiken och de organ som är ansvariga för utarbetandet av de nationella reformplanerna.

| 87. | När det gäller användningen av strukturfondsmedel för att uppnå Lissabonmålen (”öronmärkning”) understryker kommittén att ungefär 64 % av konvergensmedlen och över 80 % av de medel som syftar till att förbättra konkurrenskraften ska användas för dessa områden, och på så sätt bidra till att uppnå de gemensamma mål som satts upp. Detta betyder att investeringar till ett belopp av 210 miljarder euro kommer att göras på områdena tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

87.

När det gäller användningen av strukturfondsmedel för att uppnå Lissabonmålen (”öronmärkning”) understryker kommittén att ungefär 64 % av konvergensmedlen och över 80 % av de medel som syftar till att förbättra konkurrenskraften ska användas för dessa områden, och på så sätt bidra till att uppnå de gemensamma mål som satts upp. Detta betyder att investeringar till ett belopp av 210 miljarder euro kommer att göras på områdena tillväxt och sysselsättning.

| 88. | Med avseende på sammanhållningspolitikens inriktning på Lissabonmålen vill kommittén påpeka att ökningen av den ekonomiska och sociala sammanhållningen är ett självständigt mål för Europeiska unionen. Därför få man inte ge intryck av att sammanhållningspolitiken uteslutande används för att genomföra Lissabonmålen. |
| --- | --- |

88.

Med avseende på sammanhållningspolitikens inriktning på Lissabonmålen vill kommittén påpeka att ökningen av den ekonomiska och sociala sammanhållningen är ett självständigt mål för Europeiska unionen. Därför få man inte ge intryck av att sammanhållningspolitiken uteslutande används för att genomföra Lissabonmålen.

| 89. | ReK välkomnar Europeiska kommissionens försök att skapa mer insyn och större rättslig klarhet genom att införa en enhetlig tillämpningsförordning som ersätter de tio förordningar som gällde för programperioden 2000–2006. Detta gäller också integreringen av Sammanhållningsfonden i den allmänna uppsättningen av förvaltningsbestämmelser. |
| --- | --- |

89.

ReK välkomnar Europeiska kommissionens försök att skapa mer insyn och större rättslig klarhet genom att införa en enhetlig tillämpningsförordning som ersätter de tio förordningar som gällde för programperioden 2000–2006. Detta gäller också integreringen av Sammanhållningsfonden i den allmänna uppsättningen av förvaltningsbestämmelser.

| 90. | Regionkommittén vill klargöra att en omfattande bedömning av reformens effekter på strukturfondernas programplanering och genomförande inte kommer att kunna göras förrän de operationella programmen godkänts och inletts. Kommittén uppmanar kommissionen att göra en sådan bedömning i en av sina kommande framstegsrapporter. |
| --- | --- |

90.

Regionkommittén vill klargöra att en omfattande bedömning av reformens effekter på strukturfondernas programplanering och genomförande inte kommer att kunna göras förrän de operationella programmen godkänts och inletts. Kommittén uppmanar kommissionen att göra en sådan bedömning i en av sina kommande framstegsrapporter.

| 91. | Med tanke på de europeiska städernas centrala betydelse för möjligheterna att uppnå målen i Lissabon- och Göteborgsstrategierna samt för den sociala integrationen (bl.a. när det gäller invandrare) anser kommittén att stadsdimensionen bör behandlas i ett eget kapitel i den femte sammanhållningsrapporten. |
| --- | --- |

91.

Med tanke på de europeiska städernas centrala betydelse för möjligheterna att uppnå målen i Lissabon- och Göteborgsstrategierna samt för den sociala integrationen (bl.a. när det gäller invandrare) anser kommittén att stadsdimensionen bör behandlas i ett eget kapitel i den femte sammanhållningsrapporten.

Nya utmaningar

| 92. | ReK anser att den fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning utgör upptakten till debatten om sammanhållningspolitikens framtida utformning (för perioden efter 2013), och menar att det krävs en omfattande analys av sammanhållningens framtida utmaningar. Kommittén anser att meddelandet om den fjärde sammanhållningsrapporten utgör ett första steg i denna riktning. Samtidigt vill ReK understryka att de utmaningar som nämns i rapporten även berörs av annan EU-politik än sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

92.

ReK anser att den fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning utgör upptakten till debatten om sammanhållningspolitikens framtida utformning (för perioden efter 2013), och menar att det krävs en omfattande analys av sammanhållningens framtida utmaningar. Kommittén anser att meddelandet om den fjärde sammanhållningsrapporten utgör ett första steg i denna riktning. Samtidigt vill ReK understryka att de utmaningar som nämns i rapporten även berörs av annan EU-politik än sammanhållningspolitiken.

| 93. | Regionkommittén understryker den omstrukturering och modernisering som är nödvändig i medlemsstaterna, framför allt på lokal och regional nivå, till följd av globaliseringen och utvidgningen, och hänvisar till sammanhållningsrapportens utsaga att globaliseringens följder kommer att skilja sig åt mellan olika sektorer och regioner. Kommittén är medveten om att detta anpassningsbehov inte bara kommer att yttra sig i regioner som släpar efter i utveckling, utan också i andra regioner inom EU. Under dessa processer bör man även ta hänsyn till regionernas kulturarv. |
| --- | --- |

93.

Regionkommittén understryker den omstrukturering och modernisering som är nödvändig i medlemsstaterna, framför allt på lokal och regional nivå, till följd av globaliseringen och utvidgningen, och hänvisar till sammanhållningsrapportens utsaga att globaliseringens följder kommer att skilja sig åt mellan olika sektorer och regioner. Kommittén är medveten om att detta anpassningsbehov inte bara kommer att yttra sig i regioner som släpar efter i utveckling, utan också i andra regioner inom EU. Under dessa processer bör man även ta hänsyn till regionernas kulturarv.

| 94. | I detta sammanhang vill ReK emellertid också påpeka att en av sammanhållningspolitikens centrala utmaningar består i att, genom att främja teknisk utveckling samt grund- och vidareutbildning, säkerställa att man så snabbt som möjligt kan anpassa sig till den ekonomiska omvandlingen och därmed utnyttja de möjligheter som globaliseringen faktiskt också innebär. |
| --- | --- |

94.

I detta sammanhang vill ReK emellertid också påpeka att en av sammanhållningspolitikens centrala utmaningar består i att, genom att främja teknisk utveckling samt grund- och vidareutbildning, säkerställa att man så snabbt som möjligt kan anpassa sig till den ekonomiska omvandlingen och därmed utnyttja de möjligheter som globaliseringen faktiskt också innebär.

| 95. | Regionkommittén konstaterar att även klimatförändringen kommer att yttra sig olika i olika regioner i Europa. Vissa delar av Europa kommer till exempel att behöva genomföra omstruktureringar och anpassningar för att utveckla ett högvattenskydd och anpassa jordbruket efter nya klimatförhållanden. Samtidigt skapar emellertid utvecklingen av förnybara energikällor nya möjligheter till tillväxt och sysselsättning, och öppnar dörrar till nya världsomfattande marknader. |
| --- | --- |

95.

Regionkommittén konstaterar att även klimatförändringen kommer att yttra sig olika i olika regioner i Europa. Vissa delar av Europa kommer till exempel att behöva genomföra omstruktureringar och anpassningar för att utveckla ett högvattenskydd och anpassa jordbruket efter nya klimatförhållanden. Samtidigt skapar emellertid utvecklingen av förnybara energikällor nya möjligheter till tillväxt och sysselsättning, och öppnar dörrar till nya världsomfattande marknader.

| 96. | ReK delar kommissionens åsikt att stigande energipriser framför allt kommer att drabba regioner med låg energieffektivitet och sektorer med hög energiförbrukning. För perifera regioner och regioner i de yttersta randområdena samt öar, bergsområden och isolerade områden i EU innebär denna utveckling också en utmaning eftersom de – trots höga transportkostnader – måste försöka behålla sin tillväxtpotential. |
| --- | --- |

96.

ReK delar kommissionens åsikt att stigande energipriser framför allt kommer att drabba regioner med låg energieffektivitet och sektorer med hög energiförbrukning. För perifera regioner och regioner i de yttersta randområdena samt öar, bergsområden och isolerade områden i EU innebär denna utveckling också en utmaning eftersom de – trots höga transportkostnader – måste försöka behålla sin tillväxtpotential.

| 97. | Regionkommittén understryker kommissionens konstaterande att de demografiska förändringarna successivt kan komma att utvecklas till ett centralt tillväxt- och utvecklingshinder för många regioner i EU. |
| --- | --- |

97.

Regionkommittén understryker kommissionens konstaterande att de demografiska förändringarna successivt kan komma att utvecklas till ett centralt tillväxt- och utvecklingshinder för många regioner i EU.

| 98. | ReK anser i detta sammanhang att regionernas initiativ för att förbättra den allmänna utbildningsnivån och minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är en viktig förutsättning för att kunna mildra följderna av befolkningens åldrande genom högre produktivitet och ökat mervärde. |
| --- | --- |

98.

ReK anser i detta sammanhang att regionernas initiativ för att förbättra den allmänna utbildningsnivån och minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är en viktig förutsättning för att kunna mildra följderna av befolkningens åldrande genom högre produktivitet och ökat mervärde.

Sammanhållningspolitikens framtid

| 99. | Regionkommittén understryker att de närmaste årens debatt om den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken kommer att pågå samtidigt som diskussionen om reformen av EU:s budget. Mot bakgrund av detta bör man under nästa år utveckla olika lösningsförslag samt se över EU:s nuvarande politikområden. Europeiska kommissionen kommer att bidra ytterligare till debatten genom sin femte framstegsrapport om ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

99.

Regionkommittén understryker att de närmaste årens debatt om den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken kommer att pågå samtidigt som diskussionen om reformen av EU:s budget. Mot bakgrund av detta bör man under nästa år utveckla olika lösningsförslag samt se över EU:s nuvarande politikområden. Europeiska kommissionen kommer att bidra ytterligare till debatten genom sin femte framstegsrapport om ekonomisk och social sammanhållning.

| 100. | ReK anser att de frågeställningar som Europeiska kommissionen har tagit upp i sitt meddelande om sammanhållningsrapporten utgör ett första bidrag till den framtida debatten på detta område, och vill som svar på dessa frågor bidra med följande inledande förslag: |
| --- | --- |

100.

ReK anser att de frågeställningar som Europeiska kommissionen har tagit upp i sitt meddelande om sammanhållningsrapporten utgör ett första bidrag till den framtida debatten på detta område, och vill som svar på dessa frågor bidra med följande inledande förslag:

I vilken utsträckning är sammanhållningspolitiken anpassad till de utmaningar som de europeiska regionerna kommer att ställas inför under de närmaste åren?

| 101. | Regionkommittén vill påpeka att de europeiska regionerna kommer att kunna hantera de utmaningar som de står inför endast om det råder balans mellan EU:s strategiska riktlinjer och den flexibilitet för anslagsbeviljande som är nödvändig på regional nivå. |
| --- | --- |

101.

Regionkommittén vill påpeka att de europeiska regionerna kommer att kunna hantera de utmaningar som de står inför endast om det råder balans mellan EU:s strategiska riktlinjer och den flexibilitet för anslagsbeviljande som är nödvändig på regional nivå.

| 102. | ReK ser ett behov av att det utvecklas särskilda framtidsstrategier på regional nivå för att man i ett tidigt skede ska kunna identifiera framtida utmaningar och skaffa sig en överblick över situationen i de enskilda regionerna i Europa genom att göra en regional jämförelse på EU-nivå. Det är även viktigt att överväga om och i vilken utsträckning det krävs nya indikatorer för att utvärdera sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

102.

ReK ser ett behov av att det utvecklas särskilda framtidsstrategier på regional nivå för att man i ett tidigt skede ska kunna identifiera framtida utmaningar och skaffa sig en överblick över situationen i de enskilda regionerna i Europa genom att göra en regional jämförelse på EU-nivå. Det är även viktigt att överväga om och i vilken utsträckning det krävs nya indikatorer för att utvärdera sammanhållningspolitiken.

| 103. | ReK betonar att utbytet av idéer och samarbetet vad gäller nya strategier och modeller för den regionala politiken måste bli effektivare mellan forskare, nationella forskningsinstitut och förbund för regionala studier. Syftet med detta är att finna effektiva sätt att sprida idéer och i praktiken tillämpa dem vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av olika politikområden. Kommittén föreslår att Europeiska kommissionen tillhandahåller en lämplig mekanism som stöder samarbete, skapande av nätverk och spridning av information inom detta område. |
| --- | --- |

103.

ReK betonar att utbytet av idéer och samarbetet vad gäller nya strategier och modeller för den regionala politiken måste bli effektivare mellan forskare, nationella forskningsinstitut och förbund för regionala studier. Syftet med detta är att finna effektiva sätt att sprida idéer och i praktiken tillämpa dem vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av olika politikområden. Kommittén föreslår att Europeiska kommissionen tillhandahåller en lämplig mekanism som stöder samarbete, skapande av nätverk och spridning av information inom detta område.

Hur kan regionalpolitiken möta globaliseringen?

| 104. | Regionkommittén ser globaliseringen som en fortskridande strukturell förändringsprocess som innebär både möjligheter och risker för Europas regioner och kommuner. |
| --- | --- |

104.

Regionkommittén ser globaliseringen som en fortskridande strukturell förändringsprocess som innebär både möjligheter och risker för Europas regioner och kommuner.

| 105. | Regionalpolitiken gör det möjligt att hantera vissa av de ekonomiska och sociala följderna av globaliseringen på ett lämpligt sätt genom sektorsövergripande och närhetsbaserade lösningar. |
| --- | --- |

105.

Regionalpolitiken gör det möjligt att hantera vissa av de ekonomiska och sociala följderna av globaliseringen på ett lämpligt sätt genom sektorsövergripande och närhetsbaserade lösningar.

| 106. | ReK välkomnar att man i sammanhållningsrapporten, för första gången, har fördjupat sig i andra länders (framför allt USA, Ryssland och Kina) regionalpolitik och ser detta som ett viktigt bidrag för att också kunna genomföra en jämförelse på global nivå och utbyta information om regionala utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

106.

ReK välkomnar att man i sammanhållningsrapporten, för första gången, har fördjupat sig i andra länders (framför allt USA, Ryssland och Kina) regionalpolitik och ser detta som ett viktigt bidrag för att också kunna genomföra en jämförelse på global nivå och utbyta information om regionala utvecklingsstrategier.

| 107. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att i högre grad belysa de effekter som globaliseringen kommer att få inom olika regioner och branscher i framtiden, i syfte att förse lokala och regionala myndigheter med viktig information om globaliseringstrender och -utmaningar på regional nivå. |
| --- | --- |

107.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att i högre grad belysa de effekter som globaliseringen kommer att få inom olika regioner och branscher i framtiden, i syfte att förse lokala och regionala myndigheter med viktig information om globaliseringstrender och -utmaningar på regional nivå.

| 108. | ReK menar att en framåtblickande regionalpolitik som är baserad på att stärka utbudsfaktorerna är ett medel för att även i fortsättningen kunna hålla en hög utvecklingsnivå inom den världsomfattande konkurrensen om marknader och företag. |
| --- | --- |

108.

ReK menar att en framåtblickande regionalpolitik som är baserad på att stärka utbudsfaktorerna är ett medel för att även i fortsättningen kunna hålla en hög utvecklingsnivå inom den världsomfattande konkurrensen om marknader och företag.

| 109. | Regionkommittén understryker nödvändigheten av att acceptera att globaliseringen är en oåterkallelig process och av att utarbeta regionalt anpassade utvecklingsstrategier som är baserade på innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

109.

Regionkommittén understryker nödvändigheten av att acceptera att globaliseringen är en oåterkallelig process och av att utarbeta regionalt anpassade utvecklingsstrategier som är baserade på innovation och konkurrenskraft.

Vilken roll kan sammanhållningspolitiken spela när det gäller klimatförändringen?

| 110. | ReK anser att klimatförändringen är en av de största globala utmaningarna, och en utmaning som man bara kan möta genom en integrerad och internationellt samordnad plan som innehåller ett stort antal åtgärdspaket. |
| --- | --- |

110.

ReK anser att klimatförändringen är en av de största globala utmaningarna, och en utmaning som man bara kan möta genom en integrerad och internationellt samordnad plan som innehåller ett stort antal åtgärdspaket.

| 111. | Regionkommittén anser att sammanhållningspolitikens roll på detta område framför allt består i att uppmuntra till att reducera koldioxidutsläppen samt att öka energieffektiviteten och användningen av förnybara energikällor, särskilt i eftersatta regioner. Dessa regioner kan i hög grad dra nytta av de nya marknader och företag som skapats på detta område. |
| --- | --- |

111.

Regionkommittén anser att sammanhållningspolitikens roll på detta område framför allt består i att uppmuntra till att reducera koldioxidutsläppen samt att öka energieffektiviteten och användningen av förnybara energikällor, särskilt i eftersatta regioner. Dessa regioner kan i hög grad dra nytta av de nya marknader och företag som skapats på detta område.

| 112. | ReK vill emellertid också understryka sammanhållningspolitikens gränser. Med sammanhållningspolitiken kan man till exempel inte kompensera konsekvenserna av en inadekvat tilldelningspolitik eller eventuella konkurrenssnedvridningar inom handeln med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

112.

ReK vill emellertid också understryka sammanhållningspolitikens gränser. Med sammanhållningspolitiken kan man till exempel inte kompensera konsekvenserna av en inadekvat tilldelningspolitik eller eventuella konkurrenssnedvridningar inom handeln med utsläppsrätter.

Hur kan man vidareutveckla sammanhållningspolitikens åtgärder för att öka tillväxten och sysselsättningen?

| 113. | Regionkommittén anser att sammanhållningspolitiken även i fortsättningen måste styras av solidaritetsprincipen och fokusera på tillväxt och sysselsättning. För att förbättra effektiviteten inom sammanhållningspolitiken har Regionkommittén inrättat en plattform för övervakning av Lissabonstrategin som möjliggör partnerskapssamverkan och utbyte av bästa praxis på området mellan lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

113.

Regionkommittén anser att sammanhållningspolitiken även i fortsättningen måste styras av solidaritetsprincipen och fokusera på tillväxt och sysselsättning. För att förbättra effektiviteten inom sammanhållningspolitiken har Regionkommittén inrättat en plattform för övervakning av Lissabonstrategin som möjliggör partnerskapssamverkan och utbyte av bästa praxis på området mellan lokala och regionala myndigheter.

| 114. | ReK anser därför att det är nödvändigt att klargöra vilken roll framtida finansieringsinstrument ska spela för att uppnå dessa mål, till exempel med avseende på bidrag utan återbetalningsplikt kontra roterande fonder. |
| --- | --- |

114.

ReK anser därför att det är nödvändigt att klargöra vilken roll framtida finansieringsinstrument ska spela för att uppnå dessa mål, till exempel med avseende på bidrag utan återbetalningsplikt kontra roterande fonder.

| 115. | Regionkommittén betonar att man i den framtida sammanhållningspolitiken måste ta hänsyn till att tillväxt och sysselsättning kan uppnås både genom att konsolidera Europas befintliga starka sidor och genom att hjälpa de svagaste och mest problemdrabbade regionerna att komma i fatt utvecklingsmässigt. I analysen av de problem som hänger samman därmed finner man ett svar på frågan i vilken grad sammanhållningspolitiska instrument måste inriktas på EU:s olika målområden. |
| --- | --- |

115.

Regionkommittén betonar att man i den framtida sammanhållningspolitiken måste ta hänsyn till att tillväxt och sysselsättning kan uppnås både genom att konsolidera Europas befintliga starka sidor och genom att hjälpa de svagaste och mest problemdrabbade regionerna att komma i fatt utvecklingsmässigt. I analysen av de problem som hänger samman därmed finner man ett svar på frågan i vilken grad sammanhållningspolitiska instrument måste inriktas på EU:s olika målområden.

| 116. | ReK uppmanar kommissionen att inte bara behandla frågorna om tillväxt och sysselsättning i relation till sammanhållningspolitiken, utan också undersöka hur EU:s övriga politikområden kan användas för att uppnå detta övergripande mål. |
| --- | --- |

116.

ReK uppmanar kommissionen att inte bara behandla frågorna om tillväxt och sysselsättning i relation till sammanhållningspolitiken, utan också undersöka hur EU:s övriga politikområden kan användas för att uppnå detta övergripande mål.

| 117. | Regionkommittén hänvisar i detta sammanhang till den reform av strategin för inre marknaden som kommer att äga rum samtidigt som debatten om den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken pågår. |
| --- | --- |

117.

Regionkommittén hänvisar i detta sammanhang till den reform av strategin för inre marknaden som kommer att äga rum samtidigt som debatten om den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken pågår.

Vilken roll bör de lokala och regionala myndigheterna spela i den framtida sammanhållningspolitiken för att man ska kunna möta dessa utmaningar?

| 118. | ReK delar kommissionens uppfattning att en effektiv involvering av lokala och regionala aktörer har lett till en bättre förvaltning och effektivare strukturstöd. |
| --- | --- |

118.

ReK delar kommissionens uppfattning att en effektiv involvering av lokala och regionala aktörer har lett till en bättre förvaltning och effektivare strukturstöd.

| 119. | Regionkommittén anser därför att man i den framtida planeringen och genomförandet av sammanhållningspolitiken bör involvera lokala och regionala myndigheter i ännu högre grad. |
| --- | --- |

119.

Regionkommittén anser därför att man i den framtida planeringen och genomförandet av sammanhållningspolitiken bör involvera lokala och regionala myndigheter i ännu högre grad.

Hur bör ansvarsområdena inom sammanhållningspolitiken fördelas mellan de europeiska, nationella och regionala nivåerna?

| 120. | ReK anser att debatten om de framtida befogenheterna inom sammanhållningspolitiken i hög grad är avhängig av sammanhållningspolitikens framtida instrument och mål. Kommittén vill i detta sammanhang hänvisa till de svåra förhandlingar som dessa frågor gav upphov till i samband med debatten om budgetplanen 2007–2013. |
| --- | --- |

120.

ReK anser att debatten om de framtida befogenheterna inom sammanhållningspolitiken i hög grad är avhängig av sammanhållningspolitikens framtida instrument och mål. Kommittén vill i detta sammanhang hänvisa till de svåra förhandlingar som dessa frågor gav upphov till i samband med debatten om budgetplanen 2007–2013.

| 121. | Regionkommittén föreslår kommissionen att göra en omfattande utvärdering av den nuvarande ansvarsfördelningen inom sammanhållningspolitiken och att i denna utvärdering även inkludera erfarenheter från det nuvarande förvaltningssystemet, halvtidsöversynen och programperiodens varaktighet. |
| --- | --- |

121.

Regionkommittén föreslår kommissionen att göra en omfattande utvärdering av den nuvarande ansvarsfördelningen inom sammanhållningspolitiken och att i denna utvärdering även inkludera erfarenheter från det nuvarande förvaltningssystemet, halvtidsöversynen och programperiodens varaktighet.

| 122. | ReK menar att det krävs en adekvat balans mellan uppifrån och ner-riktlinjer från EU:s sida och en flexibel nedifrån och upp-strategi, som är nödvändig med avseende på val och genomförande av sammanhållningspolitikens instrument. |
| --- | --- |

122.

ReK menar att det krävs en adekvat balans mellan uppifrån och ner-riktlinjer från EU:s sida och en flexibel nedifrån och upp-strategi, som är nödvändig med avseende på val och genomförande av sammanhållningspolitikens instrument.

Hur kan sammanhållningspolitiken stödja nationella ansträngningar på ett effektivare sätt än vad den gjort hittills?

| 123. | Regionkommittén anser att en gemensam syn på sammanhållningspolitikens uppgifter och mål är en viktig förutsättning för att förbättra EU:s stöd till de ansträngningar som görs på nationell nivå. |
| --- | --- |

123.

Regionkommittén anser att en gemensam syn på sammanhållningspolitikens uppgifter och mål är en viktig förutsättning för att förbättra EU:s stöd till de ansträngningar som görs på nationell nivå.

| 124. | ReK uppmanar därför kommissionen att med medlemsstaterna diskutera de gemensamma mål som satts upp för de nationella och europeiska regionalutvecklingsinstrumenten och att stämma av dessa bättre mot varandra och mot de regionala och kommunala myndigheternas situation, i enlighet med principerna om subsidiaritet och proportionalitet. I samband med denna diskussion bör man också ta upp frågorna om EU:s strukturpolitiska instruments framtida struktur, antal och uppgifter. |
| --- | --- |

124.

ReK uppmanar därför kommissionen att med medlemsstaterna diskutera de gemensamma mål som satts upp för de nationella och europeiska regionalutvecklingsinstrumenten och att stämma av dessa bättre mot varandra och mot de regionala och kommunala myndigheternas situation, i enlighet med principerna om subsidiaritet och proportionalitet. I samband med denna diskussion bör man också ta upp frågorna om EU:s strukturpolitiska instruments framtida struktur, antal och uppgifter.

| 125. | Regionkommittén understryker nödvändigheten av att sammanhållningspolitiken fortsätter även utanför de svagaste och mest problemdrabbade regionerna och väcker därmed frågan om hur man kan öka insatsernas effektivitet i dessa regioner. |
| --- | --- |

125.

Regionkommittén understryker nödvändigheten av att sammanhållningspolitiken fortsätter även utanför de svagaste och mest problemdrabbade regionerna och väcker därmed frågan om hur man kan öka insatsernas effektivitet i dessa regioner.

Hur kan sammanhållningspolitikens förbindelser med nationella och andra europeiska politikområden förbättras?

| 126. | ReK anser att det finns ett uttalat behov av att stärka komplementariteten mellan den europeiska sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden och påpekar att denna fråga inte behandlas i tillräcklig grad i sammanhållningsrapporten. |
| --- | --- |

126.

ReK anser att det finns ett uttalat behov av att stärka komplementariteten mellan den europeiska sammanhållningspolitiken och EU:s övriga politikområden och påpekar att denna fråga inte behandlas i tillräcklig grad i sammanhållningsrapporten.

| 127. | Regionkommittén anser därför att man, inför debatten om den framtida användningen av EU:s budget, måste finna en lämplig lösning för att sätta de sammanhållningspolitiska målen och EU:s övriga mål i ett meningsfullt sammanhang. |
| --- | --- |

127.

Regionkommittén anser därför att man, inför debatten om den framtida användningen av EU:s budget, måste finna en lämplig lösning för att sätta de sammanhållningspolitiska målen och EU:s övriga mål i ett meningsfullt sammanhang.

| 128. | ReK vill också understryka nödvändigheten av att i ett tidigt skede inleda en dialog med medlemsstaterna om vilka instrument som används på nationell nivå och hur dessa kan kombineras med framtida europeiska instrument. |
| --- | --- |

128.

ReK vill också understryka nödvändigheten av att i ett tidigt skede inleda en dialog med medlemsstaterna om vilka instrument som används på nationell nivå och hur dessa kan kombineras med framtida europeiska instrument.

Vilka nya möjligheter kommer att ges till samarbete mellan olika regioner, såväl innanför som utanför EU:s gränser?

| 129. | Regionkommittén anser att främjandet av samarbete mellan regionerna inom Europeiska unionen är ett viktigt instrument för att utbyta information om stödmedlens effektivitet, framtida teman och genomförandeförfaranden samt för att jämföra de olika regionernas kapacitet. Kommittén vill särskilt understryka att kommissionens initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring”, som syftar till att främja ekonomisk modernisering och förbättrad konkurrenskraft, är ett potentiellt viktigt instrument för att utnyttja och sprida de mer utvecklade regionernas erfarenheter och välfungerande metoder. |
| --- | --- |

129.

Regionkommittén anser att främjandet av samarbete mellan regionerna inom Europeiska unionen är ett viktigt instrument för att utbyta information om stödmedlens effektivitet, framtida teman och genomförandeförfaranden samt för att jämföra de olika regionernas kapacitet. Kommittén vill särskilt understryka att kommissionens initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring”, som syftar till att främja ekonomisk modernisering och förbättrad konkurrenskraft, är ett potentiellt viktigt instrument för att utnyttja och sprida de mer utvecklade regionernas erfarenheter och välfungerande metoder.

| 130. | ReK menar att den eventuella involveringen av de lokala och regionala nivåerna i de strukturerade dialoger som nyligen inleddes med Kina och Ryssland är en bra metod för att upptäcka nya vägar inom regionalpolitiken, dela med sig av sina erfarenheter till dessa länder och därmed också hjälpa dem att skapa en stabil regional utveckling. |
| --- | --- |

130.

ReK menar att den eventuella involveringen av de lokala och regionala nivåerna i de strukturerade dialoger som nyligen inleddes med Kina och Ryssland är en bra metod för att upptäcka nya vägar inom regionalpolitiken, dela med sig av sina erfarenheter till dessa länder och därmed också hjälpa dem att skapa en stabil regional utveckling.

| 131. | Regionkommittén anser att den själv spelar en viktig medlande roll när det gäller att främja dialogen mellan Europas regioner om sammanhållningspolitikens framtida utformning och finna nya former för det gränsöverskridande, transnationella och mellanregionala samarbetet, särskilt med avseende på användning av det nya rättsliga instrumentet för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

131.

Regionkommittén anser att den själv spelar en viktig medlande roll när det gäller att främja dialogen mellan Europas regioner om sammanhållningspolitikens framtida utformning och finna nya former för det gränsöverskridande, transnationella och mellanregionala samarbetet, särskilt med avseende på användning av det nya rättsliga instrumentet för territoriellt samarbete.

Regionkommitténs bidrag till debatten om den framtida sammanhållningspolitiken

| 132. | ReK anser att man till viss del bara kan finna svar på dessa frågor inom ramen för ett nära samarbete med berörda parter och de europeiska institutionerna, och menar därför att detta yttrande bara utgör början på en långsiktigare debatt. |
| --- | --- |

132.

ReK anser att man till viss del bara kan finna svar på dessa frågor inom ramen för ett nära samarbete med berörda parter och de europeiska institutionerna, och menar därför att detta yttrande bara utgör början på en långsiktigare debatt.

| 133. | Regionkommittén vill emellertid påpeka att man utöver dessa frågor också måste diskutera sammanhållningspolitikens framtida principer i fråga om inriktning, partnerskap, flerårigt programarbete och styrning. Kommittén kommer därför att inrätta en arbetsgrupp inom COTER-utskottet som ska fungera som samtalspartner för de andra institutionerna och som forum för den fortsatta debatten om sammanhållningspolitikens framtid. |
| --- | --- |

133.

Regionkommittén vill emellertid påpeka att man utöver dessa frågor också måste diskutera sammanhållningspolitikens framtida principer i fråga om inriktning, partnerskap, flerårigt programarbete och styrning. Kommittén kommer därför att inrätta en arbetsgrupp inom COTER-utskottet som ska fungera som samtalspartner för de andra institutionerna och som forum för den fortsatta debatten om sammanhållningspolitikens framtid.

| 134. | ReK uppmanar framför allt Europaparlamentet att i samarbete med Regionkommittén undersöka olika tänkbara lösningar för ovanstående frågeställningar, och därmed bidra till debatten om den framtida europeiska sammanhållningspolitiken, och till EU:s övriga politikområden i allmänhet. |
| --- | --- |

134.

ReK uppmanar framför allt Europaparlamentet att i samarbete med Regionkommittén undersöka olika tänkbara lösningar för ovanstående frågeställningar, och därmed bidra till debatten om den framtida europeiska sammanhållningspolitiken, och till EU:s övriga politikområden i allmänhet.

| 135. | Regionkommittén föreslår därför att ett närmare samarbete, på basis av en lämplig överenskommelse, ingås mellan Europaparlamentets utskott för regional utveckling och Regionkommitténs utskott för territoriell sammanhållningspolitik i syfte att under de närmaste åren diskutera sammanhållningspolitikens framtida utmaningar, men också för att tillhandahålla ett diskussionsforum för samtal med Europeiska kommissionen. Man skulle kunna inrätta en gemensam arbetsgrupp för detta ändamål. |
| --- | --- |

135.

Regionkommittén föreslår därför att ett närmare samarbete, på basis av en lämplig överenskommelse, ingås mellan Europaparlamentets utskott för regional utveckling och Regionkommitténs utskott för territoriell sammanhållningspolitik i syfte att under de närmaste åren diskutera sammanhållningspolitikens framtida utmaningar, men också för att tillhandahålla ett diskussionsforum för samtal med Europeiska kommissionen. Man skulle kunna inrätta en gemensam arbetsgrupp för detta ändamål.

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/16

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012”

(2008/C 53/03)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Den aktuella strategin utgör ett viktigt referensdokument för medlemsstaterna vid upprättandet av strategiska utvecklingsprogram för arbetsmiljön, vilka är av stor betydelse såväl för de lokala och regionala myndigheterna som för små och medelstora samt stora företag. |
| --- | --- |

—

Den aktuella strategin utgör ett viktigt referensdokument för medlemsstaterna vid upprättandet av strategiska utvecklingsprogram för arbetsmiljön, vilka är av stor betydelse såväl för de lokala och regionala myndigheterna som för små och medelstora samt stora företag.

| — | Kommittén betonar att de lokala och regionala myndigheterna är betydande arbetsgivare i alla medlemsstater och att de har goda förutsättningar att fungera som föregångare vad gäller initiativ på arbetsmiljöområdet. Vid genomförandet av strategin bör Europeiska kommissionen därför fästa särskild uppmärksamhet på de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att de lokala och regionala myndigheterna är betydande arbetsgivare i alla medlemsstater och att de har goda förutsättningar att fungera som föregångare vad gäller initiativ på arbetsmiljöområdet. Vid genomförandet av strategin bör Europeiska kommissionen därför fästa särskild uppmärksamhet på de lokala och regionala myndigheterna.

| — | ReK stöder ståndpunkten att medlemsstaterna inom ramen för Lissabonstrategin har erkänt att man genom att garantera god kvalitet och produktivitet i arbetet i hög grad kan bidra till att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Avsaknaden av ett effektivt skydd för hälsa och säkerhet i arbetet kan leda till frånvaro till följd av arbetsolycksfall eller arbetssjukdomar och även till varaktig arbetsoförmåga som kan härledas till arbetsmiljön. Förutom att allt detta har betydande konsekvenser för den enskilda individen har det även stora negativa effekter på ekonomin. De enorma ekonomiska kostnaderna i samband med arbetsmiljöproblemen hämmar den ekonomiska tillväxten och påverkar företagens konkurrenskraft i EU. |
| --- | --- |

—

ReK stöder ståndpunkten att medlemsstaterna inom ramen för Lissabonstrategin har erkänt att man genom att garantera god kvalitet och produktivitet i arbetet i hög grad kan bidra till att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Avsaknaden av ett effektivt skydd för hälsa och säkerhet i arbetet kan leda till frånvaro till följd av arbetsolycksfall eller arbetssjukdomar och även till varaktig arbetsoförmåga som kan härledas till arbetsmiljön. Förutom att allt detta har betydande konsekvenser för den enskilda individen har det även stora negativa effekter på ekonomin. De enorma ekonomiska kostnaderna i samband med arbetsmiljöproblemen hämmar den ekonomiska tillväxten och påverkar företagens konkurrenskraft i EU.

| — | Kommittén anser det nödvändigt att EU och medlemsstaterna till sitt förfogande har pålitlig och färsk statistik samt ett system för insamling och hantering av data, som ger en korrekt bild av arbetsolycksfallen och arbetssjukdomarna. Kommittén rekommenderar att arbetet inleds för att harmonisera statistiken över arbetsolycksfall och arbetssjukdomar i EU. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser det nödvändigt att EU och medlemsstaterna till sitt förfogande har pålitlig och färsk statistik samt ett system för insamling och hantering av data, som ger en korrekt bild av arbetsolycksfallen och arbetssjukdomarna. Kommittén rekommenderar att arbetet inleds för att harmonisera statistiken över arbetsolycksfall och arbetssjukdomar i EU.

| Föredragande | : | Uno SILBERG (EE–UEN-AE), ordförande i Kose kommunfullmäktige |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Uno SILBERG (EE–UEN-AE), ordförande i Kose kommunfullmäktige

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012

KOM(2007) 62 slutlig

Politiska rekommendationer

Allmänt

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ till en fortsatt förbättring av arbetets kvalitet och produktivitet genom utarbetandet av en arbetsmiljöstrategi för gemenskapen för perioden 2007–2012. Avsikten med strategin är att fram till år 2012 minska antalet arbetsolycksfall i EU-27 med 25 procent genom att främja hälsa och säkerhet i arbetet. Samtidigt skulle strategin också i hög grad bidra till ett framgångsrikt genomförande av tillväxt- och sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ till en fortsatt förbättring av arbetets kvalitet och produktivitet genom utarbetandet av en arbetsmiljöstrategi för gemenskapen för perioden 2007–2012. Avsikten med strategin är att fram till år 2012 minska antalet arbetsolycksfall i EU-27 med 25 procent genom att främja hälsa och säkerhet i arbetet. Samtidigt skulle strategin också i hög grad bidra till ett framgångsrikt genomförande av tillväxt- och sysselsättningsstrategin.

| 2. | Den aktuella strategin utgör ett viktigt referensdokument för medlemsstaterna vid upprättandet av strategiska utvecklingsprogram för arbetsmiljön, vilka är av stor betydelse såväl för de lokala och regionala myndigheterna som för små och medelstora samt stora företag. |
| --- | --- |

2.

Den aktuella strategin utgör ett viktigt referensdokument för medlemsstaterna vid upprättandet av strategiska utvecklingsprogram för arbetsmiljön, vilka är av stor betydelse såväl för de lokala och regionala myndigheterna som för små och medelstora samt stora företag.

| 3. | Kommittén betonar att de lokala och regionala myndigheterna är betydande arbetsgivare i alla medlemsstater och att de har goda förutsättningar att fungera som föregångare vad gäller initiativ på arbetsmiljöområdet. Vid genomförandet av strategin bör Europeiska kommissionen därför fästa särskild uppmärksamhet på de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

3.

Kommittén betonar att de lokala och regionala myndigheterna är betydande arbetsgivare i alla medlemsstater och att de har goda förutsättningar att fungera som föregångare vad gäller initiativ på arbetsmiljöområdet. Vid genomförandet av strategin bör Europeiska kommissionen därför fästa särskild uppmärksamhet på de lokala och regionala myndigheterna.

| 4. | ReK stöder ståndpunkten att medlemsstaterna inom ramen för Lissabonstrategin har erkänt att man genom att garantera god kvalitet och produktivitet i arbetet i hög grad kan bidra till att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Avsaknaden av ett effektivt skydd för hälsa och säkerhet i arbetet kan leda till frånvaro till följd av arbetsolycksfall eller arbetssjukdomar och även till varaktig arbetsoförmåga som kan härledas till arbetsmiljön. Förutom att allt detta har betydande konsekvenser för den enskilda individen har det även stora negativa effekter på ekonomin. De enorma ekonomiska kostnaderna i samband med arbetsmiljöproblemen hämmar den ekonomiska tillväxten och påverkar företagens konkurrenskraft i EU. |
| --- | --- |

4.

ReK stöder ståndpunkten att medlemsstaterna inom ramen för Lissabonstrategin har erkänt att man genom att garantera god kvalitet och produktivitet i arbetet i hög grad kan bidra till att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Avsaknaden av ett effektivt skydd för hälsa och säkerhet i arbetet kan leda till frånvaro till följd av arbetsolycksfall eller arbetssjukdomar och även till varaktig arbetsoförmåga som kan härledas till arbetsmiljön. Förutom att allt detta har betydande konsekvenser för den enskilda individen har det även stora negativa effekter på ekonomin. De enorma ekonomiska kostnaderna i samband med arbetsmiljöproblemen hämmar den ekonomiska tillväxten och påverkar företagens konkurrenskraft i EU.

| 5. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att skapa politiska samverkanseffekter mellan unionens organ, medlemsstaterna och framför allt de lokala och regionala myndigheterna i syfte att uppnå målen på arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att skapa politiska samverkanseffekter mellan unionens organ, medlemsstaterna och framför allt de lokala och regionala myndigheterna i syfte att uppnå målen på arbetsmiljöområdet.

| 6. | Kommittén anser det nödvändigt att EU och medlemsstaterna till sitt förfogande har pålitlig och färsk statistik samt ett system för insamling och hantering av data, som ger en korrekt bild av arbetsolycksfallen och arbetssjukdomarna. Kommittén rekommenderar att arbetet inleds för att harmonisera statistiken över arbetsolycksfall och arbetssjukdomar i EU. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser det nödvändigt att EU och medlemsstaterna till sitt förfogande har pålitlig och färsk statistik samt ett system för insamling och hantering av data, som ger en korrekt bild av arbetsolycksfallen och arbetssjukdomarna. Kommittén rekommenderar att arbetet inleds för att harmonisera statistiken över arbetsolycksfall och arbetssjukdomar i EU.

| 7. | Det är nödvändigt att medlemsstaterna har en nationell strategi för en säker arbetsmiljö med grund i kommissionens strategi. Denna bör omfatta såväl anställning och arbetsförhållanden som arbetsmiljön. |
| --- | --- |

7.

Det är nödvändigt att medlemsstaterna har en nationell strategi för en säker arbetsmiljö med grund i kommissionens strategi. Denna bör omfatta såväl anställning och arbetsförhållanden som arbetsmiljön.

| 8. | Kommittén anser vidare att medlemsstaterna måste ha ett effektivt försäkringssystem som täcker arbetsolycksfall och arbetssjukdomar. Detta skulle samtidigt motivera en ökad säkerhet på arbetsplatsen och en registrering av alla arbetsolycksfall och arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser vidare att medlemsstaterna måste ha ett effektivt försäkringssystem som täcker arbetsolycksfall och arbetssjukdomar. Detta skulle samtidigt motivera en ökad säkerhet på arbetsplatsen och en registrering av alla arbetsolycksfall och arbetssjukdomar.

| 9. | Kommittén betonar att man i samband med riskhanteringen måste fästa tillräcklig uppmärksamhet vid förebyggande åtgärder, och att dessa inte enbart får ses som en del av övervakningen. Riskhanteringen omfattar såväl en förebyggande strategi (proactive risk management) som en strategi för att åtgärda problem som redan uppstått (reactive risk management) och båda dessa strategier bör ges lika stor betydelse. |
| --- | --- |

9.

Kommittén betonar att man i samband med riskhanteringen måste fästa tillräcklig uppmärksamhet vid förebyggande åtgärder, och att dessa inte enbart får ses som en del av övervakningen. Riskhanteringen omfattar såväl en förebyggande strategi (proactive risk management) som en strategi för att åtgärda problem som redan uppstått (reactive risk management) och båda dessa strategier bör ges lika stor betydelse.

| 10. | ReK noterar att kommissionens dokument utgör ett förslag till en gemenskapsstrategi för att främja hälsa och säkerhet i arbetet under perioden 2007–2012, vilket innebär att meddelandet utgör ett strategidokument. |
| --- | --- |

10.

ReK noterar att kommissionens dokument utgör ett förslag till en gemenskapsstrategi för att främja hälsa och säkerhet i arbetet under perioden 2007–2012, vilket innebär att meddelandet utgör ett strategidokument.

Utarbetandet av en strategisk utvecklingsplan

| 11. | ReK konstaterar med tillfredsställelse att utarbetandet av den strategiska utvecklingsplanen (strategidokumentet) överensstämmer med gemenskapsbestämmelserna. |
| --- | --- |

11.

ReK konstaterar med tillfredsställelse att utarbetandet av den strategiska utvecklingsplanen (strategidokumentet) överensstämmer med gemenskapsbestämmelserna.

| 12. | ReK påpekar att styckena under punkt 5 – ”Effektivisera den förebyggande hälsovården” (med hjälp av vissa förfaranden) och ”Anpassa sig till sociala och demografiska förändringar” (generationsaspekter) – inte överensstämmer med varandra. Vidare är uppgifterna i stycket om arbetstagarnas rehabilitering föråldrade (från år 1999) och inte relevanta för en strategi som sträcker sig fram till år 2012. Uppgifterna bör åtminstone grunda sig på strategin för perioden 2002–2006. |
| --- | --- |

12.

ReK påpekar att styckena under punkt 5 – ”Effektivisera den förebyggande hälsovården” (med hjälp av vissa förfaranden) och ”Anpassa sig till sociala och demografiska förändringar” (generationsaspekter) – inte överensstämmer med varandra. Vidare är uppgifterna i stycket om arbetstagarnas rehabilitering föråldrade (från år 1999) och inte relevanta för en strategi som sträcker sig fram till år 2012. Uppgifterna bör åtminstone grunda sig på strategin för perioden 2002–2006.

Uppdrag, framtidsperspektiv och värderingar

| 13. | Regionkommittén är förvånad över att strategidokumentet inte innehåller något klart fastställt uppdrag eller framtidsperspektiv. Till följd av detta saknas också en gemensam uppfattning om vad som avses med gemenskapsåtgärder och vad man vill uppnå med dessa. Något tydligt mål för strategin anges inte heller, det framgår inte vad man vill göra för vem och vad man vill uppnå genom att lösa problemet. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén är förvånad över att strategidokumentet inte innehåller något klart fastställt uppdrag eller framtidsperspektiv. Till följd av detta saknas också en gemensam uppfattning om vad som avses med gemenskapsåtgärder och vad man vill uppnå med dessa. Något tydligt mål för strategin anges inte heller, det framgår inte vad man vill göra för vem och vad man vill uppnå genom att lösa problemet.

| 14. | ReK anser det nödvändigt att formulera de värderingar som enar medlemsstaterna och som utgör grunden för gemensamma åtgärder samt bidrar till att de fastställda målen uppnås. |
| --- | --- |

14.

ReK anser det nödvändigt att formulera de värderingar som enar medlemsstaterna och som utgör grunden för gemensamma åtgärder samt bidrar till att de fastställda målen uppnås.

Bakgrunden till den strategiska utvecklingsplanen

| 15. | Kommittén konstaterar att den strategiska utvecklingsplanen enligt strategidokumentet ska gälla perioden 2007–2012. Detta utgör således den tidsperiod under vilken man ska rikta in sig på de mål och åtgärder som fastställts inom ramen för utvecklingsplanen. Tidsplanen kopplas dock inte till några konkreta mål. |
| --- | --- |

15.

Kommittén konstaterar att den strategiska utvecklingsplanen enligt strategidokumentet ska gälla perioden 2007–2012. Detta utgör således den tidsperiod under vilken man ska rikta in sig på de mål och åtgärder som fastställts inom ramen för utvecklingsplanen. Tidsplanen kopplas dock inte till några konkreta mål.

| 16. | Kommittén anser att det bör fastställas hur ofta och noggrant planerna ska ses över (om de inte uppdateras t.ex. under en treårsperiod riskerar de att bli föråldrade). |
| --- | --- |

16.

Kommittén anser att det bör fastställas hur ofta och noggrant planerna ska ses över (om de inte uppdateras t.ex. under en treårsperiod riskerar de att bli föråldrade).

| 17. | Regionkommittén välkomnar att medlemsstaterna varit mycket delaktiga i utarbetandet av den strategiska utvecklingsplanen. Kommittén beklagar dock att man inte underlättat för de lokala och regionala förvaltningarna att delta, trots att närhet till medborgarna krävs under denna process. I detta hänseende är de lokala och regionala organen inte bara arbetsgivare utan kan också vara de instanser som ansvarar för att genomföra de politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén välkomnar att medlemsstaterna varit mycket delaktiga i utarbetandet av den strategiska utvecklingsplanen. Kommittén beklagar dock att man inte underlättat för de lokala och regionala förvaltningarna att delta, trots att närhet till medborgarna krävs under denna process. I detta hänseende är de lokala och regionala organen inte bara arbetsgivare utan kan också vara de instanser som ansvarar för att genomföra de politiska åtgärderna.

| 18. | ReK gläder sig över att de strategiska riktlinjernas överensstämmelse med gemenskapens arbetsmiljöstrategi (2002–2006) har säkerställts. |
| --- | --- |

18.

ReK gläder sig över att de strategiska riktlinjernas överensstämmelse med gemenskapens arbetsmiljöstrategi (2002–2006) har säkerställts.

| 19. | Det är glädjande att den tidigare strategin har gjort allmänheten medveten om arbetsmiljöfrågornas betydelse genom att framhålla att de utgör en central del av kvalitetsstyrningen och är betydande faktorer för den ekonomiska effektiviteten och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

19.

Det är glädjande att den tidigare strategin har gjort allmänheten medveten om arbetsmiljöfrågornas betydelse genom att framhålla att de utgör en central del av kvalitetsstyrningen och är betydande faktorer för den ekonomiska effektiviteten och konkurrenskraften.

| 20. | Kommittén är förvånad över att man i strategidokumentet inte behandlar kvalitetsstyrning vad gäller hälsa och säkerhet i arbetet eller kvalitetsstyrning överhuvudtaget. |
| --- | --- |

20.

Kommittén är förvånad över att man i strategidokumentet inte behandlar kvalitetsstyrning vad gäller hälsa och säkerhet i arbetet eller kvalitetsstyrning överhuvudtaget.

| 21. | ReK noterar att man inom många företag i EU, inklusive ledande europeiska företag, använder den europeiska kvalitetsstyrningsmodellen EFQM (EFQM Excellence Model) som grund för verksamheten. Alla medlemsstater bör informeras om modellen, som utgör en effektiv strategimodell som kan tillämpas även på arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

21.

ReK noterar att man inom många företag i EU, inklusive ledande europeiska företag, använder den europeiska kvalitetsstyrningsmodellen EFQM (EFQM Excellence Model) som grund för verksamheten. Alla medlemsstater bör informeras om modellen, som utgör en effektiv strategimodell som kan tillämpas även på arbetsmiljöområdet.

| 22. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att tillämpa de grundläggande principerna i EFQM-modellen. Dessa omfattar resultatorientering, kundorientering, initiativförmåga och fastställande av gemensamma mål, ett ledarskap som bygger på processer och fakta, utveckling av arbetstagarnas kunnande, engagemang av arbetstagarna, utveckling av partnerskap samt företagens sociala ansvar. På detta sätt kan man främja en utveckling på området hälsa och säkerhet i arbetet samt en harmonisering av de rättsliga ramarna. Det bidrar också till en ökad förståelse för de sociala intressegruppernas förväntningar och underlättar uppfyllandet av dessa. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att tillämpa de grundläggande principerna i EFQM-modellen. Dessa omfattar resultatorientering, kundorientering, initiativförmåga och fastställande av gemensamma mål, ett ledarskap som bygger på processer och fakta, utveckling av arbetstagarnas kunnande, engagemang av arbetstagarna, utveckling av partnerskap samt företagens sociala ansvar. På detta sätt kan man främja en utveckling på området hälsa och säkerhet i arbetet samt en harmonisering av de rättsliga ramarna. Det bidrar också till en ökad förståelse för de sociala intressegruppernas förväntningar och underlättar uppfyllandet av dessa.

Lägesbedömning

| 23. | Kommittén anser att det för en lägesbedömning krävs tillgång till tidsrelaterade nationella statistikuppgifter eller allmänna uppgifter för hela EU, så att man kan få en överblick över utvecklingens gång. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser att det för en lägesbedömning krävs tillgång till tidsrelaterade nationella statistikuppgifter eller allmänna uppgifter för hela EU, så att man kan få en överblick över utvecklingens gång.

| 24. | ReK betonar att en lägesbedömning bör omfatta uppnådda resultat, problem, möjligheter samt riskbedömning inom olika områden. |
| --- | --- |

24.

ReK betonar att en lägesbedömning bör omfatta uppnådda resultat, problem, möjligheter samt riskbedömning inom olika områden.

| 25. | ReK konstaterar att hot- och riskbilderna har blivit mer komplicerade och avhängiga av varandra, varför det behövs riskanalyser och bedömningar av olika risktyper. Det är viktigt att göra en kritisk lägesbedömning som kan ligga till grund för fastställandet av realistiska mål. |
| --- | --- |

25.

ReK konstaterar att hot- och riskbilderna har blivit mer komplicerade och avhängiga av varandra, varför det behövs riskanalyser och bedömningar av olika risktyper. Det är viktigt att göra en kritisk lägesbedömning som kan ligga till grund för fastställandet av realistiska mål.

| 26. | Regionkommittén anser att en realistisk bedömning av de skador som kan orsakas av potentiella hot förutsätter såväl kännedom om riskkällorna och deras följdverkningar som ett fastställande av de kriterier som används vid bedömningen av skadorna. Vid skadebedömningen bör man skilja mellan de tekniska, psykologiska, sociologiska, kulturella och ekonomiska aspekterna av riskerna. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén anser att en realistisk bedömning av de skador som kan orsakas av potentiella hot förutsätter såväl kännedom om riskkällorna och deras följdverkningar som ett fastställande av de kriterier som används vid bedömningen av skadorna. Vid skadebedömningen bör man skilja mellan de tekniska, psykologiska, sociologiska, kulturella och ekonomiska aspekterna av riskerna.

| 27. | Kommittén betonar att medlemsstaterna noggrant bör fastställa hur uppgifter ska samlas in och sammanställas, vem som ska göra det och på vilket sätt. Detta anges vanligtvis inte i den icke-bindande lagstiftningen. Man kan emellertid inte uppnå goda resultat utan en teoretisk och praktisk grund som uppfattas på samma sätt av alla. |
| --- | --- |

27.

Kommittén betonar att medlemsstaterna noggrant bör fastställa hur uppgifter ska samlas in och sammanställas, vem som ska göra det och på vilket sätt. Detta anges vanligtvis inte i den icke-bindande lagstiftningen. Man kan emellertid inte uppnå goda resultat utan en teoretisk och praktisk grund som uppfattas på samma sätt av alla.

| 28. | ReK anser att medlemsstaterna måste ha en god metodologisk grund för riskhanteringen, och att denna bör utformas på vetenskapliga grunder. |
| --- | --- |

28.

ReK anser att medlemsstaterna måste ha en god metodologisk grund för riskhanteringen, och att denna bör utformas på vetenskapliga grunder.

| 29. | ReK anser att det behövs en kontinuerlig uppföljning av förhållandena och av förändrade riskfaktorer. På detta sätt får man kunskap om nuläget och kan definiera eventuella nya riskfaktorer. |
| --- | --- |

29.

ReK anser att det behövs en kontinuerlig uppföljning av förhållandena och av förändrade riskfaktorer. På detta sätt får man kunskap om nuläget och kan definiera eventuella nya riskfaktorer.

| 30. | ReK anser att frågan om arbetssjukdomar bör behandlas mer konkret i strategidokumentet. En analys av arbetssjukdomar bör bygga på en tillräckligt flexibel och tydlig definitionsgrund, så att arbetssjukdomarna kan klassificeras med hänsyn till orsak. |
| --- | --- |

30.

ReK anser att frågan om arbetssjukdomar bör behandlas mer konkret i strategidokumentet. En analys av arbetssjukdomar bör bygga på en tillräckligt flexibel och tydlig definitionsgrund, så att arbetssjukdomarna kan klassificeras med hänsyn till orsak.

| 31. | Regionkommittén anser att det är viktigt att diagnostiseringen av arbetssjukdomar i de olika medlemsstaterna inte är komplicerad och att förfarandet för att ansöka om ersättning är så enkelt som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén anser att det är viktigt att diagnostiseringen av arbetssjukdomar i de olika medlemsstaterna inte är komplicerad och att förfarandet för att ansöka om ersättning är så enkelt som möjligt.

| 32. | Regionkommittén anser att det är viktigt att det finns ett fungerande rättsligt-administrativt system för registrering av arbetsolycksfall och arbetssjukdomar, men detta får inte bli en alltför tung börda för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att det är viktigt att det finns ett fungerande rättsligt-administrativt system för registrering av arbetsolycksfall och arbetssjukdomar, men detta får inte bli en alltför tung börda för små och medelstora företag.

| 33. | Kommittén förespråkar därför att man i varje medlemsstat upprättar ett detaljerat register över arbetsolycksfall och arbetssjukdomar samt en strategisk handlingsplan för ökad säkerhet på arbetsplatsen; dessa åtgärder får dock inte leda till överdrivna bördor för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

33.

Kommittén förespråkar därför att man i varje medlemsstat upprättar ett detaljerat register över arbetsolycksfall och arbetssjukdomar samt en strategisk handlingsplan för ökad säkerhet på arbetsplatsen; dessa åtgärder får dock inte leda till överdrivna bördor för små och medelstora företag.

| 34. | Kommittén anser att det är viktigt att medlemsstaterna kontrollerar att krav och föreskrifter uppfylls så att alla brister upptäcks och risker kan förebyggas. |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser att det är viktigt att medlemsstaterna kontrollerar att krav och föreskrifter uppfylls så att alla brister upptäcks och risker kan förebyggas.

| 35. | ReK konstaterar att bristande organisation av arbetsmiljöarbete utgör en väsentlig orsak till arbetsolycksfall och arbetssjukdomar. Varje förlorat människoliv och varje sjukdag innebär en förlust för varje medlemsstat, varje regional och lokal myndighet, alla företag och småföretag – och samhällets totalkostnader är flerfalt högre. |
| --- | --- |

35.

ReK konstaterar att bristande organisation av arbetsmiljöarbete utgör en väsentlig orsak till arbetsolycksfall och arbetssjukdomar. Varje förlorat människoliv och varje sjukdag innebär en förlust för varje medlemsstat, varje regional och lokal myndighet, alla företag och småföretag – och samhällets totalkostnader är flerfalt högre.

| 36. | Regionkommittén saknar en tydlig hänvisning till att sunda och hälsofrämjande förhållanden (ramvillkor) på arbetsplatser och i samhället är den grundläggande förutsättningen för utvecklingen av sunda förhållningsmönster. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén saknar en tydlig hänvisning till att sunda och hälsofrämjande förhållanden (ramvillkor) på arbetsplatser och i samhället är den grundläggande förutsättningen för utvecklingen av sunda förhållningsmönster.

| 37. | Kommittén skulle gärna i samband med framtagandet av en gemensam strategisk linje i de olika medlemsstaternas organisationer och arbetet för att ta fram objektiva, lämpliga och jämförbara resultat, se att man använde klassiska, allmänt erkända analysmetoder som SWOT, PEST, GAP, FFA eller CAF. |
| --- | --- |

37.

Kommittén skulle gärna i samband med framtagandet av en gemensam strategisk linje i de olika medlemsstaternas organisationer och arbetet för att ta fram objektiva, lämpliga och jämförbara resultat, se att man använde klassiska, allmänt erkända analysmetoder som SWOT, PEST, GAP, FFA eller CAF.

Strategiska mål

| 38. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om en kontinuerlig, konstant och jämnt fördelad minskning av arbetsolycksfallen under perioden 2007–2012 som ett huvudmål för gemenskapsstrategin även fortsättningsvis, och delar kommissionens åsikt att en minskning med 25 % för 100 000 arbetstagare av antalet arbetsolycksfall bör ställas upp som allmänt mål för denna period i EU-27, även om ett sådant mål kan tyckas alltför slagordsmässigt. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om en kontinuerlig, konstant och jämnt fördelad minskning av arbetsolycksfallen under perioden 2007–2012 som ett huvudmål för gemenskapsstrategin även fortsättningsvis, och delar kommissionens åsikt att en minskning med 25 % för 100 000 arbetstagare av antalet arbetsolycksfall bör ställas upp som allmänt mål för denna period i EU-27, även om ett sådant mål kan tyckas alltför slagordsmässigt.

| 39. | Kommittén anser att de strategiska målen måste kopplas ihop med ett tydligt budskap. Slutresultatet måste framgå tydligt. Man måste alltså tala om vad som måste uppnås när. |
| --- | --- |

39.

Kommittén anser att de strategiska målen måste kopplas ihop med ett tydligt budskap. Slutresultatet måste framgå tydligt. Man måste alltså tala om vad som måste uppnås när.

| 40. | ReK vill särskilt peka på att det strategiska målet måste uppfylla följande krav (SMART): Det måste vara specifikt (specific), mätbart (measurable), avtalat (agreed), realistiskt (realistic) och genomföras vid rätt tidpunkt (timed). Dessa kriterier säkerställer en tydlig uppgiftsfördelning och kvantitativ mätbarhet, vilket förutsätter att mättekniken fastställs i avtal. |
| --- | --- |

40.

ReK vill särskilt peka på att det strategiska målet måste uppfylla följande krav (SMART): Det måste vara specifikt (specific), mätbart (measurable), avtalat (agreed), realistiskt (realistic) och genomföras vid rätt tidpunkt (timed). Dessa kriterier säkerställer en tydlig uppgiftsfördelning och kvantitativ mätbarhet, vilket förutsätter att mättekniken fastställs i avtal.

| 41. | Regionkommittén vill påpeka att det strategiska målet måste uppfylla kraven, vilket betyder att målet måste kopplas till en konkret tidsplan så att genomförandet kan kontrolleras och mätas. Detta innebär i sin tur att man måste fastställa kortsiktiga och långsiktiga mål så att det blir tydligt att man delar upp slutmålet i delmål för att man på ett bättre sätt ska kunna mäta, kontrollera och styra genomförandet. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén vill påpeka att det strategiska målet måste uppfylla kraven, vilket betyder att målet måste kopplas till en konkret tidsplan så att genomförandet kan kontrolleras och mätas. Detta innebär i sin tur att man måste fastställa kortsiktiga och långsiktiga mål så att det blir tydligt att man delar upp slutmålet i delmål för att man på ett bättre sätt ska kunna mäta, kontrollera och styra genomförandet.

| 42. | Kommittén menar att ett indikatorsystem för medlemsstaterna måste upprättas som grundval för bedömningar av utgångsläget och slutsituationen och för effektiviteten i åtgärderna. Indikatorerna bör mäta att åtgärderna är relevanta, väsentliga, kvantifierbara, robusta och kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

42.

Kommittén menar att ett indikatorsystem för medlemsstaterna måste upprättas som grundval för bedömningar av utgångsläget och slutsituationen och för effektiviteten i åtgärderna. Indikatorerna bör mäta att åtgärderna är relevanta, väsentliga, kvantifierbara, robusta och kostnadseffektiva.

Åtgärder för att uppnå målet

| 43. | Regionkommittén ser positivt på att kommissionen genom användningen av den gällande lagstiftningen stöder småföretagen och skulle gärna se att de rättsliga ramarna anpassas till arbetsmarknadens utveckling och förenklas, framför allt med tanke på småföretagen. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén ser positivt på att kommissionen genom användningen av den gällande lagstiftningen stöder småföretagen och skulle gärna se att de rättsliga ramarna anpassas till arbetsmarknadens utveckling och förenklas, framför allt med tanke på småföretagen.

| 44. | Kommittén understryker att man även bör ange instrumenten för de åtgärder som presenteras i den strategiska utvecklingsplanen. Därmed menas program, större projekt eller strategiska investeringar och andra större, mer omfattande insatsområden som exempelvis rutinuppgifter som ska bidra till att de uppställda målen förverkligas. |
| --- | --- |

44.

Kommittén understryker att man även bör ange instrumenten för de åtgärder som presenteras i den strategiska utvecklingsplanen. Därmed menas program, större projekt eller strategiska investeringar och andra större, mer omfattande insatsområden som exempelvis rutinuppgifter som ska bidra till att de uppställda målen förverkligas.

| 45. | ReK noterar att inrättandet av den rättsliga ramen (i jämförelse med övriga ämnen) behandlas alltför utförligt i det fjärde kapitlet i strategidokumentet. Man bör systematiskt undersöka de olika aspekterna av samhällslivet, exempelvis på grundval av PESTLE-principen (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Detta måste ske med utgångspunkt i en gemenskapsram, med hänsyn till förhållanden i de enskilda medlemsstaterna, och omfatta följande områden: politik, ekonomi, sociala frågor, teknik, rättsliga frågor och arbetarskydd. |
| --- | --- |

45.

ReK noterar att inrättandet av den rättsliga ramen (i jämförelse med övriga ämnen) behandlas alltför utförligt i det fjärde kapitlet i strategidokumentet. Man bör systematiskt undersöka de olika aspekterna av samhällslivet, exempelvis på grundval av PESTLE-principen (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Detta måste ske med utgångspunkt i en gemenskapsram, med hänsyn till förhållanden i de enskilda medlemsstaterna, och omfatta följande områden: politik, ekonomi, sociala frågor, teknik, rättsliga frågor och arbetarskydd.

| 46. | Kommittén förordar att man stöder inrättande av hälsofrämjande program inom företag. |
| --- | --- |

46.

Kommittén förordar att man stöder inrättande av hälsofrämjande program inom företag.

Ekonomiska ramar och tidsplan

| 47. | Kommittén vill påminna om att ekonomiska ramar och tidsplaner är en nödvändig beståndsdel i ett strategidokument. De uppskattade totalkostnaderna för utvecklingsplanen och kostnadsfördelningen per år eller annan tidsperiod bör anges. |
| --- | --- |

47.

Kommittén vill påminna om att ekonomiska ramar och tidsplaner är en nödvändig beståndsdel i ett strategidokument. De uppskattade totalkostnaderna för utvecklingsplanen och kostnadsfördelningen per år eller annan tidsperiod bör anges.

| 48. | Kommittén ser gärna att enhetliga dokumentmallar upprättas för de ekonomiska ramarna och för tidsplanen i avsnittet om planering och genomförande av åtgärder för minskning av säkerhetsriskerna och ökat hälsoskydd på arbetsplatsen, så att jämförbarheten mellan medlemsstaternas uppgifter säkerställs och kan analyseras på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

48.

Kommittén ser gärna att enhetliga dokumentmallar upprättas för de ekonomiska ramarna och för tidsplanen i avsnittet om planering och genomförande av åtgärder för minskning av säkerhetsriskerna och ökat hälsoskydd på arbetsplatsen, så att jämförbarheten mellan medlemsstaternas uppgifter säkerställs och kan analyseras på gemenskapsnivå.

Ledningsstruktur

| 49. | Regionkommittén konstaterar att en ledningsstruktur för arbetsmiljön innehåller följande: en beskrivning av nödvändiga samordningsprocesser med avseende på framtagande, komplettering, genomförande och utvärdering och avslutande rapportering om utvecklingsplanen. I samband med detta bör anges hur samarbete, arbetsfördelning och återkopplingsförfaranden har skett. |
| --- | --- |

49.

Regionkommittén konstaterar att en ledningsstruktur för arbetsmiljön innehåller följande: en beskrivning av nödvändiga samordningsprocesser med avseende på framtagande, komplettering, genomförande och utvärdering och avslutande rapportering om utvecklingsplanen. I samband med detta bör anges hur samarbete, arbetsfördelning och återkopplingsförfaranden har skett.

| 50. | Kommittén konstaterar att en beskrivning av ledningsstrukturen för arbetsmiljö krävs för att uppnå en överenskommelse om samordning, förvaltning och andra relevanta aspekter av utvecklingsplanen för de olika områdena och för att kunna informera berörda parter. |
| --- | --- |

50.

Kommittén konstaterar att en beskrivning av ledningsstrukturen för arbetsmiljö krävs för att uppnå en överenskommelse om samordning, förvaltning och andra relevanta aspekter av utvecklingsplanen för de olika områdena och för att kunna informera berörda parter.

| 51. | Kommittén hänvisar till Internationella arbetsorganisationens (ILO) globala riktlinjer för ledningssystem för arbetsmiljö som utarbetades på begäran av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) efter att en internationell standardisering av arbetsmiljöledningssystem hade avvisats. Dessa riktlinjer ska genomföras och har delvis redan genomförts på nationell nivå. Riktlinjerna för ledningssystem för arbetsmiljö återspeglar ILO:s värderingar och instrument när det gäller arbetstagares säkerhet och hälsa på arbetsplatsen samt fastställer de grundläggande kraven för ett ledningssystem för arbetsmiljö som syftar till att på ett hållbart sätt förbättra säkerheten och hälsoskyddet på arbetsplatser. |
| --- | --- |

51.

Kommittén hänvisar till Internationella arbetsorganisationens (ILO) globala riktlinjer för ledningssystem för arbetsmiljö som utarbetades på begäran av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) efter att en internationell standardisering av arbetsmiljöledningssystem hade avvisats. Dessa riktlinjer ska genomföras och har delvis redan genomförts på nationell nivå. Riktlinjerna för ledningssystem för arbetsmiljö återspeglar ILO:s värderingar och instrument när det gäller arbetstagares säkerhet och hälsa på arbetsplatsen samt fastställer de grundläggande kraven för ett ledningssystem för arbetsmiljö som syftar till att på ett hållbart sätt förbättra säkerheten och hälsoskyddet på arbetsplatser.

| 52. | De ovannämnda metodiska grundvalarna fastställs i följande dokument:






  — | ILO:s riktlinjer för ledningssystem för arbetsmiljö (”Guidelines on occupational, safety and health management systems”), ILO-OSH 2001. |
| --- | --- | --- |

52.

De ovannämnda metodiska grundvalarna fastställs i följande dokument:

—

ILO:s riktlinjer för ledningssystem för arbetsmiljö (”Guidelines on occupational, safety and health management systems”), ILO-OSH 2001.

| 53. | Regionkommittén noterar att ett hållbart ledningssystem för arbetsmiljön för att kontinuerligt förbättra säkerheten och hälsoskyddet på arbetsplatser bör innehålla följande grundläggande faktorer:






  — | Arbetsmiljöpolitik (Occupational, safety and health policy) |
| --- | --- | --- |

53.

Regionkommittén noterar att ett hållbart ledningssystem för arbetsmiljön för att kontinuerligt förbättra säkerheten och hälsoskyddet på arbetsplatser bör innehålla följande grundläggande faktorer:

—

Arbetsmiljöpolitik (Occupational, safety and health policy)

| — | Organisation (Organizing) |
| --- | --- |

—

Organisation (Organizing)

| — | Planering och genomförande (Planning and implementation) |
| --- | --- |

—

Planering och genomförande (Planning and implementation)

| — | Utvärdering (Evaluation) |
| --- | --- |

—

Utvärdering (Evaluation)

| — | Förbättringsåtgärder (Action for improvement) |
| --- | --- |

—

Förbättringsåtgärder (Action for improvement)

Genomförande, rapportering, komplettering och avslutande av den strategiska utvecklingsplanen

| 54. | Regionkommittén anser att de mål som anges i avsnittet om den strategiska utvecklingsplanens struktur samt förklaringar rörande målet som ska genomföras under handlingsplanens tidsperiod återspeglas i handlingsplanen. Handlingsplan och utvecklingsplan måste vara jämförbara och strukturellt anpassade till varandra. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén anser att de mål som anges i avsnittet om den strategiska utvecklingsplanens struktur samt förklaringar rörande målet som ska genomföras under handlingsplanens tidsperiod återspeglas i handlingsplanen. Handlingsplan och utvecklingsplan måste vara jämförbara och strukturellt anpassade till varandra.

| 55. | Kommittén rekommenderar att handlingsplaner ställs upp i tabellform och att mål, indikatorer och åtgärder som krävs för att målen ska uppnås anges uppdelade på delområden, liksom de aktiviteter som vidtas tillsammans med projektledare, finansiärer och finansieringskällor samt finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

55.

Kommittén rekommenderar att handlingsplaner ställs upp i tabellform och att mål, indikatorer och åtgärder som krävs för att målen ska uppnås anges uppdelade på delområden, liksom de aktiviteter som vidtas tillsammans med projektledare, finansiärer och finansieringskällor samt finansieringsinstrument.

| 56. | Kommittén anser att kompletteringar måste göras när rättsliga eller andra ändringar krävs i samband med genomförandet av den strategiska utvecklingsplanens mål och åtgärder. I samband med beslut om färdigställande eller avslutande bör hänsyn framför allt tas till det uppställda målets relevans, åtgärdernas effektivitet samt ändringar som planeras eller genomförts i fråga om finansiering och aktionsområden. |
| --- | --- |

56.

Kommittén anser att kompletteringar måste göras när rättsliga eller andra ändringar krävs i samband med genomförandet av den strategiska utvecklingsplanens mål och åtgärder. I samband med beslut om färdigställande eller avslutande bör hänsyn framför allt tas till det uppställda målets relevans, åtgärdernas effektivitet samt ändringar som planeras eller genomförts i fråga om finansiering och aktionsområden.

Bedömning av genomförandet av den strategiska utvecklingsplanen

| 57. | Kommittén anser att ett avslutande protokoll om den strategiska utvecklingsplanen bör utarbetas när planperioden löpt ut eller när målen har uppnåtts, med en redovisning av måluppfyllelsen. |
| --- | --- |

57.

Kommittén anser att ett avslutande protokoll om den strategiska utvecklingsplanen bör utarbetas när planperioden löpt ut eller när målen har uppnåtts, med en redovisning av måluppfyllelsen.

| 58. | Kommittén menar att det är viktigt att framhålla följande i avsnittet om medlemsstaterna med avseende på rapporteringsperioden:






  — | Indikatorerna för det strategiska målet, det vill säga hur mycket närmare målet man har kommit. |
| --- | --- | --- |

58.

Kommittén menar att det är viktigt att framhålla följande i avsnittet om medlemsstaterna med avseende på rapporteringsperioden:

—

Indikatorerna för det strategiska målet, det vill säga hur mycket närmare målet man har kommit.

| — | Direkta resultat av åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Direkta resultat av åtgärderna.

| — | Översikt över de instrument som används vid genomförandet av utvecklingsplanen, med kommentarer. |
| --- | --- |

—

Översikt över de instrument som används vid genomförandet av utvecklingsplanen, med kommentarer.

| — | Ändringar som planeras eller har ägt rum på verksamhetsområdet. |
| --- | --- |

—

Ändringar som planeras eller har ägt rum på verksamhetsområdet.

Protokollet om genomförandet av den strategiska utvecklingsplanen måste vad avser utformning och struktur följa utvecklingsplanen och dess handlingsplan.

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/21

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder”

(2008/C 53/04)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas betydelse vid utformning och genomförande av åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och att också erkänna att dessa myndigheter måste ges de befogenheter och det stöd som krävs för att de ska kunna utforma anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas betydelse vid utformning och genomförande av åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och att också erkänna att dessa myndigheter måste ges de befogenheter och det stöd som krävs för att de ska kunna utforma anpassningsstrategier.

| — | ReK instämmer i bedömningen av klimatförändringarnas effekter på den fysiska geografin och ekosystemen i världen som helhet. Vi anser dock att samma uppmärksamhet måste riktas mot de ekonomiska och sociala aspekterna av anpassningen till klimatförändringarna som man i grönboken har gjort mot miljöaspekterna. |
| --- | --- |

—

ReK instämmer i bedömningen av klimatförändringarnas effekter på den fysiska geografin och ekosystemen i världen som helhet. Vi anser dock att samma uppmärksamhet måste riktas mot de ekonomiska och sociala aspekterna av anpassningen till klimatförändringarna som man i grönboken har gjort mot miljöaspekterna.

| — | Kommittén inser vilket hot som klimatförändringarna innebär för medborgarna och miljön men menar att om anpassningen påbörjas i ett tidigt skede får vi möjlighet att skapa hållbara samhällen och konkurrenskraftiga lokala och regionala ekonomier genom skapandet av nya expertisområden och sysselsättningsmöjligheter och att utnyttja våra resurser effektivt genom att se till att de används på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

—

Kommittén inser vilket hot som klimatförändringarna innebär för medborgarna och miljön men menar att om anpassningen påbörjas i ett tidigt skede får vi möjlighet att skapa hållbara samhällen och konkurrenskraftiga lokala och regionala ekonomier genom skapandet av nya expertisområden och sysselsättningsmöjligheter och att utnyttja våra resurser effektivt genom att se till att de används på ett hållbart sätt.

| — | Regionkommittén stöder kommissionens uppmaning till tidiga insatser, särskilt på områden där kända följdverkningar med stor sannolikhet kommer att uppstå eller där underlåtenhet att agera eller att använda en försiktighetsprincip skulle innebära en avsevärd risk för samhället, ekonomin och miljön i medlemsstaterna. Anpassningen till klimatförändringarna kommer att medföra stora kostnader, men Stern-rapporten visar att kostnaden för att inte göra någonting är det dyraste alternativet. Regionkommittén anser att det åligger de lokala, regionala och nationella politikerna att ta sitt ansvar och se till att anpassningen till klimatförändringarna prioriteras. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén stöder kommissionens uppmaning till tidiga insatser, särskilt på områden där kända följdverkningar med stor sannolikhet kommer att uppstå eller där underlåtenhet att agera eller att använda en försiktighetsprincip skulle innebära en avsevärd risk för samhället, ekonomin och miljön i medlemsstaterna. Anpassningen till klimatförändringarna kommer att medföra stora kostnader, men Stern-rapporten visar att kostnaden för att inte göra någonting är det dyraste alternativet. Regionkommittén anser att det åligger de lokala, regionala och nationella politikerna att ta sitt ansvar och se till att anpassningen till klimatförändringarna prioriteras.

| — | Regionkommittén anser att en av de viktigaste utmaningarna sannolikt kommer att utgöras av omfattande folkförflyttningar, såväl från tredjeländer till EU och mellan medlemsstater som mellan och inom regioner. Hanteringen av det behov av bostäder, infrastruktur, hälso- och sjukvård och allmännyttiga tjänster som kommer att uppstå till följd av dessa folkförflyttningar måste bli föremål för planering och handläggas av de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att en av de viktigaste utmaningarna sannolikt kommer att utgöras av omfattande folkförflyttningar, såväl från tredjeländer till EU och mellan medlemsstater som mellan och inom regioner. Hanteringen av det behov av bostäder, infrastruktur, hälso- och sjukvård och allmännyttiga tjänster som kommer att uppstå till följd av dessa folkförflyttningar måste bli föremål för planering och handläggas av de lokala och regionala myndigheterna.

| — | Kommittén skulle vilja att EU:s budget, politik och i synnerhet dess centrala lagstiftning blir föremål för översyn i ljuset av de ändrade parametrar som klimatförändringarna medför. Regionkommittén vill särskilt att anpassningen till klimatförändringarna beaktas i samband med budgetöversynen för 2008. |
| --- | --- |

—

Kommittén skulle vilja att EU:s budget, politik och i synnerhet dess centrala lagstiftning blir föremål för översyn i ljuset av de ändrade parametrar som klimatförändringarna medför. Regionkommittén vill särskilt att anpassningen till klimatförändringarna beaktas i samband med budgetöversynen för 2008.

| Föredragande | : | Kay TWITCHEN, ledamot i Essex County Council (UK–PPE) |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Kay TWITCHEN, ledamot i Essex County Council (UK–PPE)

Referensdokument

Grönbok från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder

KOM(2007) 354 slutlig – {SEK(2007) 849}

Politiska rekommendationer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar såväl meddelandet som konstaterandet att Europeiska unionen måste anta den utmaning som anpassningen innebär och att detta måste ske i samarbete med alla berörda parter, särskilt medlemsstaterna och parter på regional och lokal nivå, samt med partnerländer globalt. Kommittén välkomnar också att man erkänner att det krävs en europeisk strategi och att anpassningsåtgärderna måste vara förenliga med åtgärderna för att mildra effekterna och vice versa. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar såväl meddelandet som konstaterandet att Europeiska unionen måste anta den utmaning som anpassningen innebär och att detta måste ske i samarbete med alla berörda parter, särskilt medlemsstaterna och parter på regional och lokal nivå, samt med partnerländer globalt. Kommittén välkomnar också att man erkänner att det krävs en europeisk strategi och att anpassningsåtgärderna måste vara förenliga med åtgärderna för att mildra effekterna och vice versa.

| 2. | ReK instämmer i bedömningen av klimatförändringarnas effekter på den fysiska geografin och ekosystemen i världen som helhet. Vi anser dock att samma uppmärksamhet måste riktas mot de ekonomiska och sociala aspekterna som man har gjort mot miljöaspekterna. |
| --- | --- |

2.

ReK instämmer i bedömningen av klimatförändringarnas effekter på den fysiska geografin och ekosystemen i världen som helhet. Vi anser dock att samma uppmärksamhet måste riktas mot de ekonomiska och sociala aspekterna som man har gjort mot miljöaspekterna.

| 3. | Kommittén inser vilket hot som klimatförändringarna innebär för medborgarna och miljön men menar att om anpassningen påbörjas i ett tidigt skede får vi möjlighet att skapa hållbara samhällen och konkurrenskraftiga lokala och regionala ekonomier genom skapandet av nya expertisområden och sysselsättningsmöjligheter och att utnyttja våra resurser effektivt genom att se till att de används på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

3.

Kommittén inser vilket hot som klimatförändringarna innebär för medborgarna och miljön men menar att om anpassningen påbörjas i ett tidigt skede får vi möjlighet att skapa hållbara samhällen och konkurrenskraftiga lokala och regionala ekonomier genom skapandet av nya expertisområden och sysselsättningsmöjligheter och att utnyttja våra resurser effektivt genom att se till att de används på ett hållbart sätt.

Om de negativa effekterna av klimatförändringar

| 4. | Regionkommittén anser att en av de viktigaste utmaningarna sannolikt kommer att utgöras av omfattande folkförflyttningar, såväl från tredjeländer till EU och mellan medlemsstater som mellan och inom regioner. Hanteringen av det behov av bostäder, infrastruktur, hälso- och sjukvård och allmännyttiga tjänster som kommer att uppstå till följd av dessa folkförflyttningar måste bli föremål för planering och handläggas av de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén anser att en av de viktigaste utmaningarna sannolikt kommer att utgöras av omfattande folkförflyttningar, såväl från tredjeländer till EU och mellan medlemsstater som mellan och inom regioner. Hanteringen av det behov av bostäder, infrastruktur, hälso- och sjukvård och allmännyttiga tjänster som kommer att uppstå till följd av dessa folkförflyttningar måste bli föremål för planering och handläggas av de lokala och regionala myndigheterna.

| 5. | Kommittén vill betona att klimatförändringarna kommer att innebära stor belastning på hälso- och sjukvård och lokala sociala tjänster, något vi kunnat se i samband med de värmeböljor som drabbat Europa på senare tid. Med en allt äldre befolkning i de flesta EU-medlemsstater måste klimatförändringarnas sociala effekter diskuteras ingående. |
| --- | --- |

5.

Kommittén vill betona att klimatförändringarna kommer att innebära stor belastning på hälso- och sjukvård och lokala sociala tjänster, något vi kunnat se i samband med de värmeböljor som drabbat Europa på senare tid. Med en allt äldre befolkning i de flesta EU-medlemsstater måste klimatförändringarnas sociala effekter diskuteras ingående.

| 6. | ReK anser att frågan om skugga på offentliga platser saknas (se fråga 3). Att skapa skugga genom träd, parker, gröna tak, annorlunda byggnadssätt osv. är viktigt för att reducera dödsfallen på grund av värme, minska efterfrågan på luftkonditionering och öka livskvaliteten i stadsområdena. |
| --- | --- |

6.

ReK anser att frågan om skugga på offentliga platser saknas (se fråga 3). Att skapa skugga genom träd, parker, gröna tak, annorlunda byggnadssätt osv. är viktigt för att reducera dödsfallen på grund av värme, minska efterfrågan på luftkonditionering och öka livskvaliteten i stadsområdena.

| 7. | Dessutom anser kommittén att världsbefolkningens anpassning till minskad användning av begränsade naturresurser kommer att innebära en stor utmaning som kräver omfattande attitydförändringar. Regionkommittén menar därför att utbildnings- och informationsprogram liksom marknadsbaserade instrument (som EU:s system för handel med utsläppsrätter) kommer att krävas för att främja en förändring av individernas beteende när det gäller sådant som vattenanvändning, energiförbrukning, återvinning och resursbesparingar. |
| --- | --- |

7.

Dessutom anser kommittén att världsbefolkningens anpassning till minskad användning av begränsade naturresurser kommer att innebära en stor utmaning som kräver omfattande attitydförändringar. Regionkommittén menar därför att utbildnings- och informationsprogram liksom marknadsbaserade instrument (som EU:s system för handel med utsläppsrätter) kommer att krävas för att främja en förändring av individernas beteende när det gäller sådant som vattenanvändning, energiförbrukning, återvinning och resursbesparingar.

Om tidiga åtgärder

| 8. | Regionkommittén stöder kommissionens uppmaning till tidiga insatser, särskilt på områden där kända följdverkningar med stor sannolikhet kommer att uppstå eller där underlåtenhet att agera eller att använda en försiktighetsprincip skulle innebära en avsevärd risk för samhället, ekonomin och miljön i medlemsstaterna. Anpassningen till klimatförändringarna kommer att medföra stora kostnader, men Stern-rapporten visar att kostnaden för att inte göra någonting är det dyraste alternativet. Vi har tillräckligt med information för att börja agera nu. Regionkommittén anser att det åligger de lokala, regionala och nationella politikerna att ta sitt ansvar och se till att anpassningen till klimatförändringarna prioriteras. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén stöder kommissionens uppmaning till tidiga insatser, särskilt på områden där kända följdverkningar med stor sannolikhet kommer att uppstå eller där underlåtenhet att agera eller att använda en försiktighetsprincip skulle innebära en avsevärd risk för samhället, ekonomin och miljön i medlemsstaterna. Anpassningen till klimatförändringarna kommer att medföra stora kostnader, men Stern-rapporten visar att kostnaden för att inte göra någonting är det dyraste alternativet. Vi har tillräckligt med information för att börja agera nu. Regionkommittén anser att det åligger de lokala, regionala och nationella politikerna att ta sitt ansvar och se till att anpassningen till klimatförändringarna prioriteras.

Om de lokala och regionala myndigheternas roll

| 9. | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheternas deltagande är grundläggande för utformningen och genomförandet av olika anpassningsåtgärder. Dessa myndigheter är viktiga aktörer för att uppnå resultat när det gäller klimatförändringarnas effekter och deras konsekvenser för medborgarnas tillvaro. De sociala och ekonomiska kostnaderna för att hantera extrema väderförhållanden axlas ofta av de lokala och regionala myndigheterna. De måste därför få stöd att utforma och genomföra anpassningsstrategier som måste integreras i allt de gör. Regionkommittén menar att man måste ge större allmänt erkännande åt den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att trygga vårt samhälles framtid och skydda utsatta medborgare, t.ex. ungdomar, fattiga och äldre. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheternas deltagande är grundläggande för utformningen och genomförandet av olika anpassningsåtgärder. Dessa myndigheter är viktiga aktörer för att uppnå resultat när det gäller klimatförändringarnas effekter och deras konsekvenser för medborgarnas tillvaro. De sociala och ekonomiska kostnaderna för att hantera extrema väderförhållanden axlas ofta av de lokala och regionala myndigheterna. De måste därför få stöd att utforma och genomföra anpassningsstrategier som måste integreras i allt de gör. Regionkommittén menar att man måste ge större allmänt erkännande åt den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att trygga vårt samhälles framtid och skydda utsatta medborgare, t.ex. ungdomar, fattiga och äldre.

| 10. | Kommittén anser vidare att de lokala och regionala myndigheterna står i främsta linjen när det gäller att hantera klimatförändringarnas konsekvenser och särskilt i fall då åtgärder för att minska konsekvenserna på ett område får negativa effekter på annat håll, t.ex. då kustskydd och översvämningsvallar leder till att problemet flyttas till näraliggande områden inom eller utanför regionen. De lokala och regionala myndigheterna bör samordna sina strategier och politiska åtgärder vid anpassningen till klimatförändringarnas konsekvenser. Denna samordning kan ske på många olika sätt, t.ex. genom att myndigheterna i olika avrinningsområden går samman i grupper. |
| --- | --- |

10.

Kommittén anser vidare att de lokala och regionala myndigheterna står i främsta linjen när det gäller att hantera klimatförändringarnas konsekvenser och särskilt i fall då åtgärder för att minska konsekvenserna på ett område får negativa effekter på annat håll, t.ex. då kustskydd och översvämningsvallar leder till att problemet flyttas till näraliggande områden inom eller utanför regionen. De lokala och regionala myndigheterna bör samordna sina strategier och politiska åtgärder vid anpassningen till klimatförändringarnas konsekvenser. Denna samordning kan ske på många olika sätt, t.ex. genom att myndigheterna i olika avrinningsområden går samman i grupper.

Om utformningen av anpassningsstrategier

| 11. | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna befinner sig i en unik position för att bidra till att generalisera anpassningsstrategierna genom sitt ansvar för områden som fysisk planering, markanvändningsplanering, bygg- och utvecklingsregler, kollektivtrafik, jordbruk, skogsbruk, användning och produktion av energi, vattenförsörjning, avfallshantering och offentlig upphandling. Utmaningen består i att säkerställa att nuvarande och framtida tjänsteleveranser, infrastruktur och byggnader är hållbara. De lokala och regionala myndigheterna måste samarbeta med andra för att utforma kraftfulla strategiska och lokala katastrofhanteringsplaner och för att stärka sin kapacitet att hantera extrema väderförhållanden, eftersom sådana inträffar allt oftare och i en växande omfattning. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna befinner sig i en unik position för att bidra till att generalisera anpassningsstrategierna genom sitt ansvar för områden som fysisk planering, markanvändningsplanering, bygg- och utvecklingsregler, kollektivtrafik, jordbruk, skogsbruk, användning och produktion av energi, vattenförsörjning, avfallshantering och offentlig upphandling. Utmaningen består i att säkerställa att nuvarande och framtida tjänsteleveranser, infrastruktur och byggnader är hållbara. De lokala och regionala myndigheterna måste samarbeta med andra för att utforma kraftfulla strategiska och lokala katastrofhanteringsplaner och för att stärka sin kapacitet att hantera extrema väderförhållanden, eftersom sådana inträffar allt oftare och i en växande omfattning.

Om EU:s roll

| 12. | Regionkommittén anser att det är mycket viktigt att medlemsstaterna använder en integrerad angreppsmetod. Detta skulle minska kostnaderna genom utbyte av erfarenheter och sakkunskap och skapa förutsättningar för att utforma bästa praxis i samtliga medlemsstater. Regionkommittén skulle kunna ge de lokala och regionala myndigheterna omfattande hjälp att organisera erfarenhetsutbytet med tanke på vikten av att utforma en integrerad angreppsmetod. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén anser att det är mycket viktigt att medlemsstaterna använder en integrerad angreppsmetod. Detta skulle minska kostnaderna genom utbyte av erfarenheter och sakkunskap och skapa förutsättningar för att utforma bästa praxis i samtliga medlemsstater. Regionkommittén skulle kunna ge de lokala och regionala myndigheterna omfattande hjälp att organisera erfarenhetsutbytet med tanke på vikten av att utforma en integrerad angreppsmetod.

Om integreringen av insatser i existerande politik och lagstiftning

| 13. | Regionkommittén anser att anpassningen måste inarbetas i EU:s alla nuvarande strategiska ramar som en uttrycklig målsättning för EU-politik för jordbruks- och landsbygdsutveckling, och i finansieringsprogram, t.ex. sammanhållningspolitiken, så att de kan förändras och ligga mer i linje med de anpassningsbehov som de lokala och regionala myndigheterna har ansvaret för. Det är viktigt att de även fortsättningsvis är flexibla, eftersom anpassningen är en pågående process och de lokala och regionala myndigheternas behov kommer att förändras med tiden. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén anser att anpassningen måste inarbetas i EU:s alla nuvarande strategiska ramar som en uttrycklig målsättning för EU-politik för jordbruks- och landsbygdsutveckling, och i finansieringsprogram, t.ex. sammanhållningspolitiken, så att de kan förändras och ligga mer i linje med de anpassningsbehov som de lokala och regionala myndigheterna har ansvaret för. Det är viktigt att de även fortsättningsvis är flexibla, eftersom anpassningen är en pågående process och de lokala och regionala myndigheternas behov kommer att förändras med tiden.

| 14. | ReK anser att viss gällande lagstiftning är oförenlig med behovet av anpassning till klimatförändringarna. Exempelvis kommer Habitatdirektivet att behöva ses över eftersom de nu utpekade livsmiljöerna förmodligen kommer att förändras till följd av klimatförändringarna, och även ramdirektivet för vatten måste anpassas eftersom vattenkvaliteten kommer att påverkas negativt i vissa områden på grund av minskad nederbörd. En stor del av den gällande lagstiftningen måste bli föremål för översyn för att möjliggöra en lämplig och framgångsrik anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

14.

ReK anser att viss gällande lagstiftning är oförenlig med behovet av anpassning till klimatförändringarna. Exempelvis kommer Habitatdirektivet att behöva ses över eftersom de nu utpekade livsmiljöerna förmodligen kommer att förändras till följd av klimatförändringarna, och även ramdirektivet för vatten måste anpassas eftersom vattenkvaliteten kommer att påverkas negativt i vissa områden på grund av minskad nederbörd. En stor del av den gällande lagstiftningen måste bli föremål för översyn för att möjliggöra en lämplig och framgångsrik anpassning till klimatförändringarna.

Om ökad integrerad klimatforskning

| 15. | Regionkommittén håller med om att det behövs mer forskning om de eventuella konsekvenserna i en region av åtgärder som vidtas i en annan region eller eventuellt annan medlemsstat. Denna forskning är mycket viktig för att se till att planeringsbeslut som fattas av en lokal myndighet inte påverkar näraliggande myndigheter inom eller utanför regionen på ett negativt sätt. Detta gäller särskilt frågor som effektiv användning av vatten och andra naturresurser. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén håller med om att det behövs mer forskning om de eventuella konsekvenserna i en region av åtgärder som vidtas i en annan region eller eventuellt annan medlemsstat. Denna forskning är mycket viktig för att se till att planeringsbeslut som fattas av en lokal myndighet inte påverkar näraliggande myndigheter inom eller utanför regionen på ett negativt sätt. Detta gäller särskilt frågor som effektiv användning av vatten och andra naturresurser.

| 16. | ReK efterlyser forskning och avancerad övervakning för att hjälpa utvecklingsländerna, särskilt de länder som hotas av ökenspridning, att förutse extrema meterologiska fenomen. |
| --- | --- |

16.

ReK efterlyser forskning och avancerad övervakning för att hjälpa utvecklingsländerna, särskilt de länder som hotas av ökenspridning, att förutse extrema meterologiska fenomen.

| 17. | Kommittén vill också förespråka ytterligare stöd till forskning och utveckling med tanke på dess roll när det gäller att stimulera innovation och utveckling av anpassningsteknik och -produkter. På detta sätt kan företag som arbetar med klimatförändringarnas effekter få en utomordentlig möjlighet att utveckla innovativa produkter och tjänster. |
| --- | --- |

17.

Kommittén vill också förespråka ytterligare stöd till forskning och utveckling med tanke på dess roll när det gäller att stimulera innovation och utveckling av anpassningsteknik och -produkter. På detta sätt kan företag som arbetar med klimatförändringarnas effekter få en utomordentlig möjlighet att utveckla innovativa produkter och tjänster.

Om det europeiska samhällets, företagens och offentliga sektorns medverkan

| 18. | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna genom offentlig-privata partnerskap och nätverk mellan medlemsstaterna, t.ex. Interreg (RFEC), kommer att kunna spela en avgörande roll för att underlätta tillgången till och spridningen av information, sakkunskap och bästa praxis. Dessa partnerskap och nätverk kommer med tiden att bli allt viktigare för samarbetet mellan sektorer, regioner och medlemsstater samt partnerländer utanför EU. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna genom offentlig-privata partnerskap och nätverk mellan medlemsstaterna, t.ex. Interreg (RFEC), kommer att kunna spela en avgörande roll för att underlätta tillgången till och spridningen av information, sakkunskap och bästa praxis. Dessa partnerskap och nätverk kommer med tiden att bli allt viktigare för samarbetet mellan sektorer, regioner och medlemsstater samt partnerländer utanför EU.

| 19. | Vi ställer oss bakom samarbetet med utvecklingsländerna i syfte att hjälpa dem med anpassningsstrategier och vi föreslår att EU ger sitt stöd till detta i sina åtgärder avseende tredje land. Vi menar också att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en central roll i spridningen av bästa praxis och kunskap till utvecklingsländerna, eftersom de kan använda befintliga kontakter och nätverk. Det belopp som EU kommer att avsätta i detta syfte bör stå i proportion till utvecklingsländernas behov och EU:s ansvar. |
| --- | --- |

19.

Vi ställer oss bakom samarbetet med utvecklingsländerna i syfte att hjälpa dem med anpassningsstrategier och vi föreslår att EU ger sitt stöd till detta i sina åtgärder avseende tredje land. Vi menar också att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en central roll i spridningen av bästa praxis och kunskap till utvecklingsländerna, eftersom de kan använda befintliga kontakter och nätverk. Det belopp som EU kommer att avsätta i detta syfte bör stå i proportion till utvecklingsländernas behov och EU:s ansvar.

Om de kommande stegen

| 20. | Regionkommittén anser att dessa frågor måste behandlas omgående och att kravet på de lokala och regionala myndigheterna att i samarbete med den breda grupp ekonomiska och sociala parter man redan arbetar med ansvara för anpassningen till klimatförändringarna måste föras in i alla kommande meddelanden och direktiv från EU. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén anser att dessa frågor måste behandlas omgående och att kravet på de lokala och regionala myndigheterna att i samarbete med den breda grupp ekonomiska och sociala parter man redan arbetar med ansvara för anpassningen till klimatförändringarna måste föras in i alla kommande meddelanden och direktiv från EU.

| 21. | Vi uppskattar att arbetet med dessa frågor redan har inletts och uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis betrakta detta som ett prioriterat område. |
| --- | --- |

21.

Vi uppskattar att arbetet med dessa frågor redan har inletts och uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis betrakta detta som ett prioriterat område.

| 22. | Vi uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas betydelse vid utformning och genomförande av åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och att också erkänna att dessa myndigheter måste ges de befogenheter och det ekonomiska stöd som krävs för att de ska kunna utforma och genomföra anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

22.

Vi uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas betydelse vid utformning och genomförande av åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och att också erkänna att dessa myndigheter måste ges de befogenheter och det ekonomiska stöd som krävs för att de ska kunna utforma och genomföra anpassningsstrategier.

| 23. | Vi uppmanar kommissionen att i uppföljningen av grönboken inte bara behandla olika miljöfrågor utan även klimatförändringarnas sociala och ekonomiska effekter. |
| --- | --- |

23.

Vi uppmanar kommissionen att i uppföljningen av grönboken inte bara behandla olika miljöfrågor utan även klimatförändringarnas sociala och ekonomiska effekter.

| 24. | Kommittén anser att spridningen av bästa praxis mellan lokala och regionala myndigheter och medlemsstater är absolut avgörande för att med framgång kunna utforma anpassningsåtgärder, och vi menar att EU har en viktig roll att spela för att möjliggöra detta utbyte av information och bästa praxis, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

24.

Kommittén anser att spridningen av bästa praxis mellan lokala och regionala myndigheter och medlemsstater är absolut avgörande för att med framgång kunna utforma anpassningsåtgärder, och vi menar att EU har en viktig roll att spela för att möjliggöra detta utbyte av information och bästa praxis, både inom och utanför EU.

| 25. | Vi anser att EU har en strategisk roll i planeringen och hanteringen av folkförflyttningar. |
| --- | --- |

25.

Vi anser att EU har en strategisk roll i planeringen och hanteringen av folkförflyttningar.

| 26. | Kommittén skulle vilja att EU:s budget, politik och i synnerhet dess centrala lagstiftning blir föremål för översyn i ljuset av de ändrade parametrar som klimatförändringarna medför. Regionkommittén vill särskilt att anpassningen till klimatförändringarna beaktas som en särskild öronmärkt budgetpost inom alla centrala punkter i budgeten (den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållning, forskning etc.) i samband med budgetöversynen för 2008. |
| --- | --- |

26.

Kommittén skulle vilja att EU:s budget, politik och i synnerhet dess centrala lagstiftning blir föremål för översyn i ljuset av de ändrade parametrar som klimatförändringarna medför. Regionkommittén vill särskilt att anpassningen till klimatförändringarna beaktas som en särskild öronmärkt budgetpost inom alla centrala punkter i budgeten (den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållning, forskning etc.) i samband med budgetöversynen för 2008.

| 27. | Vi anser att det är viktigt att en större del av EU:s befintliga forskningsanslag används dels till att hitta lösningar på problem som orsakas av klimatförändringarna, dels till innovativa anpassningsåtgärder. Sådan forskning kan erbjuda innovativa lösningsförslag till hur Europa ska kunna bibehålla sin konkurrenskraft. Forskningsverksamheten måste samordnas bättre än tidigare. Det är synnerligen viktigt att de största kunskapsluckorna kan täppas till och att överlappningar i forskningen samtidigt kan undvikas. |
| --- | --- |

27.

Vi anser att det är viktigt att en större del av EU:s befintliga forskningsanslag används dels till att hitta lösningar på problem som orsakas av klimatförändringarna, dels till innovativa anpassningsåtgärder. Sådan forskning kan erbjuda innovativa lösningsförslag till hur Europa ska kunna bibehålla sin konkurrenskraft. Forskningsverksamheten måste samordnas bättre än tidigare. Det är synnerligen viktigt att de största kunskapsluckorna kan täppas till och att överlappningar i forskningen samtidigt kan undvikas.

| 28. | Vi är oroade över de potentiella konsekvenserna i en region eller medlemsstat av anpassningsåtgärder som vidtas i en annan region eller medlemsstat och menar att EU är den lämpliga nivån för att utforma strategiska ramar i syfte att hantera dessa potentiella problem. |
| --- | --- |

28.

Vi är oroade över de potentiella konsekvenserna i en region eller medlemsstat av anpassningsåtgärder som vidtas i en annan region eller medlemsstat och menar att EU är den lämpliga nivån för att utforma strategiska ramar i syfte att hantera dessa potentiella problem.

| 29. | Regionkommittén efterlyser därför utbildnings- och informationsprogram för att främja en förändring av individernas beteende när det gäller sådant som vattenanvändning, energiförbrukning, återvinning och resursbesparingar. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén efterlyser därför utbildnings- och informationsprogram för att främja en förändring av individernas beteende när det gäller sådant som vattenanvändning, energiförbrukning, återvinning och resursbesparingar.

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/25

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld”

(2008/C 53/05)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll för att främja och vårda kulturen och framför allt vad gäller att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer. |
| --- | --- |

—

De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll för att främja och vårda kulturen och framför allt vad gäller att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer.

| — | Kommittén betonar att kultursektorn därigenom i stor utsträckning bidrar till genomförandet av målen i den förnyade Lissabonstrategin. Kommittén påminner också om de särskilda möjligheter som kulturturismen innebär för den ekonomiska utvecklingen i många regioner. Kommittén varnar dock för en ensidig betoning av kulturens snävt ekonomiska betydelse. Lika viktigt är kulturens betydelse för att skapa en god och dynamisk livsmiljö, en förutsättning för utveckling. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att kultursektorn därigenom i stor utsträckning bidrar till genomförandet av målen i den förnyade Lissabonstrategin. Kommittén påminner också om de särskilda möjligheter som kulturturismen innebär för den ekonomiska utvecklingen i många regioner. Kommittén varnar dock för en ensidig betoning av kulturens snävt ekonomiska betydelse. Lika viktigt är kulturens betydelse för att skapa en god och dynamisk livsmiljö, en förutsättning för utveckling.

| — | ReK beklagar att kommissionen vid upprättandet av en agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld inte refererar till de talrika partnerskap mellan städer, kommuner och regioner. |
| --- | --- |

—

ReK beklagar att kommissionen vid upprättandet av en agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld inte refererar till de talrika partnerskap mellan städer, kommuner och regioner.

| — | ReK beklagar att kommissionen i sitt meddelande inte ger någon information om hur de höga ambitionerna i kulturagendan ska finansieras. |
| --- | --- |

—

ReK beklagar att kommissionen i sitt meddelande inte ger någon information om hur de höga ambitionerna i kulturagendan ska finansieras.

| — | ReK skulle vilja inleda en konstruktiv diskussion om kommissionens avsikt att tillämpa den öppna samordningsmetoden på kulturfrågor. Man måste fästa uppmärksamhet vid den lokala och regionala nivån, som i hög grad ansvarar för kulturfrågorna och att man måste se till att den byråkratiska bördan är så liten som möjligt. |
| --- | --- |

—

ReK skulle vilja inleda en konstruktiv diskussion om kommissionens avsikt att tillämpa den öppna samordningsmetoden på kulturfrågor. Man måste fästa uppmärksamhet vid den lokala och regionala nivån, som i hög grad ansvarar för kulturfrågorna och att man måste se till att den byråkratiska bördan är så liten som möjligt.

| Föredragande | : | Gerd HARMS (DE–PSE) Statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Gerd HARMS (DE–PSE) Statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Meddelande om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld

KOM(2007) 242 slutlig

Politiska rekommendationer

| 1. | Regionkommittén välkomnar varmt Europeiska kommissionens förslag beträffande en ”europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld”. I dokumentet redogör kommissionen på goda grunder för kulturens centrala roll i integrationsprocessen, och konstaterar att det behövs lämpliga instrument för att främja mångfalden och rikedomen i EU:s egen kultur så att man kan uppnå de strategiska målen välstånd, solidaritet och säkerhet, såväl inom som utanför unionen.
  Detta förutsätter ett intensivare samarbete mellan alla kulturpolitiska aktörer på alla nivåer samt att man beaktar företrädarna för det civila samhället och deras nätverk.
  I samband med utformningen av en europeisk kulturagenda inom ramen för en allt snabbare globalisering ökar den regionala och lokala kulturpolitikens betydelse allt mer: Den utmaning som globaliseringen innebär medför nödvändigtvis en nystart för ”Regionernas Europa”. Detta gäller framför allt i fråga om EU:s subsidiaritetsprincip, som bygger på att kulturerna i städerna och regionerna utvecklas med utgångspunkt i gräsrotsnivån. De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll för att främja och vårda kulturen i det egna området, framför allt vad gäller att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer, ansvara för och stödja kulturinstitutioner, kulturella initiativ och utbildning samt arrangera festivaler och kulturella evenemang.
  I ljuset av de globala utmaningarna är det kulturella samarbetets kvalitet och intensitet framför allt i gränsöverskridande regioner av avgörande betydelse för den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar varmt Europeiska kommissionens förslag beträffande en ”europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld”. I dokumentet redogör kommissionen på goda grunder för kulturens centrala roll i integrationsprocessen, och konstaterar att det behövs lämpliga instrument för att främja mångfalden och rikedomen i EU:s egen kultur så att man kan uppnå de strategiska målen välstånd, solidaritet och säkerhet, såväl inom som utanför unionen.

Detta förutsätter ett intensivare samarbete mellan alla kulturpolitiska aktörer på alla nivåer samt att man beaktar företrädarna för det civila samhället och deras nätverk.

I samband med utformningen av en europeisk kulturagenda inom ramen för en allt snabbare globalisering ökar den regionala och lokala kulturpolitikens betydelse allt mer: Den utmaning som globaliseringen innebär medför nödvändigtvis en nystart för ”Regionernas Europa”. Detta gäller framför allt i fråga om EU:s subsidiaritetsprincip, som bygger på att kulturerna i städerna och regionerna utvecklas med utgångspunkt i gräsrotsnivån. De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll för att främja och vårda kulturen i det egna området, framför allt vad gäller att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer, ansvara för och stödja kulturinstitutioner, kulturella initiativ och utbildning samt arrangera festivaler och kulturella evenemang.

I ljuset av de globala utmaningarna är det kulturella samarbetets kvalitet och intensitet framför allt i gränsöverskridande regioner av avgörande betydelse för den europeiska integrationsprocessen.

| 2. | Regionkommittén välkomnar att kommissionen i sitt meddelande för första gången konstaterar att det behövs en omfattande kulturagenda för att man ska kunna utforma en effektiv strategi som beaktar kulturens centrala roll både i fråga om förbindelserna mellan medlemsstaterna och deras regioner och förbindelserna med tredje land.
  Det interkulturella utbytet bör utgöra en hörnpelare såväl i dialogen med kandidatländerna som i unionens grannskapspolitik. Dessutom delar ReK kommissionens uppfattning att man bör stödja dialogen mellan religiösa samfund och sammanslutningar. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén välkomnar att kommissionen i sitt meddelande för första gången konstaterar att det behövs en omfattande kulturagenda för att man ska kunna utforma en effektiv strategi som beaktar kulturens centrala roll både i fråga om förbindelserna mellan medlemsstaterna och deras regioner och förbindelserna med tredje land.

Det interkulturella utbytet bör utgöra en hörnpelare såväl i dialogen med kandidatländerna som i unionens grannskapspolitik. Dessutom delar ReK kommissionens uppfattning att man bör stödja dialogen mellan religiösa samfund och sammanslutningar.

| 3. | Kommittén välkomnar att kommissionen i sitt meddelande uttryckligen hänvisar till artikel 151 i EG-fördraget (Amsterdamfördraget 1997) och till subsidiaritetsprincipen, i vilka följande punkter betonas:






  — | Gemenskapen ska i sitt kulturpolitiska bidrag till Europas integration respektera medlemsstaternas nationella och regionala mångfald. |
| --- | --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar att kommissionen i sitt meddelande uttryckligen hänvisar till artikel 151 i EG-fördraget (Amsterdamfördraget 1997) och till subsidiaritetsprincipen, i vilka följande punkter betonas:

—

Gemenskapen ska i sitt kulturpolitiska bidrag till Europas integration respektera medlemsstaternas nationella och regionala mångfald.

| — | Samarbetet mellan olika medlemsstater samt med tredje land och behöriga internationella organisationer på kulturområdet, särskilt Europarådet, ska främjas inom alla kultursektorer. |
| --- | --- |

—

Samarbetet mellan olika medlemsstater samt med tredje land och behöriga internationella organisationer på kulturområdet, särskilt Europarådet, ska främjas inom alla kultursektorer.

| — | Gemenskapen ska beakta de ”kulturella aspekterna” i all sin verksamhet, ”särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald”. |
| --- | --- |

—

Gemenskapen ska beakta de ”kulturella aspekterna” i all sin verksamhet, ”särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald”.

| — | Gemenskapen kan endast vidta stödjande och kompletterande åtgärder, inte egna ersättande åtgärder på det kulturpolitiska området. |
| --- | --- |

—

Gemenskapen kan endast vidta stödjande och kompletterande åtgärder, inte egna ersättande åtgärder på det kulturpolitiska området.

| 4. | ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande uttryckligen framhåller kommitténs positiva roll i anslutning till utformningen av en kulturagenda samt när det gäller att involvera de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället i processen. |
| --- | --- |

4.

ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande uttryckligen framhåller kommitténs positiva roll i anslutning till utformningen av en kulturagenda samt när det gäller att involvera de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället i processen.

Meddelandets huvudsakliga mål

| 5. | Kommittén framhåller och stöder meddelandets målsättningar i följande prioritetsordning:






  — | Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- | --- |

5.

Kommittén framhåller och stöder meddelandets målsättningar i följande prioritetsordning:

—

Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog.

| — | Främjande av kulturen som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser. |
| --- | --- |

—

Främjande av kulturen som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser.

| — | Främjande av kulturen som en drivkraft för den kreativa industrin (Lissabonstrategin). |
| --- | --- |

—

Främjande av kulturen som en drivkraft för den kreativa industrin (Lissabonstrategin).

| 6. | ReK sätter värde på att kommissionen lyfter fram kulturens och den kreativa ekonomins viktiga roll när det gäller att skapa tillväxt och arbetstillfällen. Kulturindustrin är ett av den europeiska ekonomins tillväxtområden. Kultursektorn bidrar därigenom i stor utsträckning till genomförandet av målen i den förnyade Lissabonstrategin. Kommittén uppmanar därför Europeiska kommissionen att göra en grundligare bedömning av den kulturella och kreativa sektorns inverkan på de regionala och lokala ekonomierna. |
| --- | --- |

6.

ReK sätter värde på att kommissionen lyfter fram kulturens och den kreativa ekonomins viktiga roll när det gäller att skapa tillväxt och arbetstillfällen. Kulturindustrin är ett av den europeiska ekonomins tillväxtområden. Kultursektorn bidrar därigenom i stor utsträckning till genomförandet av målen i den förnyade Lissabonstrategin. Kommittén uppmanar därför Europeiska kommissionen att göra en grundligare bedömning av den kulturella och kreativa sektorns inverkan på de regionala och lokala ekonomierna.

| 7. | ReK framhåller i detta sammanhang kulturturismens särskilda roll. Kommittén förespråkar ett intensivare erfarenhetsutbyte på EU-nivå, i vilket kulturturismsektorn, kulturföreningar och andra kulturpolitiska aktörer samt regionala företrädare deltar. Kommittén påminner om de särskilda möjligheter som kulturturismen innebär för den ekonomiska utvecklingen i många regioner, men också om de faror som den medför för kulturarvet, framför allt till följd av olämpligt utnyttjande. |
| --- | --- |

7.

ReK framhåller i detta sammanhang kulturturismens särskilda roll. Kommittén förespråkar ett intensivare erfarenhetsutbyte på EU-nivå, i vilket kulturturismsektorn, kulturföreningar och andra kulturpolitiska aktörer samt regionala företrädare deltar. Kommittén påminner om de särskilda möjligheter som kulturturismen innebär för den ekonomiska utvecklingen i många regioner, men också om de faror som den medför för kulturarvet, framför allt till följd av olämpligt utnyttjande.

| 8. | ReK stöder helhjärtat Lissabonmålen, men varnar för en ensidig betoning av kulturens snävt ekonomiska betydelse i detta sammanhang. Lika viktigt är kulturens betydelse för att skapa en god och dynamisk livsmiljö, en förutsättning för utveckling. Kommittén insisterar på att gemenskapen i första hand uppfyller sin uppgift i enlighet med fördraget, nämligen att främja ”icke-kommersiellt kulturutbyte” (art. 151.2 tredje strecksatsen i EG-fördraget).
  Kommittén vill att det klart framhålls att Lissabonmålen endast kan uppnås på ett framgångsrikt sätt om unionen i sina insatser på kulturområdet fokuserar på kulturens icke-materiella betydelse för samhället. ReK anser att främjandet av kulturutbildning och ett kulturellt samarbete är en förutsättning för att samhällets kreativa resurser ska kunna utnyttjas och för att kulturindustrin ska bli framgångsrik. Kultur existerar utan kulturindustrin, men för att kulturindustrin ska kunna existera krävs kultur. |
| --- | --- |

8.

ReK stöder helhjärtat Lissabonmålen, men varnar för en ensidig betoning av kulturens snävt ekonomiska betydelse i detta sammanhang. Lika viktigt är kulturens betydelse för att skapa en god och dynamisk livsmiljö, en förutsättning för utveckling. Kommittén insisterar på att gemenskapen i första hand uppfyller sin uppgift i enlighet med fördraget, nämligen att främja ”icke-kommersiellt kulturutbyte” (art. 151.2 tredje strecksatsen i EG-fördraget).

Kommittén vill att det klart framhålls att Lissabonmålen endast kan uppnås på ett framgångsrikt sätt om unionen i sina insatser på kulturområdet fokuserar på kulturens icke-materiella betydelse för samhället. ReK anser att främjandet av kulturutbildning och ett kulturellt samarbete är en förutsättning för att samhällets kreativa resurser ska kunna utnyttjas och för att kulturindustrin ska bli framgångsrik. Kultur existerar utan kulturindustrin, men för att kulturindustrin ska kunna existera krävs kultur.

| 9. | Detta har anknytning till kulturens inneboende värde, och ReK vill betona vikten av att främja kvalitet. Ett av syftena med en europeisk kulturagenda bör vara att skapa en dynamisk kulturell utveckling och att föra fram det senaste på kulturområdet både i Europa och globalt sett. |
| --- | --- |

9.

Detta har anknytning till kulturens inneboende värde, och ReK vill betona vikten av att främja kvalitet. Ett av syftena med en europeisk kulturagenda bör vara att skapa en dynamisk kulturell utveckling och att föra fram det senaste på kulturområdet både i Europa och globalt sett.

| 10. | ReK insisterar därför på att det internationella kulturutbytet, förvärvandet av interkulturell kompetens och flerspråkighet bland med medborgarna stärks och främjas inom unionen. |
| --- | --- |

10.

ReK insisterar därför på att det internationella kulturutbytet, förvärvandet av interkulturell kompetens och flerspråkighet bland med medborgarna stärks och främjas inom unionen.

| 11. | Kommittén anser att pilotprojektet ”Erasmus for Culture” – som European Cultural Foundation i Amsterdam tagit initiativ till och som Europaparlamentet och kommissionens GD Utbildning och kultur nu driver vidare – är ett lämpligt sätt att främja kulturell samverkan samtidigt som man utnyttjar den drivkraft som finns i regionerna och i kulturellt sett betydelsefulla organisationer och institutioner som är belägna i dessa. Kommittén kommer att stödja projektet och delta som partner. |
| --- | --- |

11.

Kommittén anser att pilotprojektet ”Erasmus for Culture” – som European Cultural Foundation i Amsterdam tagit initiativ till och som Europaparlamentet och kommissionens GD Utbildning och kultur nu driver vidare – är ett lämpligt sätt att främja kulturell samverkan samtidigt som man utnyttjar den drivkraft som finns i regionerna och i kulturellt sett betydelsefulla organisationer och institutioner som är belägna i dessa. Kommittén kommer att stödja projektet och delta som partner.

| 12. | Kommittén bekräftar effektiviteten i det nuvarande kulturprogrammet ”Kultur 2007” (2007–2013) liksom även i andra stödprogram, särskilt för att främja den kulturella utvecklingen på landsbygden ”för att göra regionerna mer attraktiva”.
  ReK kritiserar det faktum att de resurser som EU och medlemsstaterna har ställt till förfogande för detta ändamål fortfarande är otillräckliga. |
| --- | --- |

12.

Kommittén bekräftar effektiviteten i det nuvarande kulturprogrammet ”Kultur 2007” (2007–2013) liksom även i andra stödprogram, särskilt för att främja den kulturella utvecklingen på landsbygden ”för att göra regionerna mer attraktiva”.

ReK kritiserar det faktum att de resurser som EU och medlemsstaterna har ställt till förfogande för detta ändamål fortfarande är otillräckliga.

| 13. | ReK är förvånad över att kommissionen endast ytligt tar del av den senaste utvecklingen vad gäller unionens mest attraktiva kulturprojekt, nämligen den ”europeiska kulturhuvudstaden”, och uppenbarligen inte tilldelar det någon strategisk betydelse. Kulturhuvudstadsprogrammet är EU:s populäraste kulturprojekt. Tack vare att den nationella konkurrensen om titeln ökar allt mer (8 städer konkurrerar om titeln i Storbritannien år 2008, 18 i Tyskland resp. 11 i Ungern år 2010, 8 i Finland år 2011 och redan nu 7 i Spanien år 2016) får programmet snabbt en allt större betydelse för den kulturella utvecklingen i städerna och regionerna. En ytterligare sporre utgör det faktum att kulturen inom ramen för kulturhuvudstadsprocessen 2007–2011 ses och behandlas som en drivkraft och resurs för den sociala utvecklingen, och därigenom i hög grad bidrar till det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

13.

ReK är förvånad över att kommissionen endast ytligt tar del av den senaste utvecklingen vad gäller unionens mest attraktiva kulturprojekt, nämligen den ”europeiska kulturhuvudstaden”, och uppenbarligen inte tilldelar det någon strategisk betydelse. Kulturhuvudstadsprogrammet är EU:s populäraste kulturprojekt. Tack vare att den nationella konkurrensen om titeln ökar allt mer (8 städer konkurrerar om titeln i Storbritannien år 2008, 18 i Tyskland resp. 11 i Ungern år 2010, 8 i Finland år 2011 och redan nu 7 i Spanien år 2016) får programmet snabbt en allt större betydelse för den kulturella utvecklingen i städerna och regionerna. En ytterligare sporre utgör det faktum att kulturen inom ramen för kulturhuvudstadsprocessen 2007–2011 ses och behandlas som en drivkraft och resurs för den sociala utvecklingen, och därigenom i hög grad bidrar till det europeiska mervärdet.

| 14. | Kommittén uppmanar därför kommissionen att uppmärksamt iaktta, analysera och främja den senaste utvecklingen inom ramen för det europeiska kulturhuvudstadsprogrammet.
  I detta sammanhang bör kommissionen fästa särskild uppmärksamhet vid följande:






  — | Ett intensivt och effektivt samarbete mellan kulturhuvudstäderna 2007–2011. |
| --- | --- | --- |

14.

Kommittén uppmanar därför kommissionen att uppmärksamt iaktta, analysera och främja den senaste utvecklingen inom ramen för det europeiska kulturhuvudstadsprogrammet.

I detta sammanhang bör kommissionen fästa särskild uppmärksamhet vid följande:

—

Ett intensivt och effektivt samarbete mellan kulturhuvudstäderna 2007–2011.

| — | Samarbetet mellan Ruhr, Pécs och Istanbul, som är kulturhuvudstäder år 2010, både vad gäller den innovativa potentialen i en hållbar kulturpräglad stadsutveckling och med tanke på den särskilda möjligheten till en dialog med islam. |
| --- | --- |

—

Samarbetet mellan Ruhr, Pécs och Istanbul, som är kulturhuvudstäder år 2010, både vad gäller den innovativa potentialen i en hållbar kulturpräglad stadsutveckling och med tanke på den särskilda möjligheten till en dialog med islam.

| — | Nätverket Cultural Cities Net 2010, genom vilket mer än 20 städer från Ungern, Tyskland och Turkiet för första gången samarbetar för att utforma egna mål för den europeiska kulturen, för att tillsammans med kulturhuvudstäderna förbereda år 2010 och för att samtidigt på flera orter presentera sina projekt. |
| --- | --- |

—

Nätverket Cultural Cities Net 2010, genom vilket mer än 20 städer från Ungern, Tyskland och Turkiet för första gången samarbetar för att utforma egna mål för den europeiska kulturen, för att tillsammans med kulturhuvudstäderna förbereda år 2010 och för att samtidigt på flera orter presentera sina projekt.

| 15. | Kommittén kommer för sin del att uppmärksamma den utvecklings- och integrationspotential som ett kulturellt samarbete mellan och för Europas regioner och städer innebär, såsom konstateras i de ungerska och tyska kulturstädernas Budapestdeklaration (2005). |
| --- | --- |

15.

Kommittén kommer för sin del att uppmärksamma den utvecklings- och integrationspotential som ett kulturellt samarbete mellan och för Europas regioner och städer innebär, såsom konstateras i de ungerska och tyska kulturstädernas Budapestdeklaration (2005).

| 16. | ReK beklagar att kommissionen vid upprättandet av en agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld inte refererar till de talrika partnerskap mellan städer, kommuner och regioner som efter andra världskriget upprättats i Europa och därefter har spritt sig över hela världen. Denna typ av partnerskap mellan städer och regioner har haft och har fortfarande en stabiliserande inverkan på samhället och har i hög grad bidragit till en fredlig utveckling och till att splittringen av Europa har kunnat övervinnas. Kommittén uppmanar därför kommissionen att beakta den kulturella potentialen i städernas och regionernas partnerskap då den utarbetar sitt program, eftersom den är av stor betydelse för hela samhället, samt att ta fasta på ny utveckling av hög kvalitet. |
| --- | --- |

16.

ReK beklagar att kommissionen vid upprättandet av en agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld inte refererar till de talrika partnerskap mellan städer, kommuner och regioner som efter andra världskriget upprättats i Europa och därefter har spritt sig över hela världen. Denna typ av partnerskap mellan städer och regioner har haft och har fortfarande en stabiliserande inverkan på samhället och har i hög grad bidragit till en fredlig utveckling och till att splittringen av Europa har kunnat övervinnas. Kommittén uppmanar därför kommissionen att beakta den kulturella potentialen i städernas och regionernas partnerskap då den utarbetar sitt program, eftersom den är av stor betydelse för hela samhället, samt att ta fasta på ny utveckling av hög kvalitet.

| 17. | Regionkommittén bekräftar vikten av programmet ”medborgarnas Europa” och dess inverkan på den kulturella utvecklingen på lokal och regional nivå, och anser att programmet bör utvidgas. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén bekräftar vikten av programmet ”medborgarnas Europa” och dess inverkan på den kulturella utvecklingen på lokal och regional nivå, och anser att programmet bör utvidgas.

| 18. | Regionkommittén förväntar sig konkreta förslag beträffande utformningen av ”Europeiska året för interkulturell dialog” år 2008 samt att även kommittén involveras i processen. Kommittén uppmanar därför GD Utbildning och kultur att även efter år 2008 fokusera på den interkulturella dialogen genom att främja särskilda politikområden och samarbeta med andra generaldirektorat. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén förväntar sig konkreta förslag beträffande utformningen av ”Europeiska året för interkulturell dialog” år 2008 samt att även kommittén involveras i processen. Kommittén uppmanar därför GD Utbildning och kultur att även efter år 2008 fokusera på den interkulturella dialogen genom att främja särskilda politikområden och samarbeta med andra generaldirektorat.

| 19. | ReK beklagar att kommissionen i sitt meddelande inte ger någon information om hur de höga ambitionerna i kulturagendan ska finansieras, och konstaterar att finansieringen inte på något sätt kan ske med hjälp av de knappa resurser som finns tillgängliga i anslutning till programmet ”Kultur 2007”. Kommittén betonar i detta sammanhang strukturfondernas viktiga roll när det gäller att främja den kulturella infrastrukturen och bevara kulturarvet, och stöder kommissionens förslag om att i framtiden inkludera kulturprojekt även i andra gemenskapsprogram. ReK efterlyser dock mer konkret information om detta. |
| --- | --- |

19.

ReK beklagar att kommissionen i sitt meddelande inte ger någon information om hur de höga ambitionerna i kulturagendan ska finansieras, och konstaterar att finansieringen inte på något sätt kan ske med hjälp av de knappa resurser som finns tillgängliga i anslutning till programmet ”Kultur 2007”. Kommittén betonar i detta sammanhang strukturfondernas viktiga roll när det gäller att främja den kulturella infrastrukturen och bevara kulturarvet, och stöder kommissionens förslag om att i framtiden inkludera kulturprojekt även i andra gemenskapsprogram. ReK efterlyser dock mer konkret information om detta.

| 20. | ReK delar kommissionens åsikt att Unescos konvention om skydd och främjande av kulturell mångfald, som trädde i kraft i mars 2007, utgör ett viktigt kulturpolitiskt och folkrättsligt instrument som är av stor betydelse för såväl gemenskapen som medlemsstaterna och som också har regionalt inflytande.
  Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder för att införa detta globala avtal, utan att detta påverkar subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

20.

ReK delar kommissionens åsikt att Unescos konvention om skydd och främjande av kulturell mångfald, som trädde i kraft i mars 2007, utgör ett viktigt kulturpolitiskt och folkrättsligt instrument som är av stor betydelse för såväl gemenskapen som medlemsstaterna och som också har regionalt inflytande.

Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder för att införa detta globala avtal, utan att detta påverkar subsidiaritetsprincipen.

| 21. | Kommittén betonar än en gång att en gemensam extern kulturpolitik på initiativ av medlemsstaterna endast kan utformas och genomföras om de aktörer i medlemsstaterna som har förbindelser med tredje land stöds i sina samarbetssträvanden och i själva samarbetet. Regionkommittén uppmanar därför uttryckligen kommissionen att stärka och stödja sådana initiativ som EUNIC (European Union National Institutes for Culture). |
| --- | --- |

21.

Kommittén betonar än en gång att en gemensam extern kulturpolitik på initiativ av medlemsstaterna endast kan utformas och genomföras om de aktörer i medlemsstaterna som har förbindelser med tredje land stöds i sina samarbetssträvanden och i själva samarbetet. Regionkommittén uppmanar därför uttryckligen kommissionen att stärka och stödja sådana initiativ som EUNIC (European Union National Institutes for Culture).

| 22. | ReK gläder sig över att rådets slutsatser beträffande ett grundfördrag för EU i sin nuvarande form inkluderar konventets positiva inställning till kultur. |
| --- | --- |

22.

ReK gläder sig över att rådets slutsatser beträffande ett grundfördrag för EU i sin nuvarande form inkluderar konventets positiva inställning till kultur.

| 23. | Kommittén kritiserar det faktum att det saknas en hänvisning till den Berlinförklaring som gavs med anledning av Romfördragens 50-års jubileum, i vilken inte enbart integrationsprocessens ekonomiska utan även kulturella betydelse framhålls och därmed också regionernas betydelse. |
| --- | --- |

23.

Kommittén kritiserar det faktum att det saknas en hänvisning till den Berlinförklaring som gavs med anledning av Romfördragens 50-års jubileum, i vilken inte enbart integrationsprocessens ekonomiska utan även kulturella betydelse framhålls och därmed också regionernas betydelse.

| 24. | ReK skulle vilja inleda en konstruktiv diskussion om kommissionens avsikt att tillämpa den öppna samordningsmetoden på kulturfrågor. Kommittén påminner i detta sammanhang om att man måste fästa uppmärksamhet vid den lokala och regionala nivån, som i hög grad ansvarar för kulturfrågorna och att man måste se till att den byråkratiska bördan är så liten som möjligt. ReK rekommenderar att man också utnyttjar de många möjligheter som inrättandet och stödjandet av europeiska plattformar och nätverk erbjuder. Kommittén anser att en förstärkning av gemensamma projekt som omfattar flera länder och av ett utbyte av aktörer inom kultursektorn på ett effektivt sätt kan påskynda och intensifiera den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

24.

ReK skulle vilja inleda en konstruktiv diskussion om kommissionens avsikt att tillämpa den öppna samordningsmetoden på kulturfrågor. Kommittén påminner i detta sammanhang om att man måste fästa uppmärksamhet vid den lokala och regionala nivån, som i hög grad ansvarar för kulturfrågorna och att man måste se till att den byråkratiska bördan är så liten som möjligt. ReK rekommenderar att man också utnyttjar de många möjligheter som inrättandet och stödjandet av europeiska plattformar och nätverk erbjuder. Kommittén anser att en förstärkning av gemensamma projekt som omfattar flera länder och av ett utbyte av aktörer inom kultursektorn på ett effektivt sätt kan påskynda och intensifiera den europeiska integrationsprocessen.

| 25. | Kommittén stöder kommissionens avsikt att vartannat år anordna ett kulturforum, i vilket aktörer på alla nivåer av kulturpolitiken och kulturlivet deltar. |
| --- | --- |

25.

Kommittén stöder kommissionens avsikt att vartannat år anordna ett kulturforum, i vilket aktörer på alla nivåer av kulturpolitiken och kulturlivet deltar.

| 26. | Regionkommittén välkomnar i detta sammanhang varmt kommissionens avsikt att vartannat år lägga fram en lägesrapport beträffande kulturpolitiken, som framför allt skulle innehålla uppgifter om på vilket sätt kommissionen har tagit hänsyn till bestämmelsen om att de kulturella aspekterna ska beaktas inom andra politikområden (art. 151.4 i EG-fördraget). |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén välkomnar i detta sammanhang varmt kommissionens avsikt att vartannat år lägga fram en lägesrapport beträffande kulturpolitiken, som framför allt skulle innehålla uppgifter om på vilket sätt kommissionen har tagit hänsyn till bestämmelsen om att de kulturella aspekterna ska beaktas inom andra politikområden (art. 151.4 i EG-fördraget).

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/29

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Utbildning och medvetandegörande som främjar hållbar utveckling”

(2008/C 53/06)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK understryker att utbildning om hållbar utveckling inte i praktiken kan genomföras utan de lokala och regionala myndigheternas medverkan med tanke på att den lokala och regionala nivån i många medlemsstater spelar en central roll när det gäller utbildning på det området. |
| --- | --- |

—

ReK understryker att utbildning om hållbar utveckling inte i praktiken kan genomföras utan de lokala och regionala myndigheternas medverkan med tanke på att den lokala och regionala nivån i många medlemsstater spelar en central roll när det gäller utbildning på det området.

| — | ReK anser att för att utbildningen om hållbar utveckling ska lyckas, bör miljöskydd, medborgarskap och hälsofrågor få en mer framträdande plats i utbildningsprogrammen, så att medvetenheten om och engagemanget i dessa frågor ökar i samhället. |
| --- | --- |

—

ReK anser att för att utbildningen om hållbar utveckling ska lyckas, bör miljöskydd, medborgarskap och hälsofrågor få en mer framträdande plats i utbildningsprogrammen, så att medvetenheten om och engagemanget i dessa frågor ökar i samhället.

| — | ReK anser att det bör inrättas en attraktiv Internetportal med innehåll och kampanj- och utbildningsmaterial som uppdateras regelbundet och kan användas av lärare, organisationer, lokala myndigheter och alla aktörer som är intresserade av att främja hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

ReK anser att det bör inrättas en attraktiv Internetportal med innehåll och kampanj- och utbildningsmaterial som uppdateras regelbundet och kan användas av lärare, organisationer, lokala myndigheter och alla aktörer som är intresserade av att främja hållbar utveckling.

| — | Regionkommittén uppmanar de regionala och lokala myndigheterna att samarbeta med medierna i syfte att förmedla idén bakom den hållbara utvecklingen och att förklara dess grundprinciper och fördelar på ett begripligt språk för en så stor publik som möjligt, liksom att främja och följa den offentliga debatten i dessa frågor. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén uppmanar de regionala och lokala myndigheterna att samarbeta med medierna i syfte att förmedla idén bakom den hållbara utvecklingen och att förklara dess grundprinciper och fördelar på ett begripligt språk för en så stor publik som möjligt, liksom att främja och följa den offentliga debatten i dessa frågor.

| — | ReK uppmanar medierna att ta initiativ till att offentliggöra resultat av utbildning om hållbar utveckling och att lägga program med presentationer av de lokala och regionala myndigheternas åtgärder på sändningstider som passar de personer som berörs av dem. |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar medierna att ta initiativ till att offentliggöra resultat av utbildning om hållbar utveckling och att lägga program med presentationer av de lokala och regionala myndigheternas åtgärder på sändningstider som passar de personer som berörs av dem.

| Föredragande | : | Marek OLSZEWSKI (PL–UEN-AE), borgmästare i Lubicz. ordförande för utskottet för utbildning och kultur, det gemensamma utskottet för regeringen och de lokala och regionala myndigheterna |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Marek OLSZEWSKI (PL–UEN-AE), borgmästare i Lubicz. ordförande för utskottet för utbildning och kultur, det gemensamma utskottet för regeringen och de lokala och regionala myndigheterna

Politiska rekommendationer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén vill påpeka att de lokala och regionala myndigheterna i hela EU är en av de viktigaste faktorerna bakom utbildnings- och informationspolitiken, också i fråga om hållbar utveckling. De lokala och regionala myndigheterna har en roll att spela genom att de stimulerar, samordnar och stöder denna typ av verksamhet. Utbildning om hållbar utveckling kan därför i praktiken inte genomföras utan de lokala och regionala myndigheternas medverkan. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén vill påpeka att de lokala och regionala myndigheterna i hela EU är en av de viktigaste faktorerna bakom utbildnings- och informationspolitiken, också i fråga om hållbar utveckling. De lokala och regionala myndigheterna har en roll att spela genom att de stimulerar, samordnar och stöder denna typ av verksamhet. Utbildning om hållbar utveckling kan därför i praktiken inte genomföras utan de lokala och regionala myndigheternas medverkan.

| 2. | Kommittén vill peka på de exempel på god praxis som finns i fråga om de lokala och regionala myndigheternas roll att främja, förverkliga och samordna den hållbara utvecklingen genom utbildning. Man bör nämna ett antal projekt som bör spridas som goda exempel, t.ex. nätverket Agenda 21, nätverket RES (Network of Regions on Education for Sustainability) som initierades av regionen Umbrien i Italien, EU-veckan för hållbar energi, det brittiska projektet ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), utbildningssystemet i Bayern (Tyskland) och Finland där hållbar utveckling är en obligatorisk del, systemet för yrkesutbildning i Nederländerna, verksamheten vid de regionala centrumen för ekologisk utbildning i Polen och de öppna universitetens verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén vill peka på de exempel på god praxis som finns i fråga om de lokala och regionala myndigheternas roll att främja, förverkliga och samordna den hållbara utvecklingen genom utbildning. Man bör nämna ett antal projekt som bör spridas som goda exempel, t.ex. nätverket Agenda 21, nätverket RES (Network of Regions on Education for Sustainability) som initierades av regionen Umbrien i Italien, EU-veckan för hållbar energi, det brittiska projektet ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), utbildningssystemet i Bayern (Tyskland) och Finland där hållbar utveckling är en obligatorisk del, systemet för yrkesutbildning i Nederländerna, verksamheten vid de regionala centrumen för ekologisk utbildning i Polen och de öppna universitetens verksamhet.

| 3. | Man bör ägna större uppmärksamhet åt den roll som t.ex. landskapsparker, nationalparker, regionala naturskyddsområden, museer och konstcentrum spelar för den informella utbildningen för en hållbar utveckling. Dessa institutioner kan dessutom lämna ett stort bidrag till lärares och elevers formella utbildning på området. |
| --- | --- |

3.

Man bör ägna större uppmärksamhet åt den roll som t.ex. landskapsparker, nationalparker, regionala naturskyddsområden, museer och konstcentrum spelar för den informella utbildningen för en hållbar utveckling. Dessa institutioner kan dessutom lämna ett stort bidrag till lärares och elevers formella utbildning på området.

| 4. | Mot denna bakgrund är en fråga av första rang utvecklingen av ett samarbetsnät för regioner och lokalsamhällen och de institutioner som där verkar för att främja god praxis för hållbar utveckling och utbyte av erfarenheter, menar kommittén. Kommissionen bör i samarbete med bl.a. Regionkommittén eftertryckligen stödja aktörer som kartlägger och sprider bra metoder inom utbildning om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

Mot denna bakgrund är en fråga av första rang utvecklingen av ett samarbetsnät för regioner och lokalsamhällen och de institutioner som där verkar för att främja god praxis för hållbar utveckling och utbyte av erfarenheter, menar kommittén. Kommissionen bör i samarbete med bl.a. Regionkommittén eftertryckligen stödja aktörer som kartlägger och sprider bra metoder inom utbildning om hållbar utveckling.

| 5. | Vi välkomnar konstaterandet att investeringar i mänskligt kapital är en nödvändig förutsättning för en hållbar utveckling i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Vi välkomnar konstaterandet att investeringar i mänskligt kapital är en nödvändig förutsättning för en hållbar utveckling i Europeiska unionen.

| 6. | Vi anser att utbildning är det som förenar den hållbara utvecklingens tre pelare: ekonomisk utveckling, miljöskydd och samhällsutveckling. Utbildning är en förutsättning för den enskilde individens utveckling och deltagande i det moderna samhället, och för utveckling av samhället självt. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att utbildning är det som förenar den hållbara utvecklingens tre pelare: ekonomisk utveckling, miljöskydd och samhällsutveckling. Utbildning är en förutsättning för den enskilde individens utveckling och deltagande i det moderna samhället, och för utveckling av samhället självt.

| 7. | Utbildning är det viktigaste inslaget i den bredare processen att inte bara diskutera själva idén utan också att ändra människors livsstil i riktning mot större respekt för idén om hållbar utveckling i strävan att förbättra livskvaliteten, anser ReK. |
| --- | --- |

7.

Utbildning är det viktigaste inslaget i den bredare processen att inte bara diskutera själva idén utan också att ändra människors livsstil i riktning mot större respekt för idén om hållbar utveckling i strävan att förbättra livskvaliteten, anser ReK.

| 8. | ReK konstaterar att lämplig utbildning om och förklaring av fördelarna med hållbar utveckling kan bidra till att de livsstilsändringar som är nödvändiga accepteras bättre och att konflikter mellan den traditionella ”bekväma” livsstilen och de nyare, mer hållbara, livsstilformerna därmed kan undvikas. |
| --- | --- |

8.

ReK konstaterar att lämplig utbildning om och förklaring av fördelarna med hållbar utveckling kan bidra till att de livsstilsändringar som är nödvändiga accepteras bättre och att konflikter mellan den traditionella ”bekväma” livsstilen och de nyare, mer hållbara, livsstilformerna därmed kan undvikas.

| 9. | Vi gläder oss också över att ett av de främsta målen med strategin är att verka för sammanhållning och social rättvisa, som förverkligas bland annat genom utbildnings- och informationsarbete. |
| --- | --- |

9.

Vi gläder oss också över att ett av de främsta målen med strategin är att verka för sammanhållning och social rättvisa, som förverkligas bland annat genom utbildnings- och informationsarbete.

| 10. | ReK vill påpeka att den lokala och regionala nivån i många medlemsstater spelar en viktig roll när det gäller utbildning på området för hållbar utveckling, inte bara tack vare eventuell formell kompetens inom förskole- och grundskoleutbildning och högre utbildning, utan också genom vuxenutbildning, kulturvård och kulturstöd. Den lokala och regionala nivån spelar en föredömlig roll som lokal arbetsgivare, investerare och tillhandahållare av tjänster i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

10.

ReK vill påpeka att den lokala och regionala nivån i många medlemsstater spelar en viktig roll när det gäller utbildning på området för hållbar utveckling, inte bara tack vare eventuell formell kompetens inom förskole- och grundskoleutbildning och högre utbildning, utan också genom vuxenutbildning, kulturvård och kulturstöd. Den lokala och regionala nivån spelar en föredömlig roll som lokal arbetsgivare, investerare och tillhandahållare av tjänster i allmänhetens intresse.

| 11. | Vi vill påpeka att medlemsländerna har olika erfarenheter av att bygga upp samhälle och ekonomi i enlighet med principerna om hållbar utveckling. För att åstadkomma ett tänkande med utgångspunkt i hållbar utveckling behövs särskilda program för att stödja utbildningen i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna. Sociala problem samt ekonomiska och politiska utmaningar kräver ett annorlunda angreppssätt. |
| --- | --- |

11.

Vi vill påpeka att medlemsländerna har olika erfarenheter av att bygga upp samhälle och ekonomi i enlighet med principerna om hållbar utveckling. För att åstadkomma ett tänkande med utgångspunkt i hållbar utveckling behövs särskilda program för att stödja utbildningen i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna. Sociala problem samt ekonomiska och politiska utmaningar kräver ett annorlunda angreppssätt.

| 12. | Enligt UNECE:s (FN:s ekonomiska kommission för Europa) strategi för utbildning för hållbar utveckling av den 23 mars 2005 bör man beakta hur begreppet hållbar utveckling utvecklas. Detta förändras i takt med vår förståelse av de processer som ligger bakom det. Man bör därför understryka den övervakande roll som vetenskapliga undersökningar har, eftersom ett av målen för dessa, som bör stimuleras, är att studera de förändringar som sker till följd av principerna om hållbar utveckling och genom att den hållbara tillväxten definieras om. |
| --- | --- |

12.

Enligt UNECE:s (FN:s ekonomiska kommission för Europa) strategi för utbildning för hållbar utveckling av den 23 mars 2005 bör man beakta hur begreppet hållbar utveckling utvecklas. Detta förändras i takt med vår förståelse av de processer som ligger bakom det. Man bör därför understryka den övervakande roll som vetenskapliga undersökningar har, eftersom ett av målen för dessa, som bör stimuleras, är att studera de förändringar som sker till följd av principerna om hållbar utveckling och genom att den hållbara tillväxten definieras om.

Utbildning som ett verktyg för att göra människor medvetna om den hållbara utvecklingens principer och funktioner

| 13. | Regionkommittén vill framhålla att utbildning är det viktigaste verktyget för att i det civila samhället förankra värderingar ur enskilda personers perspektiv till stöd för den hållbara utvecklingens idéer. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén vill framhålla att utbildning är det viktigaste verktyget för att i det civila samhället förankra värderingar ur enskilda personers perspektiv till stöd för den hållbara utvecklingens idéer.

| 14. | Utbildning om hållbar utveckling kan inte lyckas om man inte skapar det engagemang, den entusiasm och den kompetens som krävs hos lärare och utbildare. För att utbildningen om hållbar utveckling ska lyckas, bör miljöskydd, medborgarskap och hälsofrågor få en mer framträdande plats i utbildningsprogrammen, så att medvetenheten om och engagemanget i dessa frågor ökar i samhället. |
| --- | --- |

14.

Utbildning om hållbar utveckling kan inte lyckas om man inte skapar det engagemang, den entusiasm och den kompetens som krävs hos lärare och utbildare. För att utbildningen om hållbar utveckling ska lyckas, bör miljöskydd, medborgarskap och hälsofrågor få en mer framträdande plats i utbildningsprogrammen, så att medvetenheten om och engagemanget i dessa frågor ökar i samhället.

| 15. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att öka möjligheterna att integrera miljöutveckling och hållbar utveckling i de nationella utbildningssystemen. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att öka möjligheterna att integrera miljöutveckling och hållbar utveckling i de nationella utbildningssystemen.

| 16. | En särskilt viktig avnämargrupp för hållbar utveckling är barn och ungdomar, anser ReK. Dessa utgör basen för en generation där dessa principer kommer att stå i centrum för värderingssystemet och livsstilen. Utbildning på detta område bör också ske i förskolan. |
| --- | --- |

16.

En särskilt viktig avnämargrupp för hållbar utveckling är barn och ungdomar, anser ReK. Dessa utgör basen för en generation där dessa principer kommer att stå i centrum för värderingssystemet och livsstilen. Utbildning på detta område bör också ske i förskolan.

| 17. | Regionkommittén efterlyser utbildning som främjar hållbar utveckling redan från förskolan, med kunskap som inte enbart förmedlas genom begrepp utan framför allt genom undervisning som grundar sig på sinnena och praktiska erfarenheter. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén efterlyser utbildning som främjar hållbar utveckling redan från förskolan, med kunskap som inte enbart förmedlas genom begrepp utan framför allt genom undervisning som grundar sig på sinnena och praktiska erfarenheter.

| 18. | Man bör understryka familjens roll i utbildningen. Den utgör grunden för all form av formell utbildning på området för hållbar utveckling. Rådgivning till familjer om hur principerna för hållbar utveckling kan tillämpas i vardagslivet är mot denna bakgrund enligt Regionkommittén ett av de viktigaste inslagen i den informella utbildningen. |
| --- | --- |

18.

Man bör understryka familjens roll i utbildningen. Den utgör grunden för all form av formell utbildning på området för hållbar utveckling. Rådgivning till familjer om hur principerna för hållbar utveckling kan tillämpas i vardagslivet är mot denna bakgrund enligt Regionkommittén ett av de viktigaste inslagen i den informella utbildningen.

| 19. | Kommittén anser att det bör inrättas en attraktiv Internetportal med innehåll och kampanj- och utbildningsmaterial som uppdateras regelbundet och kan användas av lärare, organisationer, lokala myndigheter och alla aktörer som är intresserade av att främja hållbar utveckling. Portalen skulle kunna inrättas på initiativ av utbildnings- och miljöministerierna i medlemsstaterna, och särskilt utsedda tjänstemän skulle kunna utarbeta material för webbplatsen och publicera aktuell information om konferenser, initiativ och åtgärder för att främja hållbar utveckling. Regelbundet samarbete med andra institutioner, föreningar och stiftelser som arbetar med hållbar utveckling vore också värdefullt. |
| --- | --- |

19.

Kommittén anser att det bör inrättas en attraktiv Internetportal med innehåll och kampanj- och utbildningsmaterial som uppdateras regelbundet och kan användas av lärare, organisationer, lokala myndigheter och alla aktörer som är intresserade av att främja hållbar utveckling. Portalen skulle kunna inrättas på initiativ av utbildnings- och miljöministerierna i medlemsstaterna, och särskilt utsedda tjänstemän skulle kunna utarbeta material för webbplatsen och publicera aktuell information om konferenser, initiativ och åtgärder för att främja hållbar utveckling. Regelbundet samarbete med andra institutioner, föreningar och stiftelser som arbetar med hållbar utveckling vore också värdefullt.

| 20. | Kommittén anser att utbildningen om hållbar utveckling bör omfatta åtgärder där företagare, jordbrukare, den offentliga förvaltningen, media och icke-statliga organisationer i större utsträckning än hittills utgör målgrupper, eftersom dessa grupper är särskilt viktiga när principerna om hållbar utveckling genomförs. |
| --- | --- |

20.

Kommittén anser att utbildningen om hållbar utveckling bör omfatta åtgärder där företagare, jordbrukare, den offentliga förvaltningen, media och icke-statliga organisationer i större utsträckning än hittills utgör målgrupper, eftersom dessa grupper är särskilt viktiga när principerna om hållbar utveckling genomförs.

| 21. | Utbildningen har också till uppgift att göra de politiska eliterna och samhället medvetna om behovet av socialt samråd och dialog när strategier för hållbar utveckling genomförs, så att man tar hänsyn till alla sektorers intressen och gör en avvägning mellan olika utvecklingsaspekter. |
| --- | --- |

21.

Utbildningen har också till uppgift att göra de politiska eliterna och samhället medvetna om behovet av socialt samråd och dialog när strategier för hållbar utveckling genomförs, så att man tar hänsyn till alla sektorers intressen och gör en avvägning mellan olika utvecklingsaspekter.

| 22. | Regionkommittén stöder tanken på att skapa en varaktig kontakt mellan Europeiska ungdomsforumet och de olika ordförandeskapen för utbyte av synpunkter om vilken riktning man vill att den hållbara utvecklingen ska ta. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén stöder tanken på att skapa en varaktig kontakt mellan Europeiska ungdomsforumet och de olika ordförandeskapen för utbyte av synpunkter om vilken riktning man vill att den hållbara utvecklingen ska ta.

| 23. | Man bör uppmärksamma det internationella studentutbytet. En av de grundläggande funktionerna med detta är att göra ungdomar medvetna om värdet av kulturell mångfald och tolerans och att propagera olika lösningar för hur hållbar utveckling kan uppnås. Sådana program som Erasmus, Sokrates, Grundtvig, Tempus m.fl. är och kommer att vara ett viktigt inslag i utbildningen för utbyte av vardagserfarenheter med avseende på hållbara livsstilar och främjande av god praxis på detta område. |
| --- | --- |

23.

Man bör uppmärksamma det internationella studentutbytet. En av de grundläggande funktionerna med detta är att göra ungdomar medvetna om värdet av kulturell mångfald och tolerans och att propagera olika lösningar för hur hållbar utveckling kan uppnås. Sådana program som Erasmus, Sokrates, Grundtvig, Tempus m.fl. är och kommer att vara ett viktigt inslag i utbildningen för utbyte av vardagserfarenheter med avseende på hållbara livsstilar och främjande av god praxis på detta område.

| 24. | Vi föreslår att man fortsätter stödja processerna (i bred bemärkelse) för ett mer ekologiskt jordbruk, framför allt arbetet med att skapa efterfrågan på ekologiska produkter genom att utbilda medborgarna om livsmedel av hög kvalitet och genom fortsatt utbildning av jordbrukare om ekologisk och integrerad produktion, miljöåtgärder inom jordbruk och skogsbruk, djurskydd och produktion av biomassa. |
| --- | --- |

24.

Vi föreslår att man fortsätter stödja processerna (i bred bemärkelse) för ett mer ekologiskt jordbruk, framför allt arbetet med att skapa efterfrågan på ekologiska produkter genom att utbilda medborgarna om livsmedel av hög kvalitet och genom fortsatt utbildning av jordbrukare om ekologisk och integrerad produktion, miljöåtgärder inom jordbruk och skogsbruk, djurskydd och produktion av biomassa.

| 25. | Man bör enligt kommittén avsätta mer medel till ekologisk utbildning, där frågan om stöd för tredje generationens rättigheter bör inta en central plats genom utbildning på områdena rationell energihushållning, lansering av förnybara energikällor och miljövänliga transportmedel, hållbar konsumtion, ekologisk märkning och energimärkning, vikten av ekologisk jordbruksproduktion samt återanvändning. |
| --- | --- |

25.

Man bör enligt kommittén avsätta mer medel till ekologisk utbildning, där frågan om stöd för tredje generationens rättigheter bör inta en central plats genom utbildning på områdena rationell energihushållning, lansering av förnybara energikällor och miljövänliga transportmedel, hållbar konsumtion, ekologisk märkning och energimärkning, vikten av ekologisk jordbruksproduktion samt återanvändning.

Livslångt lärande och hållbar utveckling

| 26. | Regionkommittén menar att man i större utsträckning bör integrera den hållbara utvecklingen i det nya integrerade programmet för livslångt lärande. Utbildning av hög kvalitet är en grundförutsättning för att man ska kunna tillgodose behovet av att låta hållbar utveckling genomsyra vårt dagliga liv på alla områden. Därför bör man främja utbildning av offentliga tjänstemän, lärare inom såväl skolor som på grund- och forskarnivå inom universitet och högskolor, allmänheten, volontärer och näringslivs- och samhällsaktörer, samt medverkan i arbetsgrupper, seminarier och forum på detta tema inom en europeisk ram. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén menar att man i större utsträckning bör integrera den hållbara utvecklingen i det nya integrerade programmet för livslångt lärande. Utbildning av hög kvalitet är en grundförutsättning för att man ska kunna tillgodose behovet av att låta hållbar utveckling genomsyra vårt dagliga liv på alla områden. Därför bör man främja utbildning av offentliga tjänstemän, lärare inom såväl skolor som på grund- och forskarnivå inom universitet och högskolor, allmänheten, volontärer och näringslivs- och samhällsaktörer, samt medverkan i arbetsgrupper, seminarier och forum på detta tema inom en europeisk ram.

| 27. | Man bör uppmärksamma behovet av mer flexibla yrkesutbildningssystem, åtminstone genom djärvare förfaranden för godkännande av färdigheter som förvärvats på informell väg för att ge personer utestängda från yrkesutbildning mer omfattande tillgång till sådan. Ett bra exempel på detta är t.ex. den finska eller den nederländska modellen för godkännande och erkännande av informella yrkesfärdigheter. |
| --- | --- |

27.

Man bör uppmärksamma behovet av mer flexibla yrkesutbildningssystem, åtminstone genom djärvare förfaranden för godkännande av färdigheter som förvärvats på informell väg för att ge personer utestängda från yrkesutbildning mer omfattande tillgång till sådan. Ett bra exempel på detta är t.ex. den finska eller den nederländska modellen för godkännande och erkännande av informella yrkesfärdigheter.

| 28. | ReK rekommenderar att medlemsstaterna tillsammans utformar en gemensam modell för utbildning om hållbar utveckling. Den bör grunda sig på följande:






  — | Hela skolvärlden åtar sig att öka miljö- och hållbarhetskvaliteten i skolorna och deras omgivningar. |
| --- | --- | --- |

28.

ReK rekommenderar att medlemsstaterna tillsammans utformar en gemensam modell för utbildning om hållbar utveckling. Den bör grunda sig på följande:

—

Hela skolvärlden åtar sig att öka miljö- och hållbarhetskvaliteten i skolorna och deras omgivningar.

| — | Förvaltningen av skolorna ska vara hållbar i fråga om bland annat miljövänliga inköp, sophantering, energieffektivitet, vattenförbrukning, bullernivå och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen av skolorna ska vara hållbar i fråga om bland annat miljövänliga inköp, sophantering, energieffektivitet, vattenförbrukning, bullernivå och säkerhet.

| — | Utbildning av alla personer inom skolvärlden i förhållande till de olika arbetsområdena. |
| --- | --- |

—

Utbildning av alla personer inom skolvärlden i förhållande till de olika arbetsområdena.

| — | Miljöfostran ska ingå i läroplanerna. |
| --- | --- |

—

Miljöfostran ska ingå i läroplanerna.

| — | Skolvärlden ska integreras i lokalsamhället. |
| --- | --- |

—

Skolvärlden ska integreras i lokalsamhället.

| — | Lokala Agenda 21-åtgärder ska kopplas till skolornas Agenda 21-projekt. |
| --- | --- |

—

Lokala Agenda 21-åtgärder ska kopplas till skolornas Agenda 21-projekt.

| — | Särskilda indikatorer bör fastställas för att man ska kunna mäta i vilken utsträckning skolor har integrerat undervisning i hållbar utveckling i de årliga läroplanerna för att på detta sätt mäta skolors kvalitet i fråga om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Särskilda indikatorer bör fastställas för att man ska kunna mäta i vilken utsträckning skolor har integrerat undervisning i hållbar utveckling i de årliga läroplanerna för att på detta sätt mäta skolors kvalitet i fråga om hållbar utveckling.

| 29. | Regionkommittén anser att distansutbildning kan bli ett mycket viktigt sätt att nå ut till grupper som traditionellt inte haft tillgång till utbildning: invånare på landsbygden, funktionshindrade, hemmafruar m.m. Dessa grupper är samtidigt en outnyttjad och dold utvecklingspotential i gemenskapens samhällen. Vi föreslår att man ökar anslagen till utveckling av gratis distansutbildningsplattformar och medel för utveckling av distansutbildningsprogram, däribland också informationsprogram för medborgarna. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén anser att distansutbildning kan bli ett mycket viktigt sätt att nå ut till grupper som traditionellt inte haft tillgång till utbildning: invånare på landsbygden, funktionshindrade, hemmafruar m.m. Dessa grupper är samtidigt en outnyttjad och dold utvecklingspotential i gemenskapens samhällen. Vi föreslår att man ökar anslagen till utveckling av gratis distansutbildningsplattformar och medel för utveckling av distansutbildningsprogram, däribland också informationsprogram för medborgarna.

| 30. | Regionkommittén vill framhålla det stora behovet av att se det livslånga lärandet ur ett lokalt och regionalt perspektiv. Som ett led i arbetet för att åstadkomma detta föreslår kommittén en systematisk utveckling av R3L-nätet (regionala nätverk för livslångt lärande), som omfattar alla regioner i EU, EES/Efta och kandidatländerna. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén vill framhålla det stora behovet av att se det livslånga lärandet ur ett lokalt och regionalt perspektiv. Som ett led i arbetet för att åstadkomma detta föreslår kommittén en systematisk utveckling av R3L-nätet (regionala nätverk för livslångt lärande), som omfattar alla regioner i EU, EES/Efta och kandidatländerna.

| 31. | Regionkommittén ställer sig positiv till att man i den förnyade strategin talar om behovet av att minska antalet elever som avbryter sin utbildning till 10 %. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén ställer sig positiv till att man i den förnyade strategin talar om behovet av att minska antalet elever som avbryter sin utbildning till 10 %.

Hållbar utveckling och kunskapssamhället

| 32. | Regionkommittén anser att en hållbar utveckling är omöjlig utan ett kunskapssamhälle. För ekonomisk utveckling i EU-länderna och för att de ska kunna hantera den globala konkurrensen måste man öka medvetenheten i samhället om värdet av utbildning och forskning, öka forskarvärldens prestige och stärka naturvetenskapens ställning. Den största rollen åvilar här de lokala och regionala aktörerna, som direkt kan påverka den formella utbildningen inom grundskola och gymnasium. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att en hållbar utveckling är omöjlig utan ett kunskapssamhälle. För ekonomisk utveckling i EU-länderna och för att de ska kunna hantera den globala konkurrensen måste man öka medvetenheten i samhället om värdet av utbildning och forskning, öka forskarvärldens prestige och stärka naturvetenskapens ställning. Den största rollen åvilar här de lokala och regionala aktörerna, som direkt kan påverka den formella utbildningen inom grundskola och gymnasium.

| 33. | Med tanke på den fortskridande nedgången i antalet ungdomar som studerar exakta vetenskaper vill Regionkommittén peka på att man för att genomföra den hållbara utvecklingens principer måste främja barns och ungdomars intresse för naturvetenskap, t.ex. genom att göra den forskande pedagogiken mer populär. Dessutom krävs en intensifierad integrering av jämställdhetsperspektivet, vilket kan bidra till att öka antalet ungdomar som studerar de exakta vetenskaperna. |
| --- | --- |

33.

Med tanke på den fortskridande nedgången i antalet ungdomar som studerar exakta vetenskaper vill Regionkommittén peka på att man för att genomföra den hållbara utvecklingens principer måste främja barns och ungdomars intresse för naturvetenskap, t.ex. genom att göra den forskande pedagogiken mer populär. Dessutom krävs en intensifierad integrering av jämställdhetsperspektivet, vilket kan bidra till att öka antalet ungdomar som studerar de exakta vetenskaperna.

| 34. | Regionkommittén anser att man bör fortsätta åtgärderna för ett närmare samarbete mellan forskning, utbildning och förvaltning i regionerna. För detta ändamål bör man arbeta för att sprida god praxis som följer av framför allt EU:s ramprogram, i syfte att göra regionerna mer medvetna om nyttan av sådant samarbete. Regionkommittén uppskattar ramprogrammens roll när det gäller att följa upp de förändringar som sker till följd av den hållbara utvecklingen. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén anser att man bör fortsätta åtgärderna för ett närmare samarbete mellan forskning, utbildning och förvaltning i regionerna. För detta ändamål bör man arbeta för att sprida god praxis som följer av framför allt EU:s ramprogram, i syfte att göra regionerna mer medvetna om nyttan av sådant samarbete. Regionkommittén uppskattar ramprogrammens roll när det gäller att följa upp de förändringar som sker till följd av den hållbara utvecklingen.

Samhällsförändringar i Europa, hållbar utveckling och utbildning

| 35. | Med tanke på att Europas befolkning blir allt äldre efterlyser ReK reformer av utbildningssystemen så att fler äldre personer får tillgång till dem. |
| --- | --- |

35.

Med tanke på att Europas befolkning blir allt äldre efterlyser ReK reformer av utbildningssystemen så att fler äldre personer får tillgång till dem.

| 36. | Tolerans för mångfald är ett villkor för hållbar utveckling mot bakgrund av nuvarande och kommande utvecklingstendenser när det gäller demografi, migration och kultur. Medlemsstaterna bör främja en utvecklingsmodell där tolerans för andra religioner, kulturer, kön och livsstilar är ett grundläggande inslag i medborgarnas fostran. |
| --- | --- |

36.

Tolerans för mångfald är ett villkor för hållbar utveckling mot bakgrund av nuvarande och kommande utvecklingstendenser när det gäller demografi, migration och kultur. Medlemsstaterna bör främja en utvecklingsmodell där tolerans för andra religioner, kulturer, kön och livsstilar är ett grundläggande inslag i medborgarnas fostran.

| 37. | ReK anser att man bör ägna större uppmärksamhet åt frågan om stöd till de lokala och regionala myndigheterna i deras arbete för att integrera hållbar utveckling i arbetet med att främja en sund livsstil inom hälsofrämjande politik. |
| --- | --- |

37.

ReK anser att man bör ägna större uppmärksamhet åt frågan om stöd till de lokala och regionala myndigheterna i deras arbete för att integrera hållbar utveckling i arbetet med att främja en sund livsstil inom hälsofrämjande politik.

Media och utbildning kring hållbar utveckling

| 38. | Mot bakgrund av kommentarerna ovan uppmanar Regionkommittén de regionala och lokala myndigheterna att samarbeta med medierna i syfte att förmedla idén bakom den hållbara utvecklingen och att förklara dess grundprinciper och fördelar på ett begripligt språk för en så stor publik som möjligt, liksom att främja och följa den offentliga debatten i dessa frågor. |
| --- | --- |

38.

Mot bakgrund av kommentarerna ovan uppmanar Regionkommittén de regionala och lokala myndigheterna att samarbeta med medierna i syfte att förmedla idén bakom den hållbara utvecklingen och att förklara dess grundprinciper och fördelar på ett begripligt språk för en så stor publik som möjligt, liksom att främja och följa den offentliga debatten i dessa frågor.

| 39. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att främja god praxis inom hållbar utveckling i nära samarbete med medierna. |
| --- | --- |

39.

ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att främja god praxis inom hållbar utveckling i nära samarbete med medierna.

| 40. | Med tanke på konstaterandena ovan om de lokala och regionala myndigheternas roll i utbildningen om hållbar utveckling bör de lokala och regionala myndigheterna utveckla sina egna kommunikationsstrategier för främjande av hållbar utveckling. |
| --- | --- |

40.

Med tanke på konstaterandena ovan om de lokala och regionala myndigheternas roll i utbildningen om hållbar utveckling bör de lokala och regionala myndigheterna utveckla sina egna kommunikationsstrategier för främjande av hållbar utveckling.

| 41. | Regionkommittén anser att man bör stärka eller ytterligare öka stödet till redan befintliga initiativ från regionernas sida i fråga om kampanjer för att främja hållbar utveckling och utbildning och rådgivning på detta område. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén anser att man bör stärka eller ytterligare öka stödet till redan befintliga initiativ från regionernas sida i fråga om kampanjer för att främja hållbar utveckling och utbildning och rådgivning på detta område.

| 42. | Kommittén uppmanar de offentliga institutionerna att utarbeta samarbetsavtal med offentliga och privata medieorganisationer, så att miljöfrågor lyfts fram i dokumentärer, utbildnings- och underhållningsprogram och så att personalen inom denna sektor utbildas för att behandla dessa frågor på ett strikt vetenskapligt sätt. Dessutom behövs kommunikationsstrategier som inte bara rör dessa teman utan även anpassas till sammanhanget och målgruppen, så att man kan förmedla beteenden och attityder som är förenliga med hållbar utveckling. |
| --- | --- |

42.

Kommittén uppmanar de offentliga institutionerna att utarbeta samarbetsavtal med offentliga och privata medieorganisationer, så att miljöfrågor lyfts fram i dokumentärer, utbildnings- och underhållningsprogram och så att personalen inom denna sektor utbildas för att behandla dessa frågor på ett strikt vetenskapligt sätt. Dessutom behövs kommunikationsstrategier som inte bara rör dessa teman utan även anpassas till sammanhanget och målgruppen, så att man kan förmedla beteenden och attityder som är förenliga med hållbar utveckling.

| 43. | ReK uppmanar medierna att ta initiativ till att offentliggöra resultat av utbildning om hållbar utveckling och att lägga program med presentationer av de lokala och regionala myndigheternas åtgärder på sändningstider som passar de personer som berörs av dem. |
| --- | --- |

43.

ReK uppmanar medierna att ta initiativ till att offentliggöra resultat av utbildning om hållbar utveckling och att lägga program med presentationer av de lokala och regionala myndigheternas åtgärder på sändningstider som passar de personer som berörs av dem.

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

BILAGA

I.   Exempel på goda metoder ur enkätsvaren

Bulgarien

I den bulgariska kommunen Dobrich planerar man en aktiv kampanj riktad till barn, studenter och vuxna. Man tänker placera kampanjmaterial i lokala tidningar, lokal radio och television i syfte att öka medvetenheten om införandet av sopsortering. Kommunen är beredd att låta ReK ta del av resultat och erfarenheter från detta system i ett senare skede.

Cypern

I den grekcypriotiska staden Αgios Αthanasios inrättades en miljöutbildningsgrupp bestående av f.d. lärare som är insatta i ämnet. Samtidigt har de som deltar i Grundtvig-programmet skapat ett program för att rikta uppmärksamheten mot miljöfrågorna. Αgios Αthanasios var huvudorganisatören i denna process. Samarbete har utvecklats mellan alla utbildningsinrättningar som i sin verksamhet främjar miljöskydd, återvinning, hållbarhet osv.

Spanien

Det spanska ”Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible” har ett projekt som kallas ”Miljötänkande i idrottslig verksamhet”. Målet är att dra nytta av idrottens potential som verktyg för miljöutbildning i syfte att införa miljökrav i samband med anordnandet av idrottsevenemang och att främja miljövänliga och stadsanpassade kunskaper och tillvägagångssätt bland organisatörerna av idrottsevenemang, idrottare och åskådare. Miljötänkandet i samband med idrottsevenemang genomförs inom tre områden:

| — | Madrid som den plats där nationella och internationella idrottsevenemang äger rum, i samarbete med relevanta sammanslutningar. |
| --- | --- |

—

Madrid som den plats där nationella och internationella idrottsevenemang äger rum, i samarbete med relevanta sammanslutningar.

| — | Madrid som organisatör av mindre evenemang, ofta på distriktsnivå. |
| --- | --- |

—

Madrid som organisatör av mindre evenemang, ofta på distriktsnivå.

| — | Inrättande av en särskild organisation för frivilliga som deltar i idrottsevenemang. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en särskild organisation för frivilliga som deltar i idrottsevenemang.

Evenemangen kan indelas i tre typer beroende på miljöpåverkan.

| — | Idrottsevenemang som anordnas på idrottsarenor. De äger rum på idrottsarenor inomhus eller utomhus, exempelvis idrottsplatser, simhallar, idrottshallar, friidrottsanläggningar osv. |
| --- | --- |

—

Idrottsevenemang som anordnas på idrottsarenor. De äger rum på idrottsarenor inomhus eller utomhus, exempelvis idrottsplatser, simhallar, idrottshallar, friidrottsanläggningar osv.

| — | Idrottsevenemang på gatorna som kräver omdirigering av trafiken, planering av rutten och avfallshantering. Detta gäller maratonlopp och cykellopp. |
| --- | --- |

—

Idrottsevenemang på gatorna som kräver omdirigering av trafiken, planering av rutten och avfallshantering. Detta gäller maratonlopp och cykellopp.

| — | Idrottsevenemang som anordnas i grönområden. I detta fall används parker i stadsområden. Det kan gälla friidrott, cykling eller simtävlingar utomhus. |
| --- | --- |

—

Idrottsevenemang som anordnas i grönområden. I detta fall används parker i stadsområden. Det kan gälla friidrott, cykling eller simtävlingar utomhus.

Åtgärder i syfte att hantera olika konsekvenser av idrottsevenemang (med särskild uppmärksamhet riktad mot miljövariablerna avfall, rörlighet samt energi- och vattenförbrukning) kan klassificeras i miljövänliga metoder i förarbetet inför evenemanget, under evenemanget och efter evenemanget.

Ministeriet anordnade det 30:e maratonloppet i Madrid i april 2007 i samarbete med Mapoma, en privat arrangör. Åtgärder vidtogs i fråga om följande:

| — | Arbete för att minimera avfallsmängden genom att avlägsna tvättsvampar, apelsinskal och flaskkorkar. |
| --- | --- |

—

Arbete för att minimera avfallsmängden genom att avlägsna tvättsvampar, apelsinskal och flaskkorkar.

| — | Ökad återvinning genom insamling av T-tröjor och plastflaskor och utplacering av återvinningsstationer. |
| --- | --- |

—

Ökad återvinning genom insamling av T-tröjor och plastflaskor och utplacering av återvinningsstationer.

| — | Arbete för att öka miljömedvetenheten bland löpare och åskådare. |
| --- | --- |

—

Arbete för att öka miljömedvetenheten bland löpare och åskådare.

| — | Kontakter med massmedier. |
| --- | --- |

—

Kontakter med massmedier.

| — | Skydd av känsliga områden längs vägen genom Retiro-parken. |
| --- | --- |

—

Skydd av känsliga områden längs vägen genom Retiro-parken.

| — | Rörlighet. Användning av rena, bioetanoldrivna bilar som officiella fordon. |
| --- | --- |

—

Rörlighet. Användning av rena, bioetanoldrivna bilar som officiella fordon.

| — | Samarbete med frivilliga från Röda korset (miljö) och välgörenhetsorganisationen Emaus. |
| --- | --- |

—

Samarbete med frivilliga från Röda korset (miljö) och välgörenhetsorganisationen Emaus.

| — | Sponsor. Ecoembes, ett icke-vinstdrivande organ för återvinning av avfall. |
| --- | --- |

—

Sponsor. Ecoembes, ett icke-vinstdrivande organ för återvinning av avfall.

| — | Aktörer: Organ för utbildning, rengöring och en samling (miljöområdet) Mapoma (organisatör för maratonloppet) Ecoembes, Röda korset, Setém (rättvis handel), Emaus. |
| --- | --- |

—

Aktörer: Organ för utbildning, rengöring och en samling (miljöområdet) Mapoma (organisatör för maratonloppet) Ecoembes, Röda korset, Setém (rättvis handel), Emaus.

Utvärdering

| — | Ökning med 5 780 kg i fråga om förpackningsåtervinning. |
| --- | --- |

—

Ökning med 5 780 kg i fråga om förpackningsåtervinning.

| — | 70 000 tvättsvampar avlägsnades, liksom flaskkorkar och organiskt avfall. |
| --- | --- |

—

70 000 tvättsvampar avlägsnades, liksom flaskkorkar och organiskt avfall.

| — | Rengöringen efteråt gick en halvtimme fortare. |
| --- | --- |

—

Rengöringen efteråt gick en halvtimme fortare.

| — | 88 % av deltagarna såg positivt på åtgärderna. |
| --- | --- |

—

88 % av deltagarna såg positivt på åtgärderna.

| — | 63 % av deltagarna vidtog miljöåtgärder. |
| --- | --- |

—

63 % av deltagarna vidtog miljöåtgärder.

| — | Utbildning av organisatör, deltagare och åskådare. |
| --- | --- |

—

Utbildning av organisatör, deltagare och åskådare.

Övriga initiativ från departement:

| — | VÅR-, SOMMAR- OCH HÖSTKURSER |
| --- | --- |

—

VÅR-, SOMMAR- OCH HÖSTKURSER

Verksamheten i dessa program är riktade till vuxna i allmänhet, vuxna och barn tillsammans och barn i synnerhet. Dessa årstidsprogram är specifika för ministeriet för utbildning om hållbar utveckling.

Gröna rutter
  Verksamheten äger rum i offentliga parker av historisk, botanisk och kulturell betydelse för staden. Bland dessa kan nämnas parkerna Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván och Lineal del Manzanare.

Öppet hus för miljö och seminarier.
  Dessa äger rum på olika miljöförvaltningsplatser och syftar till att öka kunskapen om och förbättra stadsmiljön. Bl.a. kan nämnas glashusen och växthusen i parkerna Retiro och Casa de Campo, fjärils- och insektscentrum, centrum för fågelliv och storkar, komposteringsanläggningen Migas Calientes, och särskilda dagar för ringmärkning av fåglar, kolonilotter, seminarier för barn, cykelägare osv.

Kurser.
  Ämnen väljs för att göra människor uppmärksamma på hur man ska leva miljövänligare. Exempel är traditionell och ekologisk trädgårdsskötsel, fågellivet i parker, vatten i staden, ekologisk trädgårdsskötsel och klimatförändringarna.

| — | DAGSEVENEMANG, KONGRESSER, UTSTÄLLNINGAR |
| --- | --- |

—

DAGSEVENEMANG, KONGRESSER, UTSTÄLLNINGAR

Departementet för utbildning om hållbar utveckling tillhandahåller stöd för utbildning i form av dagsevenemang, kongresser och utställningar. På senare tid har bl.a. följande anordnats:

| — | Den första bioetanoldagen för hållbara transporter. |
| --- | --- |

—

Den första bioetanoldagen för hållbara transporter.

| — | Utställning om ”Trädens hemligheter”. |
| --- | --- |

—

Utställning om ”Trädens hemligheter”.

| — | Nationella miljökongressen. Två gånger per år. Kommunalt stånd, samordning mellan deltagare från kommunen. Anordnades av Conama-stiftelsen. |
| --- | --- |

—

Nationella miljökongressen. Två gånger per år. Kommunalt stånd, samordning mellan deltagare från kommunen. Anordnades av Conama-stiftelsen.

| — | Första Dagen för hållbara näringslivstransporter, i samarbete med handelskammaren och stiftelsen för rörlighet. |
| --- | --- |

—

Första Dagen för hållbara näringslivstransporter, i samarbete med handelskammaren och stiftelsen för rörlighet.

| — | Första Dagen för hållbar trädgårdsskötsel i framtidens stad, i samarbete med generaldirektoratet för miljöarvet. |
| --- | --- |

—

Första Dagen för hållbar trädgårdsskötsel i framtidens stad, i samarbete med generaldirektoratet för miljöarvet.

Tyskland

Exempel 1:

I den tyska delstaten Bremen ingår hållbar utveckling i det pågående utbildningsprogrammet från LIS (delstatens skolinstitut). Initiativet ”Aktion Formula Plus”, också i delstaten Bremen (Tyskland), syftar till att spara energi i olika skolor i Bremen och i samband därmed förmedla hållbarhetens betydelse till eleverna.

Exempel 2:

Delstaten Berlin-Brandenburgs institut för skolor och medier (LISUM) genomför regelbundet utbildningar för lärare i enskilda ämnen kopplade till hållbar utveckling. Dessutom har en specialistkonferens med workshops om hållbar utveckling arrangerats varje år sedan 2000. 2008 kommer en mellanregional kongress om Globalt lärande för hållbar utveckling att äga rum i Brandenburg under ledning av LISUM Berlin-Brandenburg. Vid kongressen ska man utgå från millenniemålen och FN:s årtionde för utbildning och arbeta för att förbättra medvetenheten i Berlin och Brandenburg, på områdena utbildning och ungdom, i utbildningsministrarnas referensläroplan, och främja genomförandet genom utbildningsprogram och projekt.

Österrike

Exempel 1:

I Oberösterreich ser man positivt på införandet av en modell för hela unionen för medvetandehöjande åtgärder på området hållbar utveckling i förskolor och grundskolor. Denna modell bör emellertid begränsas till centrala budskap. Mer detaljerad information bör tillhandahållas av lokala och regionala myndigheter, som är bättre i stånd att uppfylla elevernas särskilda informationsbehov. Tanken att sprida en gemensam europeisk anda i fråga om hållbarhet bland elever genom medvetandehöjande åtgärder välkomnas i hög grad.

Exempel 2:

Oberösterreichs akademi för miljö och natur har genomfört utbildnings- och informationsverksamhet rörande hållbar utveckling i Oberösterreich sedan 1989. Akademin har ett förvaltningscentrum ”Agenda 21”, som initierar, stöder och främjar lokala Agenda 21-processer för en miljö med framtidsmöjligheter. En kombination av olika metoder används lokalt (t.ex. broschyrer, kommunala tidningar, affischer, anslagstavlor, hemsidor, informationskvällar, personliga kontakter, kontakter med medierna).

Kommunerna i Oberösterreich engagerades för att fastställa och utveckla en miljöplan för Oberösterreich. Kommunala och regionala politiker och beslutsfattare samlades för att få information i syfte att uppmuntra dem att inrätta klimatallianser/rädda lokalsamhällen och initiera lokala Agenda 21-processer.

Vidare omfattar Oberösterreichs akademis utbildningsprogram utbildning av miljösakkunniga i kommuner, liksom utbildning för lärare och utbildare i syfte att öka medvetenheten om vikten av en hållbar livsstil. En utbildningsserie för personer engagerade i utvecklingsprocessen i kommuner och regioner har också upprättats.

Polen

Exempel 1:

Det polska nationella programmet för gröna certifikat för stöd och certifiering av utbildningsinrättningar på området hållbar utveckling

Detta är ett program för att tillhandahålla stöd och certifiering till utbildningsinrättningar på området hållbar utveckling Programmet genomför på två nivåer: Miljövänliga förskolor och grundskolor tilldelas ”Grönt certifikat av I:a klassen” och förskolor och grundskolor som utgör centrum för hållbar utveckling tilldelas ”Grönt certifikat av II:a klassen”.

Programmet har löpt sedan januari 2000. Detta utbildningsinitiativ, som genomförs av icke-statliga organisationer, ger ett effektivt stöd till det polska utbildningssystemet när det gäller att forma attityder och öka miljömedvetenheten bland barn, ungdomar och hela lokalsamhällen runt skolorna. Gröna certifikat av klass I och II som tilldelas institutioner som uppfyller särskilda krav, är ett exempel på kvalitetsmärkning inom polsk utbildning för aktiviteter på området hållbar utveckling. Programmet sponsras av ministerierna för miljö, utbildning och idrott samt ordföranden för den nationella stiftelsen för miljöskydd och vattenförvaltning, och det förvaltas i samarbete med det nationella centrumet för lärarfortbildning. Syftet med programmet ”Grönt certifikat” är att sprida idén om hållbar utveckling genom att inspirera lokalsamhällen där det finns skolor, och att stödja åtgärder i skolorna som lokala centrum för hållbar utveckling.

Den 22 april 2005 i Trzebaw, Polen, hölls en inledningsceremoni för ”Grön klass”, ett projekt som är inriktat inte bara på barn och ungdomar i skolan utan hela lokalsamhället. Tack vare projektet ”Grön klass” har skolan och lokalsamhället fått följande fördelar:

| — | Ett utomhusområde där man kan anordna lektioner, spel och ceremonier inom skolans ram. |
| --- | --- |

—

Ett utomhusområde där man kan anordna lektioner, spel och ceremonier inom skolans ram.

| — | Ett område där man kan genomföras ”gröna lektioner” i naturlig miljö (observera ett ”miniekosystem” av flora och fauna, anordna bild- och tekniklektioner med användning av naturmaterial). |
| --- | --- |

—

Ett område där man kan genomföras ”gröna lektioner” i naturlig miljö (observera ett ”miniekosystem” av flora och fauna, anordna bild- och tekniklektioner med användning av naturmaterial).

| — | Ett område där barn, lärare, föräldrar och lokalinvånare kan koppla av. |
| --- | --- |

—

Ett område där barn, lärare, föräldrar och lokalinvånare kan koppla av.

| — | Ett område att hålla rent och sköta om. |
| --- | --- |

—

Ett område att hålla rent och sköta om.

Programmet omfattar dessutom hela skolmiljön och lokalsamhället, och visade att även mycket små skolor kan arbeta effektivt för att uppnå gemensamma mål och uppgifter. Initiativet bidrog till att främja skolan, som redan har blivit välkänd lokalt som miljöskola. Programmet är värdefullt och information om dess fördelar behöver spridas bredare och mer effektivt. Dessutom behöver ansökningsförfarandet för certifieringar förenklas.

Exempel 2:

”Eko-enheter” på förskola nr. 1 i Września

1991 inledde skolledning, lärare, elever och föräldrar i förskola nr. 1 i Września, Polen, ett gemensamt arbete med ett antal miljöinitiativ som skulle äga rum under de kommande åren. Satsningarna kulminerade i att skolan i januari 2007 tilldelades det prestigefyllda ”miljöskyddscertifikatet” (som Polens president står bakom) efter att skolan tre år i rad (2004–2007) fått titeln ”miljöfrämjare”.

När det gäller ”Eko-enheter” ingår inte dessa initiativ bara i den årliga ”håll världen ren”-kampanjen, utan man deltar också regelbundet i miljötävlingar, resor och läger. Syftet med dessa miljöprojekt var att öka medvetenheten och främja beteenden som skyddar djur- och växtliv (t.ex. sortering av avfall och returråvaror för insamling).

År 2004 tilldelades skolan första pris av den nationella stiftelsen för miljöskydd och vattenförvaltning. Priset, 70 000 PLN, användes för att inrätta ett skolcentrum för miljö- och naturundervisning, inklusive t.ex. multimediautrustning, läromedel, datorprogram och en portabel väderstation som möjliggör observation av meteorologiska förhållanden på fältet.

Skolan inledde ett utbildningsprogram för klasserna 4–6 (som fortfarande pågår) om ”miljön i vår region”. Detta inbegriper grundläggande programplanering för den allmänna utbildningen i grundskolan, för naturutbildningsprogram och för andra utbildningsinriktningar.

Det centrala temat i programmet är att bevara naturen samt att skydda miljön och ekologin. Lektioner ges i den omgivande naturen. Genom programmet presenteras olika former av naturskydd i Września-regionen samt andra frågor som är kopplade till diskussionen om naturmiljöer, exempelvis skydd av regionala landskapstyper, vatten, luft och jordmån, vattenförvaltning, hur olika växtsamhällen fungerar samt hälsosam livsstil.

Under skolåret 2003–2004 genomfördes vid skolan också ett utbildningsprojekt som innefattade arbetet på en naturstig från Nowy Folwark till Leśniczówka Słomówko. Tack vare detta projekt skapades en naturstig i utkanten av staden, där natur- och biologilektioner kan hållas ute på fältet för elever från närsamhället och de omgivande områdena.

Exempel 3:

”Det gröna paketet” – ett multimediapaket för miljöundervisning

Dessa paket tillhandahölls med stöd av regionalt utvecklingscentrum för Central- och Östeuropa i Warszawa och användes som läromedel i skolorna i Wielkopolskie-regionen.

”Det gröna paketet” har godkänts av utbildningsministeriet, och miljöministeriet har uttalat sig positivt om det. Det är ett kostnadsfritt multimediapaket för miljöundervisning som är tänkt att användas av lärare och elever på högstadiet, och det är också lämpligt för andra stadier. Paketet består av fem delar som täcker 22 frågor med koppling till miljöskydd och hållbar utveckling. Paketet innehåller också en lärarhandledning med lektionsplanering och bakgrundsmaterial, en kassett med videoklipp och utbildningsfilmer, en cd-rom med omfattande information om miljöskydd, ett ”dilemma”-spel och annat användbart material.

”Det gröna paketet” hjälper inte bara eleverna att skaffa kunskaper, utan bidrar framför allt till nya värderingar och uppmuntrar till miljövänligt beteende i skolan, hemma och i omgivningarna. När eleverna deltar i de olika aktiviteterna, diskussionerna, rollspelen och besluten fungerar de som partner till läraren. Genom lärare och elever vidarebefordras de värderingar som ”Det gröna paketet” står för också till familjemedlemmar och samhället som helhet.

Den första utgåvan av paketet distribuerades endast till deltagare i särskilt organiserade kurser. Dessa var ursprungligen utbildningskurser för aktiva lärare och lärarutbildare från hela Polen som hade uttryckt intresse för att fungera som lokala samordnare och som ville anordna och genomföra kurser för högstadie- och gymnasielärare i deras område.

Mellan april och juni 2002 hölls fem workshops för 104 deltagare bl.a. från Wielkopolskie-regionen (dvs. Poznan, Piła, Kalisz, Konin, Gniezno och Leszno).

En andra utgåva på 5 000 exemplar producerades i april 2003 där man hade beaktat erfarenheter och förslag från lärare som använt den första utgåvan. Paketet innehöll nya filmer, en ändrad lektionsplanering och en cd. De polska institutioner och organisationer som hade förklarat sig intresserade av att distribuera ”Gröna paket” till högstadie- och gymnasielärare försågs med paketet.

Exempel 4:

Eftergymnasial utbildning i hållbar regional utveckling (med EU-medel för att främja hållbar utveckling i regionen) vid institutet för filosofi, samhällsvetenskapliga fakulteten vid Adam Mickiewicz-universitetet i Poznan.

Studier i hållbar utveckling är ett värdefullt initiativ för att kunna möta lokala miljöbehov. Mot den bakgrunden startade Adam Mickiewicz-universitetet i Poznan en eftergymnasial utbildning i hållbar regional utveckling läsåret 2007–2008. Kursen är inriktad på lokala och regionala rådgivare samt anställda vid lokala och regionala myndigheter och andra lokala offentliga institutioner, tjänstemän, anställda vid företag i den privata och offentliga sektorn, frivilligarbetare samt företrädare för icke-statliga organisationer med intresse av att ligga i linje med strategin för hållbar utveckling. Uttagningen av studenter till den eftergymnasiala kursen i hållbar utveckling inleddes under våren 2007. Kursen leds av Piotr Warych.

Syftet med kursen är att utbilda studenter som redan har allmänna kunskaper om hållbar utveckling, samhällsvetenskap, ekonomi och miljövetenskap, och att förse dem med färdigheter så att de kan tillämpa sina kunskaper i sitt privatliv och yrkesliv. Studenterna bör kunna förstå och analysera naturliga processer och det komplexa samspelet mellan olika faktorer. De kommer med största säkerhet att bidra till att sprida idén om hållbar utveckling och dess genomförande i ekonomiska och sociala processer.

Grekland

Inom det formella skolsystemet i departementet Aten har man, särskilt under de senaste åren, i samarbete med de regionala direktoraten för grundskola och gymnasium uppmuntrat inrättandet av arbetsgrupper för lärare om miljöfrågor och samhällsfrågor i syfte att öka elevernas medvetenhet och förbättra inlärningsmetoderna. När det gäller informationskampanjer försöker departementet Aten varje gång det organiserar eller bidrar till att organisera eller deltar i evenemang som är kopplade till hållbar utveckling i det civila samhället att upplysa om aktiviteterna i förväg i press, television och radio, och att tillhandahålla relevant audiovisuellt material som gör det lättare att informera och engagera allmänheten. Det är särskilt viktigt för medierna att planlägga radio- och TV-sändningar på tider som gör att man når de människor som berörs av aktiviteterna eller initiativen.

Sverige

Exempel 1:

I Dalarna, som består av 15 kommuner varav Orsa är en, lanseras ett treårigt projekt under hösten 2007 med 15 grundskolor och gymnasier i länet (2 skolor i Orsa) med följande mål och syften:

| — | Skolans hela verksamhet ska genomsyras av perspektivet hållbar utveckling och eleverna ska tillägna sig kunskap, färdigheter och vilja att bidra till ett långsiktigt hållbart samhälle. |
| --- | --- |

—

Skolans hela verksamhet ska genomsyras av perspektivet hållbar utveckling och eleverna ska tillägna sig kunskap, färdigheter och vilja att bidra till ett långsiktigt hållbart samhälle.

| — | Målet för projektet är att utveckla, pröva och utvärdera rutiner, metoder och verktyg för hållbar utveckling inom skolans hela verksamhet, så att kunskap och erfarenheter på ett systematiskt sätt kan delges till och utbytas med andra skolor såväl nationellt som internationellt. |
| --- | --- |

—

Målet för projektet är att utveckla, pröva och utvärdera rutiner, metoder och verktyg för hållbar utveckling inom skolans hela verksamhet, så att kunskap och erfarenheter på ett systematiskt sätt kan delges till och utbytas med andra skolor såväl nationellt som internationellt.

Därutöver ska projektet leda till

| — | att eleverna vid de deltagande skolorna får kunskap om och insikt i vad hållbar utveckling innebär i teori och praktik, |
| --- | --- |

—

att eleverna vid de deltagande skolorna får kunskap om och insikt i vad hållbar utveckling innebär i teori och praktik,

| — | att personalen vid de deltagande skolorna får kunskap om hållbar utveckling och i teori och praktik kan förmedla denna till eleverna, |
| --- | --- |

—

att personalen vid de deltagande skolorna får kunskap om hållbar utveckling och i teori och praktik kan förmedla denna till eleverna,

| — | att deltagande skolor utvecklar sin verksamhet så att läroplanens mål och riktlinjer för hållbar utveckling kan uppnås, |
| --- | --- |

—

att deltagande skolor utvecklar sin verksamhet så att läroplanens mål och riktlinjer för hållbar utveckling kan uppnås,

| — | att deltagande skolors arbete med lärande i globala frågor utvecklas, |
| --- | --- |

—

att deltagande skolors arbete med lärande i globala frågor utvecklas,

| — | att intresse för naturvetenskap och teknik som bidrar till en hållbar utveckling bland elever vid deltagande skolor ökar, |
| --- | --- |

—

att intresse för naturvetenskap och teknik som bidrar till en hållbar utveckling bland elever vid deltagande skolor ökar,

| — | att förståelsen och kunskapen om sambandet mellan hälsa och hållbar utveckling ökar bland elever och personal vid deltagande skolor. |
| --- | --- |

—

att förståelsen och kunskapen om sambandet mellan hälsa och hållbar utveckling ökar bland elever och personal vid deltagande skolor.

DFR (Dalarnas forskningsråd) bidrar genom att följa projektet ute på skolorna och utvärdera de deltagande skolornas arbetssätt och resultat i syfte att lyfta fram goda, effektiva metoder och arbetssätt i utbildningen för hållbar utveckling.

Exempel 2:

Miljötinget

Miljötinget är en årlig miljökonferens som riktar sig till unga från årskurs 9 och gymnasiet i Dalarnas och Gävleborgs län. Syftet med Miljötinget är att öka ungas engagemang kring miljöfrågor under både seriösa och lättsamma former. Föreläsarna kommer från näringslivet, politiken och folkrörelserna. Arrangemanget är självklart drogfritt. Projektet är ett samarbete mellan Region Dalarna och Landstinget Gävleborg.

På politisk nivå har Orsa sedan tidigt 1990-tal fastställt i målen för barnomsorg och skola att man i verksamheten på detta område måste sträva efter olika miljöutmärkelser, t.ex. Ekoskola, Grön flagg osv. Detta betyder att miljöfrågor och hållbar utveckling står högt på utbildningsdagordningen i Orsa. Verksamheten sprids genom att barnen tar med budskapet hem till andra familjemedlemmar.

Barn- och utbildningsnämnden i Orsa är aktiv i denna process i olika sammanhang, t.ex. kampanjen Ekotåget i Skattungbyn och lärarutbildning från stiftelsen ”Håll Sverige rent”. Ett litet antal lärare har också följt Högskolan Dalarnas miljökurs på fem poäng i Orsa.

Orsa har ett aktivt miljöutbildningsnätverk som träffas regelbundet en dag per månad. Som en del av initiativet Framtidsskeppet skapades Dalaskeppet, med årliga möten i någon av kommunerna i Dalarna. Anders Sundvall är en av de drivande krafterna. Flera skolor har fått utmärkelsen Grön flagg eller Miljöskola. Dessa skolor arbetar aktivt för hållbar utveckling.

Våra skolmatsalar fortsätter att öka utbudet av kravgodkänd mat (som uppfyller kraven i fråga om ekologisk odling, djurskydd och socialt ansvar) varje år. Två eller tre skolor odlar egna grönsaker för användning i skolmatsalen.

Sedan 1997 har Dalarna ett länsomfattande skolnätverk för vidareutbildning, inrättande av forum för erfarenhetsutbyte, lansering av Grön flagg-skolor osv. Lärarna anser att detta arbete bör fortsätta och byggas ut. För närvarande finns ingen regional finansiering öronmärkt för denna verksamhet. Tack vare dessa initiativ har emellertid Dalarna en stor andel av landets Grön flagg-skolor och skolor med utbildning för hållbar utveckling.

I dag finns det mycket större medvetenhet om vikten av att arbeta med hållbar utveckling, men när det gäller att överföra denna medvetenhet till beteendeförändringar blir problemen svårare. Skolor kan spela en viktig roll för att se till att de kommande generationerna har de kunskaper och färdigheter de behöver för att kunna arbeta för långsiktig hållbar utveckling.

II.   Svårigheter när det gäller att informera allmänheten och öka medvetenheten om hållbar utveckling

| — | Information om hållbar utveckling tillhandahålls systematiskt genom kommunens publikationer (kommunala tidningar, informationsbroschyrer och meddelanden). Svårigheten är att det saknas grundläggande utbildning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

—

Information om hållbar utveckling tillhandahålls systematiskt genom kommunens publikationer (kommunala tidningar, informationsbroschyrer och meddelanden). Svårigheten är att det saknas grundläggande utbildning i miljöfrågor.

| — | En adekvat strategisk ram, planering och program finns på europeisk nivå, med riktlinjer för hållbar utveckling, men det finns fortfarande brister när det gäller att omsätta kunskaper och färdigheter i praktisk handling och överföra dem till allmänheten. Följaktligen bör särskilda program inriktas på tillämpad hållbarhet genom att ta fram innovativa metoder och experiment i utbildning, kapacitetsuppbyggnad och inlärning: Befintliga utbildningsprogram bör inriktas på specialprogram som är skräddarsydda för omständigheterna i de nya medlemsstaterna. Svårigheterna att öka medvetenheten om hållbar utveckling består i följande:






  — | Brist på tvärvetenskaplig kunskap och lagarbete i de olika avdelningar som ansvarar för planeringen. |
| --- | --- | --- |

—

En adekvat strategisk ram, planering och program finns på europeisk nivå, med riktlinjer för hållbar utveckling, men det finns fortfarande brister när det gäller att omsätta kunskaper och färdigheter i praktisk handling och överföra dem till allmänheten. Följaktligen bör särskilda program inriktas på tillämpad hållbarhet genom att ta fram innovativa metoder och experiment i utbildning, kapacitetsuppbyggnad och inlärning: Befintliga utbildningsprogram bör inriktas på specialprogram som är skräddarsydda för omständigheterna i de nya medlemsstaterna. Svårigheterna att öka medvetenheten om hållbar utveckling består i följande:

—

Brist på tvärvetenskaplig kunskap och lagarbete i de olika avdelningar som ansvarar för planeringen.

| — | Stelheten i administrativa strukturer försvårar lagarbete. |
| --- | --- |

—

Stelheten i administrativa strukturer försvårar lagarbete.

| — | Brist på tidigare forskning som motsvarar allmänhetens, lokalsamhällenas och den privata sektorns behov. |
| --- | --- |

—

Brist på tidigare forskning som motsvarar allmänhetens, lokalsamhällenas och den privata sektorns behov.

| — | Informationsarbete och medvetandehöjande åtgärder spelar en otillräcklig roll i beslutsprocessen och på det tekniska området, bristande medvetenhet om vikten av information och medvetandehöjande åtgärder för att förbättra stadens miljöstyrning och få medborgarna att engagera sig mer i miljöfrågor. |
| --- | --- |

—

Informationsarbete och medvetandehöjande åtgärder spelar en otillräcklig roll i beslutsprocessen och på det tekniska området, bristande medvetenhet om vikten av information och medvetandehöjande åtgärder för att förbättra stadens miljöstyrning och få medborgarna att engagera sig mer i miljöfrågor.

| — | Bristande ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

—

Bristande ekonomiska resurser.

| — | Andra menar att politiken för hållbar utveckling måste vara enhetlig och trovärdig. I delstaten Brandenburg menar man att när det gäller utbildning och kunskapsspridning kan frivilligorganisationer spela en viktig roll som komplement till det formella utbildningssystemets skolor, fortbildningsinstitut och högskolor. Dessa frivilligorganisationer driver utbildningscentrum och anordnar regelbundna evenemang som en del av det arbete de utför i enlighet med sina stadgar. Dessa oberoende utbildningsanordnare är emellertid i allmänhet inte tillräckligt välfinansierade för att kunna driva verksamheten kontinuerligt. De kan ofta inte skaffa fram den erforderliga egna finansieringen för att kunna dra nytta av offentligt stöd, och de inkomster som utbildningsinrättningar kan ta fram i området är minst sagt begränsade. Ett finansieringsinstrument som skulle stödja utbildningsarbetet i organisationer som sysslar med hållbar utveckling vore alltså önskvärt. EU:s strukturfonder och landsbygdsutvecklingsfonden EJFLU ansvarar i praktiken inte för detta, eftersom sådan finansiering antingen faller utanför deras ansvarsområde eller för att medlemsstaterna i genomförandet fokuserar på andra prioriteringar. |
| --- | --- |

—

Andra menar att politiken för hållbar utveckling måste vara enhetlig och trovärdig. I delstaten Brandenburg menar man att när det gäller utbildning och kunskapsspridning kan frivilligorganisationer spela en viktig roll som komplement till det formella utbildningssystemets skolor, fortbildningsinstitut och högskolor. Dessa frivilligorganisationer driver utbildningscentrum och anordnar regelbundna evenemang som en del av det arbete de utför i enlighet med sina stadgar. Dessa oberoende utbildningsanordnare är emellertid i allmänhet inte tillräckligt välfinansierade för att kunna driva verksamheten kontinuerligt. De kan ofta inte skaffa fram den erforderliga egna finansieringen för att kunna dra nytta av offentligt stöd, och de inkomster som utbildningsinrättningar kan ta fram i området är minst sagt begränsade. Ett finansieringsinstrument som skulle stödja utbildningsarbetet i organisationer som sysslar med hållbar utveckling vore alltså önskvärt. EU:s strukturfonder och landsbygdsutvecklingsfonden EJFLU ansvarar i praktiken inte för detta, eftersom sådan finansiering antingen faller utanför deras ansvarsområde eller för att medlemsstaterna i genomförandet fokuserar på andra prioriteringar.

| — | En stor svårighet för Oberösterreich är att begreppet hållbarhet i sig själv verkar svårbegripligt och abstrakt, och är därför svårt att tala om. Det har också noterats att även på de platser där medvetenhet om vad hållbar utveckling betyder har uppnåtts, finns det fortfarande en klyfta mellan förståelsen och det konkreta genomförandet. |
| --- | --- |

—

En stor svårighet för Oberösterreich är att begreppet hållbarhet i sig själv verkar svårbegripligt och abstrakt, och är därför svårt att tala om. Det har också noterats att även på de platser där medvetenhet om vad hållbar utveckling betyder har uppnåtts, finns det fortfarande en klyfta mellan förståelsen och det konkreta genomförandet.

| — | Den största svårigheten när det gäller att öka medvetenheten om hållbar utveckling i Polen är bristen på allmänna kunskaper i målgrupperna, oavsett om det rör sig om studenter, lantbrukare, företrädare för offentliga myndigheter eller till och med det vetenskapliga samfundet. Mycket vanligt är det att begreppet hållbar utveckling missförstås, eftersom det tidigare endast kopplades till miljöskydd och ekologiska frågor. Relevansen för det ekonomiska, sociala och kulturella livet har förbisetts totalt. Hållbar utveckling är inte heller ett ämne som medierna kan täcka genom korta ”informationsskurar”. Resultatet blir att människor avskräcks från att lära sig mer om det eller omsätta det i praktiken. |
| --- | --- |

—

Den största svårigheten när det gäller att öka medvetenheten om hållbar utveckling i Polen är bristen på allmänna kunskaper i målgrupperna, oavsett om det rör sig om studenter, lantbrukare, företrädare för offentliga myndigheter eller till och med det vetenskapliga samfundet. Mycket vanligt är det att begreppet hållbar utveckling missförstås, eftersom det tidigare endast kopplades till miljöskydd och ekologiska frågor. Relevansen för det ekonomiska, sociala och kulturella livet har förbisetts totalt. Hållbar utveckling är inte heller ett ämne som medierna kan täcka genom korta ”informationsskurar”. Resultatet blir att människor avskräcks från att lära sig mer om det eller omsätta det i praktiken.

---

| 26.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/40

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Åldras väl i informationssamhället”

(2008/C 53/07)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén uppmanar de regionala och lokala myndigheterna i Europa att på bred front dra nytta av IKT:s möjligheter att bemöta de utmaningar som en åldrande befolkning medför och därmed förbättra äldres livskvalitet, ge dem möjlighet att stanna kvar integrerade i sin närmiljö samt främja den regionala och lokala konkurrenskraften med tjänster som utformats utgående från individuella behov. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén uppmanar de regionala och lokala myndigheterna i Europa att på bred front dra nytta av IKT:s möjligheter att bemöta de utmaningar som en åldrande befolkning medför och därmed förbättra äldres livskvalitet, ge dem möjlighet att stanna kvar integrerade i sin närmiljö samt främja den regionala och lokala konkurrenskraften med tjänster som utformats utgående från individuella behov.

| — | De regionala och lokala myndigheterna bör ges en central roll när det gäller planeringen av medlemsstaternas och EU:s forskningsprogram och forskningsinsatser avseende teknik som stöder bättre villkor för åldrande, eftersom återverkningarna av en åldrande befolkning framför allt tar sig uttryck på det lokala planet och eftersom de regionala och lokala myndigheterna är en betydande målgrupp för nya lösningar. |
| --- | --- |

—

De regionala och lokala myndigheterna bör ges en central roll när det gäller planeringen av medlemsstaternas och EU:s forskningsprogram och forskningsinsatser avseende teknik som stöder bättre villkor för åldrande, eftersom återverkningarna av en åldrande befolkning framför allt tar sig uttryck på det lokala planet och eftersom de regionala och lokala myndigheterna är en betydande målgrupp för nya lösningar.

| — | Regionala och lokala myndigheter bör sprida information i frågan, utarbeta strategier för att anordna tjänster under de nya omständigheterna samt öka de lokala partnerskapen mellan olika aktörer som nämns i handlingsplanen. |
| --- | --- |

—

Regionala och lokala myndigheter bör sprida information i frågan, utarbeta strategier för att anordna tjänster under de nya omständigheterna samt öka de lokala partnerskapen mellan olika aktörer som nämns i handlingsplanen.

| — | Det är nödvändigt att främja självständigt boende och vård i hemmet och ge yrkesgrupperna inom social- och hälsovården mer tid för uppgifter de är utbildade för. Tekniken skall anpassas till de äldres behov och inte tvärtom. Det får inte leda till ökad ensamhet och äldres privatliv och människovärde måste respekteras. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att främja självständigt boende och vård i hemmet och ge yrkesgrupperna inom social- och hälsovården mer tid för uppgifter de är utbildade för. Tekniken skall anpassas till de äldres behov och inte tvärtom. Det får inte leda till ökad ensamhet och äldres privatliv och människovärde måste respekteras.

| — | I handlingsplanen granskas e-lärande ur ett mycket snävt perspektiv. Man bör beakta att genom lärande med stöd av teknik har man på ett avgörande sätt kunnat bidra till att äldre kan fortsätta vara socialt aktiva och nyskapande. |
| --- | --- |

—

I handlingsplanen granskas e-lärande ur ett mycket snävt perspektiv. Man bör beakta att genom lärande med stöd av teknik har man på ett avgörande sätt kunnat bidra till att äldre kan fortsätta vara socialt aktiva och nyskapande.

| — | Kommittén håller med om att medlemsstaternas olika tillämpning av de bestämmelser om funktionshinder som finns för elektronisk kommunikation gör det svårt att få tillgång till kommunikationstjänster samt att den europeiska teknikmarknaden fragmenteras. |
| --- | --- |

—

Kommittén håller med om att medlemsstaternas olika tillämpning av de bestämmelser om funktionshinder som finns för elektronisk kommunikation gör det svårt att få tillgång till kommunikationstjänster samt att den europeiska teknikmarknaden fragmenteras.

| Föredragande | : | Risto KOIVISTO (FI–PSE) landskapsstyrelsordförande i Birkalands förbund |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Risto KOIVISTO (FI–PSE) landskapsstyrelsordförande i Birkalands förbund

Referensdokument

Meddelande från kommissionen om ”Förbättrade villkor för åldrande i informationssamhället – Ett initiativ inom ramen för i2010 – Handlingsplan om informations- och kommunikationsteknik och åldrande”

KOM(2007) 332 slutlig

Politiska rekommendationer

| 1. | Regionkommittén anser att handlingsplanen för förbättrade villkor för åldrande i informationssamhället är ytterst viktig för utvecklingen av det europeiska informationssamhället. Investeringar i informations- och kommunikationsteknik (IKT) är ett viktigt verktyg för regioner och kommuner när det gäller strävanden efter att svara mot de utmaningar som en åldrande befolkning medför. Med hjälp av dessa investeringar kan äldres livskvalitet höjas och deras samhällsdeltagande stödjas. Dessutom får de möjlighet att ställa sin erfarenhet och sin kunskap till förfogande inom samhällsutvecklingen och kan därmed främja den regionala och lokala konkurrenskraften och tillväxten genom nya produkter och tjänster. Redan då kommittén behandlade strategin i2010 för det europeiska informationssamhället lyfte den fram det åldrande samhällets behov som en av tre prioriterade frågor (1). |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att handlingsplanen för förbättrade villkor för åldrande i informationssamhället är ytterst viktig för utvecklingen av det europeiska informationssamhället. Investeringar i informations- och kommunikationsteknik (IKT) är ett viktigt verktyg för regioner och kommuner när det gäller strävanden efter att svara mot de utmaningar som en åldrande befolkning medför. Med hjälp av dessa investeringar kan äldres livskvalitet höjas och deras samhällsdeltagande stödjas. Dessutom får de möjlighet att ställa sin erfarenhet och sin kunskap till förfogande inom samhällsutvecklingen och kan därmed främja den regionala och lokala konkurrenskraften och tillväxten genom nya produkter och tjänster. Redan då kommittén behandlade strategin i2010 för det europeiska informationssamhället lyfte den fram det åldrande samhällets behov som en av tre prioriterade frågor (1).

| 2. | Kommittén konstaterar att meddelandet och handlingsplanen överensstämmer väl med förslag som ReK lagt fram i sina tidigare yttranden om bl.a. Europas demografiska framtid (2), konkreta åtgärder för jämlikhet i informationssamhället (3), IT-forskning (4), sysselsättning bland äldre (5) samt funktionshindrades situation (6). |
| --- | --- |

2.

Kommittén konstaterar att meddelandet och handlingsplanen överensstämmer väl med förslag som ReK lagt fram i sina tidigare yttranden om bl.a. Europas demografiska framtid (2), konkreta åtgärder för jämlikhet i informationssamhället (3), IT-forskning (4), sysselsättning bland äldre (5) samt funktionshindrades situation (6).

| 3. | Kommittén understryker att samtliga frågor i kommissionens handlingsplan berör lokala och regionala myndigheters intressen och verksamhetsområden:






  — | Bättre åldrande i arbetslivet. Lokala och regionala förvaltningar är betydande arbetsgivare med personal som ofta uppvisar en större åldersvariation och fler äldre än i den privata sektorn. Därför måste de regionala och lokala förvaltningarna såväl delta i projekten inom den europeiska handlingsplanen som vidta motsvarande åtgärder även på det lokala planet. |
| --- | --- | --- |

3.

Kommittén understryker att samtliga frågor i kommissionens handlingsplan berör lokala och regionala myndigheters intressen och verksamhetsområden:

—

Bättre åldrande i arbetslivet. Lokala och regionala förvaltningar är betydande arbetsgivare med personal som ofta uppvisar en större åldersvariation och fler äldre än i den privata sektorn. Därför måste de regionala och lokala förvaltningarna såväl delta i projekten inom den europeiska handlingsplanen som vidta motsvarande åtgärder även på det lokala planet.

| — | Bättre åldrande i den egna närmiljön och hemma. Regionala och lokala myndigheter är den viktigaste tillhandahållaren av offentliga social- och hälsovårdstjänster. Den åldrande befolkningen ökar efterfrågan på dessa tjänster och leder till att de omformas, men samtidigt minskar tillgången på arbetskraft med lämplig utbildning för att utföra tjänsterna. Informationstekniken spelar en central roll när det gäller att finna lösningar på dessa problem. Endast en liten del av de möjligheter som tekniken erbjuder har hittills utnyttjats. I framtiden vore det viktigt att särskilt stödja självständigt boende i det egna hemmet, ökad medvetenhet om aktivare egenvård samt effektivare tjänsteutbud. |
| --- | --- |

—

Bättre åldrande i den egna närmiljön och hemma. Regionala och lokala myndigheter är den viktigaste tillhandahållaren av offentliga social- och hälsovårdstjänster. Den åldrande befolkningen ökar efterfrågan på dessa tjänster och leder till att de omformas, men samtidigt minskar tillgången på arbetskraft med lämplig utbildning för att utföra tjänsterna. Informationstekniken spelar en central roll när det gäller att finna lösningar på dessa problem. Endast en liten del av de möjligheter som tekniken erbjuder har hittills utnyttjats. I framtiden vore det viktigt att särskilt stödja självständigt boende i det egna hemmet, ökad medvetenhet om aktivare egenvård samt effektivare tjänsteutbud.

| 4. | Det finns stora regionala skillnader i Europa. Kommittén vill därför fästa uppmärksamhet på de regionala och lokala myndigheternas problem särskilt i de områden där medelåldern stiger snabbare än i andra regioner på grund av att de unga flyttar bort. |
| --- | --- |

4.

Det finns stora regionala skillnader i Europa. Kommittén vill därför fästa uppmärksamhet på de regionala och lokala myndigheternas problem särskilt i de områden där medelåldern stiger snabbare än i andra regioner på grund av att de unga flyttar bort.

| 5. | Variationen i Internetanvändningen i Europa kan i hög grad kopplas till skillnader i fråga om förmögenhet, kunnande och bosättningsort och beror inte direkt på en åldrande befolkning även om skillnaderna syns särskilt tydligt bland denna. Genom att öka möjligheterna att genomföra övergripande lokala projekt som främjar ett jämlikt informationssamhälle – såsom utbildning, utbyggnad av bredband och motsvarande – kan även äldres situation förbättras. |
| --- | --- |

5.

Variationen i Internetanvändningen i Europa kan i hög grad kopplas till skillnader i fråga om förmögenhet, kunnande och bosättningsort och beror inte direkt på en åldrande befolkning även om skillnaderna syns särskilt tydligt bland denna. Genom att öka möjligheterna att genomföra övergripande lokala projekt som främjar ett jämlikt informationssamhälle – såsom utbildning, utbyggnad av bredband och motsvarande – kan även äldres situation förbättras.

| 6. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens uppfattning om att marknaden för IKT riktad till äldre fortfarande är i sin vagga. Med tanke på unionens konkurrenskraft är det viktigt att europeiska företag framöver intar en ledande ställning på denna snabbt växande marknad. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens uppfattning om att marknaden för IKT riktad till äldre fortfarande är i sin vagga. Med tanke på unionens konkurrenskraft är det viktigt att europeiska företag framöver intar en ledande ställning på denna snabbt växande marknad.

Höja medvetenheten och utforma gemensamma strategier

| 7. | Regionkommittén stöder utbyte av information och praktiska erfarenheter, spridning av goda metoder samt jämförande analyser i EU:s regioner och kommuner, och i synnerhet bildandet av sådana nätverk för regioner som täcker hela Europa och som kan bidra till att öka och förbättra regionernas möjligheter att delta i samarbetsprojekt. Regionerna och kommunerna har redan tillgång till egna erfarenheter av nätverk, särskilt när det gäller telemedicin samt tjänster och teknik som stöder självständigt boende. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén stöder utbyte av information och praktiska erfarenheter, spridning av goda metoder samt jämförande analyser i EU:s regioner och kommuner, och i synnerhet bildandet av sådana nätverk för regioner som täcker hela Europa och som kan bidra till att öka och förbättra regionernas möjligheter att delta i samarbetsprojekt. Regionerna och kommunerna har redan tillgång till egna erfarenheter av nätverk, särskilt när det gäller telemedicin samt tjänster och teknik som stöder självständigt boende.

| 8. | För att de åtgärder som föreslås i handlingsplanen skall kunna genomföras i praktiken behöver även de som ansvarar för att leda och utveckla offentliga tjänster ett utvecklingsprogram för nydanande kunnande som integrerar olika synvinklar. |
| --- | --- |

8.

För att de åtgärder som föreslås i handlingsplanen skall kunna genomföras i praktiken behöver även de som ansvarar för att leda och utveckla offentliga tjänster ett utvecklingsprogram för nydanande kunnande som integrerar olika synvinklar.

Införa gynnsamma villkor

| 9. | För att sysselsättningsgraden bland äldre skall stiga vore det värdefullt att främja flexiblare arbetstidssystem än i dag, en bra balans mellan arbetsliv och privatliv, gott skydd för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och livslångt lärande. Kommittén stöder därför Europeiska kommissionens syn på att innovativa IKT-lösningar som stöder distansarbete och utbildning är viktiga för att dessa nya mål för arbetslivet skall uppnås. |
| --- | --- |

9.

För att sysselsättningsgraden bland äldre skall stiga vore det värdefullt att främja flexiblare arbetstidssystem än i dag, en bra balans mellan arbetsliv och privatliv, gott skydd för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och livslångt lärande. Kommittén stöder därför Europeiska kommissionens syn på att innovativa IKT-lösningar som stöder distansarbete och utbildning är viktiga för att dessa nya mål för arbetslivet skall uppnås.

| 10. | Kommittén stöder kommissionens avsikt att ånyo se över sina verktyg för att 2007–2008 höja den digitala kompetensen. En av tyngdpunkterna bör vara stöd till de lokala och regionala myndigheternas intentioner att använda medel från strukturfonderna på ett optimalt sätt för att utveckla äldres kunnande, bl.a. programmet för livslångt lärande. Man bör också dra nytta av de goda erfarenheter som vunnits av utbildning i grupp anordnad av äldre för äldre. |
| --- | --- |

10.

Kommittén stöder kommissionens avsikt att ånyo se över sina verktyg för att 2007–2008 höja den digitala kompetensen. En av tyngdpunkterna bör vara stöd till de lokala och regionala myndigheternas intentioner att använda medel från strukturfonderna på ett optimalt sätt för att utveckla äldres kunnande, bl.a. programmet för livslångt lärande. Man bör också dra nytta av de goda erfarenheter som vunnits av utbildning i grupp anordnad av äldre för äldre.

| 11. | Man bör uppmärksamma hur informationssamhället (särskilt mobiltelefonin och Internet) har förändrat språket, kulturen, massmedia och samhället i stort. Därmed kan problemet med den digitala klyftan sägas vara mycket större än endast en fråga om möjlighet till datoranvändning. Den kunde minskas till exempel genom gemensamma projekt för äldre och yngre. |
| --- | --- |

11.

Man bör uppmärksamma hur informationssamhället (särskilt mobiltelefonin och Internet) har förändrat språket, kulturen, massmedia och samhället i stort. Därmed kan problemet med den digitala klyftan sägas vara mycket större än endast en fråga om möjlighet till datoranvändning. Den kunde minskas till exempel genom gemensamma projekt för äldre och yngre.

| 12. | I meddelandet nämns samordningsproblem och skillnader i fråga om hur hälsovården och hemtjänsterna anordnas. Trots detta betonar kommittén att det finns potential att utveckla och använda europeiska produkter såsom tjänsterna för intelligent boende. |
| --- | --- |

12.

I meddelandet nämns samordningsproblem och skillnader i fråga om hur hälsovården och hemtjänsterna anordnas. Trots detta betonar kommittén att det finns potential att utveckla och använda europeiska produkter såsom tjänsterna för intelligent boende.

| 13. | Det är viktigt att olika parter (inklusive de äldre själva samt de som tillhandahåller social- och hälsotjänster) kan formulera en gemensam ståndpunkt och därmed undanröja de juridiska, tekniska och tillgångsrelaterade hinder som finns för att utveckla IKT-lösningar som stöder bättre villkor för åldrande. |
| --- | --- |

13.

Det är viktigt att olika parter (inklusive de äldre själva samt de som tillhandahåller social- och hälsotjänster) kan formulera en gemensam ståndpunkt och därmed undanröja de juridiska, tekniska och tillgångsrelaterade hinder som finns för att utveckla IKT-lösningar som stöder bättre villkor för åldrande.

Främja användningen

| 14. | Kommittén förstår kommissionens farhågor om att det för närvarande inte är möjligt att i tillräcklig mån säkerställa att tekniska innovationer omvandlas till användarvänliga produkter till rimliga priser. Regionerna och kommunerna kan bidra till att rätta till situationen i egenskap av köpare och utvecklare av dessa produkter. De bör även skapa sådana ekonomiska förutsättningar som ger företagen bättre möjligheter att bredda sina marknader. |
| --- | --- |

14.

Kommittén förstår kommissionens farhågor om att det för närvarande inte är möjligt att i tillräcklig mån säkerställa att tekniska innovationer omvandlas till användarvänliga produkter till rimliga priser. Regionerna och kommunerna kan bidra till att rätta till situationen i egenskap av köpare och utvecklare av dessa produkter. De bör även skapa sådana ekonomiska förutsättningar som ger företagen bättre möjligheter att bredda sina marknader.

| 15. | Det är ytterst positivt att det i handlingsplanen omnämns att även regionala och lokala myndigheter bör leda pilotprojekt. |
| --- | --- |

15.

Det är ytterst positivt att det i handlingsplanen omnämns att även regionala och lokala myndigheter bör leda pilotprojekt.

| 16. | Kommittén stöder kommissionens avsikter att uppmuntra myndigheterna att dra nytta av de möjligheter som innovativa offentliga upphandlingar erbjuder. Samtidigt kan man konstatera att de regionala och lokala myndigheterna behöver tydliga anvisningar om hur innovativ upphandling kan genomföras inom ramen för bestämmelserna om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

16.

Kommittén stöder kommissionens avsikter att uppmuntra myndigheterna att dra nytta av de möjligheter som innovativa offentliga upphandlingar erbjuder. Samtidigt kan man konstatera att de regionala och lokala myndigheterna behöver tydliga anvisningar om hur innovativ upphandling kan genomföras inom ramen för bestämmelserna om offentlig upphandling.

Förberedelser inför framtiden

| 17. | Kommittén ställer sig ytterst positiv till att tvärvetenskaplig forskning om åldrande får kraftigt stöd i det sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

17.

Kommittén ställer sig ytterst positiv till att tvärvetenskaplig forskning om åldrande får kraftigt stöd i det sjunde ramprogrammet för forskning.

| 18. | Handlingsplanen koncentreras på gemensam forskning, enande av resurser samt gemensamma riktlinjer. Detta återspeglar tydligt kommitténs tidigare önskemål om att effektivisera den alleuropeiska samordningen av nationella forskningsprojekt om åldrande genom att dra nytta av det regionala samarbetet inom det förstärkta ERA-NET-systemet. |
| --- | --- |

18.

Handlingsplanen koncentreras på gemensam forskning, enande av resurser samt gemensamma riktlinjer. Detta återspeglar tydligt kommitténs tidigare önskemål om att effektivisera den alleuropeiska samordningen av nationella forskningsprojekt om åldrande genom att dra nytta av det regionala samarbetet inom det förstärkta ERA-NET-systemet.

| 19. | En förutsättning för att forskningen och utvecklingen av IKT-lösningar i anslutning till åldrande skall lyckas är att forskare, företag av olika storlek, tredje sektorn, regionala och lokala förvaltningar och i synnerhet äldre skall samarbeta aktivt. |
| --- | --- |

19.

En förutsättning för att forskningen och utvecklingen av IKT-lösningar i anslutning till åldrande skall lyckas är att forskare, företag av olika storlek, tredje sektorn, regionala och lokala förvaltningar och i synnerhet äldre skall samarbeta aktivt.

| 20. | Regionala och lokala myndigheter kan skapa innovativa miljöer som gynnar forskningsverksamheten och ta fram nya metoder för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn eller för regionalt samarbete över gränserna mellan länder. Förutom investeringar av de regionala och lokala myndigheterna kräver detta även ekonomiska resurser från medlemsstaterna och unionen. |
| --- | --- |

20.

Regionala och lokala myndigheter kan skapa innovativa miljöer som gynnar forskningsverksamheten och ta fram nya metoder för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn eller för regionalt samarbete över gränserna mellan länder. Förutom investeringar av de regionala och lokala myndigheterna kräver detta även ekonomiska resurser från medlemsstaterna och unionen.

Regionkommitténs centrala synpunkter

| 21. | Kommittén anser att det behövs mer kunskap om de stora skillnaderna mellan olika regioner för att riktiga slutsatser skall kunna dras och för att tillräckligt effektiva åtgärder skall kunna vidtas. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser att det behövs mer kunskap om de stora skillnaderna mellan olika regioner för att riktiga slutsatser skall kunna dras och för att tillräckligt effektiva åtgärder skall kunna vidtas.

| 22. | I meddelandet granskas inlärning med hjälp av IKT (e-lärande) ur ett mycket snävt perspektiv, som om det endast berörde utvecklingen av arbetslivet. Då genomförandet av handlingsplanen planeras bör man beakta att pensionärerna redan i dag i många länder är en betydande kundgrupp inom vuxenutbildning som anordnas av regionala och lokala myndigheter. Genom lärande med stöd av teknik har man på ett avgörande sätt kunnat bidra till att äldre kan fortsätta vara socialt aktiva och nyskapande. |
| --- | --- |

22.

I meddelandet granskas inlärning med hjälp av IKT (e-lärande) ur ett mycket snävt perspektiv, som om det endast berörde utvecklingen av arbetslivet. Då genomförandet av handlingsplanen planeras bör man beakta att pensionärerna redan i dag i många länder är en betydande kundgrupp inom vuxenutbildning som anordnas av regionala och lokala myndigheter. Genom lärande med stöd av teknik har man på ett avgörande sätt kunnat bidra till att äldre kan fortsätta vara socialt aktiva och nyskapande.

| 23. | Kommittén rekommenderar att tjänster för äldre som baseras på IKT ges en viktigare roll inom initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. |
| --- | --- |

23.

Kommittén rekommenderar att tjänster för äldre som baseras på IKT ges en viktigare roll inom initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”.

| 24. | De regionala och lokala myndigheterna bör ges en central roll när det gäller planeringen av medlemsstaternas och EU:s forskningsprogram och forskningsinsatser avseende teknik som stöder bättre villkor för åldrande, eftersom återverkningarna av en åldrande befolkning framför allt tar sig uttryck på det lokala planet och eftersom de regionala och lokala myndigheterna är en betydande målgrupp för nya lösningar. |
| --- | --- |

24.

De regionala och lokala myndigheterna bör ges en central roll när det gäller planeringen av medlemsstaternas och EU:s forskningsprogram och forskningsinsatser avseende teknik som stöder bättre villkor för åldrande, eftersom återverkningarna av en åldrande befolkning framför allt tar sig uttryck på det lokala planet och eftersom de regionala och lokala myndigheterna är en betydande målgrupp för nya lösningar.

| 25. | Det är nödvändigt att utformningen av de projekt som nämns i handlingsplanen gällande självständigt boende och vård i hemmet även fyller följande kriterier:






  — | Gynnandet av ett självständigt liv får inte leda till ökad ensamhet. |
| --- | --- | --- |

25.

Det är nödvändigt att utformningen av de projekt som nämns i handlingsplanen gällande självständigt boende och vård i hemmet även fyller följande kriterier:

—

Gynnandet av ett självständigt liv får inte leda till ökad ensamhet.

| — | Tekniken skall anpassas till de äldres behov och inte tvärtom. |
| --- | --- |

—

Tekniken skall anpassas till de äldres behov och inte tvärtom.

| — | De tjänster som utformas skall respektera äldres privatliv och människovärde. |
| --- | --- |

—

De tjänster som utformas skall respektera äldres privatliv och människovärde.

| — | Projekten skall möjliggöra högre produktivitet inom tjänsterna och ge yrkesgrupperna inom social- och hälsovården mer tid för uppgifter de är utbildade för. |
| --- | --- |

—

Projekten skall möjliggöra högre produktivitet inom tjänsterna och ge yrkesgrupperna inom social- och hälsovården mer tid för uppgifter de är utbildade för.

| 26. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens slutsats om att medlemsstaternas olika tillämpning av de bestämmelser om funktionshinder som finns för elektronisk kommunikation gör det svårt för personer med funktionshinder att få tillgång till och använda kommunikationstjänster, och marknaden för tillgänglig teknik fragmenteras också. Samtidigt understryker kommittén att funktionshindrade inte skall stödjas endast genom e-tjänster, utan att tyngdpunkten skall ligga vid att utnyttja tekniken så att den stöder tillgången på tjänster via flera olika kanaler. |
| --- | --- |

26.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens slutsats om att medlemsstaternas olika tillämpning av de bestämmelser om funktionshinder som finns för elektronisk kommunikation gör det svårt för personer med funktionshinder att få tillgång till och använda kommunikationstjänster, och marknaden för tillgänglig teknik fragmenteras också. Samtidigt understryker kommittén att funktionshindrade inte skall stödjas endast genom e-tjänster, utan att tyngdpunkten skall ligga vid att utnyttja tekniken så att den stöder tillgången på tjänster via flera olika kanaler.

| 27. | ReK påpekar att utvecklingen av IKT gör det möjligt att tillmötesgå såväl de äldres krav på tillgång till informations- och kommunikationstjänster som ungdomars krav på arbets möjligheter som bidrar till dialogen mellan generationerna. |
| --- | --- |

27.

ReK påpekar att utvecklingen av IKT gör det möjligt att tillmötesgå såväl de äldres krav på tillgång till informations- och kommunikationstjänster som ungdomars krav på arbets möjligheter som bidrar till dialogen mellan generationerna.

| 28. | Kommittén påpekar också att såväl medlemsstaterna som de regionala och lokala förvaltningarna oberoende av unionens finansiella och andra program eller utöver dessa kan






  — | skapa egna lösningar och pilotprojekt för utveckling, ibruktagande och användning av informationsteknik som stöder bra åldrande, |
| --- | --- | --- |

28.

Kommittén påpekar också att såväl medlemsstaterna som de regionala och lokala förvaltningarna oberoende av unionens finansiella och andra program eller utöver dessa kan

—

skapa egna lösningar och pilotprojekt för utveckling, ibruktagande och användning av informationsteknik som stöder bra åldrande,

| — | dra nytta av andra eventuellt tillgängliga verktyg såsom frivilliga riktlinjer för ombyggnad av bostäder så att de lämpar sig för självständigt boende, och |
| --- | --- |

—

dra nytta av andra eventuellt tillgängliga verktyg såsom frivilliga riktlinjer för ombyggnad av bostäder så att de lämpar sig för självständigt boende, och

| — | även på andra sätt främja ett brett samarbete på det lokala och regionala planet inom socialväsendet, hälsovården och boendetjänsterna. |
| --- | --- |

—

även på andra sätt främja ett brett samarbete på det lokala och regionala planet inom socialväsendet, hälsovården och boendetjänsterna.

| 29. | Regionala och lokala myndigheter bör sprida information i frågan, utarbeta strategier för att bemöta effekterna av åldrandet och för att anordna tjänster under de nya omständigheterna samt öka de lokala partnerskapen mellan olika aktörer som nämns i handlingsplanen. |
| --- | --- |

29.

Regionala och lokala myndigheter bör sprida information i frågan, utarbeta strategier för att bemöta effekterna av åldrandet och för att anordna tjänster under de nya omständigheterna samt öka de lokala partnerskapen mellan olika aktörer som nämns i handlingsplanen.

| 30. | Regionkommittén uppmanar de regionala och lokala myndigheterna i Europa att på bred front dra nytta av IKT:s möjligheter att bemöta de utmaningar som en åldrande befolkning medför och därmed förbättra äldres livskvalitet, ge dem möjlighet att stanna kvar integrerade i sin närmiljö samt främja den regionala och lokala konkurrenskraften med tjänster som utformats utgående från individuella behov. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén uppmanar de regionala och lokala myndigheterna i Europa att på bred front dra nytta av IKT:s möjligheter att bemöta de utmaningar som en åldrande befolkning medför och därmed förbättra äldres livskvalitet, ge dem möjlighet att stanna kvar integrerade i sin närmiljö samt främja den regionala och lokala konkurrenskraften med tjänster som utformats utgående från individuella behov.

Bryssel den 28 november 2007.

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin och CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 och CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---