# Euroopa Liidu C 74/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 74 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide20. märts 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 74

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide20. märts 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2008/C 074/01 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 1 |
| 2008/C 074/02 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 5 |
| 2008/C 074/03 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 10 |
| 2008/C 074/04 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 15 |
| 2008/C 074/05 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 19 |
| 2008/C 074/06 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 24 |
| 2008/C 074/07 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Malta stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 28 |
| 2008/C 074/08 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 33 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2008/C 074/01

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

1

2008/C 074/02

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

5

2008/C 074/03

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

10

2008/C 074/04

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

15

2008/C 074/05

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

19

2008/C 074/06

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

24

2008/C 074/07

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Malta stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

28

2008/C 074/08

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

33

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 074/09 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 074/09

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 074/11 | Euro vahetuskurss | 39 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 074/12 | Teave nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, alusel esitatav teave | 40 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 074/11

Euro vahetuskurss

39

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 074/12

Teave nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, alusel esitatav teave

40

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 074/13 | Konkursikutse kaudsete meetmete ettepanekute esitamiseks seoses ühenduse mitmeaastase programmiga digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks Euroopas (Programm eContentplus) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammidega | 64 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa MajanduspiirkondEFTA kohus |
| 2008/C 074/15 | Oslo tingretti 26. novembri 2007. aasta taotlus saada EFTA kohtult nõuandev arvamus kohtuasjas L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS (Kohtuasi E-10/07) | 65 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 074/16 | Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 66 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 074/17 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 71 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 074/21 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 72 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 074/13

Konkursikutse kaudsete meetmete ettepanekute esitamiseks seoses ühenduse mitmeaastase programmiga digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks Euroopas (Programm eContentplus) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammidega

64

KOHTUMENETLUSED

Euroopa MajanduspiirkondEFTA kohus

2008/C 074/15

Oslo tingretti 26. novembri 2007. aasta taotlus saada EFTA kohtult nõuandev arvamus kohtuasjas L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS (Kohtuasi E-10/07)

v

65

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 074/16

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

66

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 074/17

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

71

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 074/21

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Austria majanduskasv on olnud viimastel aastatel kiire, ületades euroala teiste riikide keskmist. Kuigi eratarbimine oli tagasihoidlik, olid majanduskasvu peamised toetajad netoeksport ja investeeringud. Jätkuv palgakasvu piiramine aitas säilitada hindade stabiilsuse, edendades samas rahvusvahelist konkurentsivõimet.
  Austria tööturg on toiminud hästi, töötuse määr on üks ELi madalaimatest ning üldine tööhõive määr on üle 70 %, mis on Lissaboni strateegias kehtestatud eesmärk. Samas on eakamate töötajate tööhõive määr alla ELi keskmise. Kuigi valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst, on valitsemissektori eelarve puudujääk alates 2005. aastast vähenenud, kuid eelarvetasakaalu saavutamine on korduvalt edasi lükkunud. Riigi rahanduse püsiv tasakaalustamine sõltub samuti valitsemissektori eri tasandite vaheliste finantssuhete parandamisest, kuna praegused suhted on ülemäära keerukad ega ole läbipaistvad. |
| --- | --- |

(2)

Austria majanduskasv on olnud viimastel aastatel kiire, ületades euroala teiste riikide keskmist. Kuigi eratarbimine oli tagasihoidlik, olid majanduskasvu peamised toetajad netoeksport ja investeeringud. Jätkuv palgakasvu piiramine aitas säilitada hindade stabiilsuse, edendades samas rahvusvahelist konkurentsivõimet.

Austria tööturg on toiminud hästi, töötuse määr on üks ELi madalaimatest ning üldine tööhõive määr on üle 70 %, mis on Lissaboni strateegias kehtestatud eesmärk. Samas on eakamate töötajate tööhõive määr alla ELi keskmise. Kuigi valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst, on valitsemissektori eelarve puudujääk alates 2005. aastast vähenenud, kuid eelarvetasakaalu saavutamine on korduvalt edasi lükkunud. Riigi rahanduse püsiv tasakaalustamine sõltub samuti valitsemissektori eri tasandite vaheliste finantssuhete parandamisest, kuna praegused suhted on ülemäära keerukad ega ole läbipaistvad.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub SKP reaalkasv 3,4 %-lt 2007. aastal 2,5 %-le ülejäänud programmiperioodil. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Toiduaine- ja naftahindade hiljutise arengu taustal võib inflatsioon kujuneda programmis prognoositust veidi suuremaks, kuid palgakasvu jätkuv ohjeldamine peaks aitama säilitada konkurentsivõime kõrge taseme. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub SKP reaalkasv 3,4 %-lt 2007. aastal 2,5 %-le ülejäänud programmiperioodil. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Toiduaine- ja naftahindade hiljutise arengu taustal võib inflatsioon kujuneda programmis prognoositust veidi suuremaks, kuid palgakasvu jätkuv ohjeldamine peaks aitama säilitada konkurentsivõime kõrge taseme.

| (4) | Stabiilsusprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 0,7 % SKPst, samas kui eelmises versioonis seati eesmärgiks 0,9 %. Selline puudujäägi vähenemine tuleneb peamiselt oodatust paremast tsüklilisest majandusarengust, mille tulemusena ületasid laekumised eelarves prognoositut; nende laekumistega kompenseeriti kulutuste kavandatust veidi suuremat kasvu. Eelkõige tulenesid eeldatust suuremad tulud üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu ning kapitalitulult makstava tulumaksu laekumistest. Üldjoontes märgib nõukogu, et eelarve täitmist 2007.aastal võib pidada samuti vastavaks eurorühma 2007. aasta aprilli suunistele eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsusprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 0,7 % SKPst, samas kui eelmises versioonis seati eesmärgiks 0,9 %. Selline puudujäägi vähenemine tuleneb peamiselt oodatust paremast tsüklilisest majandusarengust, mille tulemusena ületasid laekumised eelarves prognoositut; nende laekumistega kompenseeriti kulutuste kavandatust veidi suuremat kasvu. Eelkõige tulenesid eeldatust suuremad tulud üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu ning kapitalitulult makstava tulumaksu laekumistest. Üldjoontes märgib nõukogu, et eelarve täitmist 2007.aastal võib pidada samuti vastavaks eurorühma 2007. aasta aprilli suunistele eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Keskpika perioodi eelarvestrateegia peaeesmärk on täita keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurse tasakaalu (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) saavutamine 2010. aastaks. Valitsemissektori nominaalne eelarveseisund peaks 2007. aasta puudujäägist 0,7 % SKPst jõudma 2010. aastaks 0,4 % suurusesse ülejääki, kusjuures korrigeerimine toimub programmiperioodi lõpus. Esmane ülejääk peaks programmiperioodi jooksul suurenema veidi vähem, s.o 0,9 % võrra SKPst. Ühiselt kokkulepitud meetodite kohaselt arvutatud struktuurne puudujääk väheneb 1 protsendipunkti võrra SKPst aastatel 2007–2010 (3). Eelarve konsolideerimine põhineb peamiselt kulutuste kärpimisel, milles mängivad peamist rolli sotsiaalkulutuste piiramine ning haldusreformidest saadav kasu. Eelmise programmiga võrreldes, milles prognoositi, et 2009. aastal jõutakse peaaegu keskpika perioodi eesmärgini, prognoositakse ajakohastatud versioonis, et kavandatud kohandamine lükkub hilisemasse aega, hoolimata 2007. aasta soodsast majanduskasvust. Valitsemissektori koguvõlg, mis hinnanguliselt vastas asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusele 60 % SKPst, peaks programmiperioodi jooksul vähenema 4,5 % võrra. |
| --- | --- |

(5)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia peaeesmärk on täita keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurse tasakaalu (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) saavutamine 2010. aastaks. Valitsemissektori nominaalne eelarveseisund peaks 2007. aasta puudujäägist 0,7 % SKPst jõudma 2010. aastaks 0,4 % suurusesse ülejääki, kusjuures korrigeerimine toimub programmiperioodi lõpus. Esmane ülejääk peaks programmiperioodi jooksul suurenema veidi vähem, s.o 0,9 % võrra SKPst. Ühiselt kokkulepitud meetodite kohaselt arvutatud struktuurne puudujääk väheneb 1 protsendipunkti võrra SKPst aastatel 2007–2010 (3). Eelarve konsolideerimine põhineb peamiselt kulutuste kärpimisel, milles mängivad peamist rolli sotsiaalkulutuste piiramine ning haldusreformidest saadav kasu. Eelmise programmiga võrreldes, milles prognoositi, et 2009. aastal jõutakse peaaegu keskpika perioodi eesmärgini, prognoositakse ajakohastatud versioonis, et kavandatud kohandamine lükkub hilisemasse aega, hoolimata 2007. aasta soodsast majanduskasvust. Valitsemissektori koguvõlg, mis hinnanguliselt vastas asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusele 60 % SKPst, peaks programmiperioodi jooksul vähenema 4,5 % võrra.

| (6) | Programmi eelarveprognoosidega seotud ohud näivad olevat üldiselt tasakaalus 2008. aastal, kuid 2009. ja 2010. aastal võib eelarvetulemus kujuneda prognoosidest halvemaks, hoolimata usutavatest makromajanduslikest eeldustest. Nii puuduvad programmis piisavad andmed meetmete kohta, mida on vaja kulutuste märkimisväärse piiramise toetamiseks, mis on kavandatud programmi viimaseks kaheks aastaks, kuigi sääst töötuskindlustushüvitiste ja pensionide arvelt 2004. aasta pensionireformi tulemusena peaks aitama vähendada kulutuste määra. Samuti ei ole selge, kuidas kulutustega seotud eesmärgid võimaldavad programmiperioodil täiendavalt kulutada haridusele, teadus- ja arendustegevusele ning infrastruktuurile, kuigi ei ole teada, kui palju saadakse kasu avaliku halduse efektiivsuse suurendamisest.
  Lõpetuseks osutatakse programmis maksukärbetele 2010. aastal, samas ei märgita, millega kavatsetakse neid rahastada. Riskid võla suhte eeldatavale arengule tunduvad olevat tasakaalus, kuna võimalik suurem puudujääk võib ühelt poolt ohustada programmis esitatud kohandamiskava täitmist, samas kui SKP nominaalkasv võib osutuda eeldatust suuremaks. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognoosidega seotud ohud näivad olevat üldiselt tasakaalus 2008. aastal, kuid 2009. ja 2010. aastal võib eelarvetulemus kujuneda prognoosidest halvemaks, hoolimata usutavatest makromajanduslikest eeldustest. Nii puuduvad programmis piisavad andmed meetmete kohta, mida on vaja kulutuste märkimisväärse piiramise toetamiseks, mis on kavandatud programmi viimaseks kaheks aastaks, kuigi sääst töötuskindlustushüvitiste ja pensionide arvelt 2004. aasta pensionireformi tulemusena peaks aitama vähendada kulutuste määra. Samuti ei ole selge, kuidas kulutustega seotud eesmärgid võimaldavad programmiperioodil täiendavalt kulutada haridusele, teadus- ja arendustegevusele ning infrastruktuurile, kuigi ei ole teada, kui palju saadakse kasu avaliku halduse efektiivsuse suurendamisest.

Lõpetuseks osutatakse programmis maksukärbetele 2010. aastal, samas ei märgita, millega kavatsetakse neid rahastada. Riskid võla suhte eeldatavale arengule tunduvad olevat tasakaalus, kuna võimalik suurem puudujääk võib ühelt poolt ohustada programmis esitatud kohandamiskava täitmist, samas kui SKP nominaalkasv võib osutuda eeldatust suuremaks.

| (7) | Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks. Siiski tagab see piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. 2008. aastal ei kohandata eelarvet keskpika perioodi eesmärgi suunas piisavalt kiiresti ning tempot tuleks oluliselt tõsta, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et majanduse tõusuaegadel tuleks igal aastal struktuurset puudujääki vähendada vähemalt 0,5 % SKPst. Nõukogu märgib samuti, et kohandamise kiirus 2008. aastal ei ole kooskõlas ka eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. Pärast 2008. aastat tuleks kavandatud kohandamist toetada kulutusi vähendavate erimeetmetega. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks. Siiski tagab see piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. 2008. aastal ei kohandata eelarvet keskpika perioodi eesmärgi suunas piisavalt kiiresti ning tempot tuleks oluliselt tõsta, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et majanduse tõusuaegadel tuleks igal aastal struktuurset puudujääki vähendada vähemalt 0,5 % SKPst. Nõukogu märgib samuti, et kohandamise kiirus 2008. aastal ei ole kooskõlas ka eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. Pärast 2008. aastat tuleks kavandatud kohandamist toetada kulutusi vähendavate erimeetmetega.

| (8) | Oht Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tundub olevat väike. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju on alla ELi keskmise, kavandatud pensionikulude suhe SKPsse peaks pikemas perspektiivis vähenema. Programmis käsitletud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem eelmise programmi lähtepositsioonist, aitab vähendada elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul, nagu on kavandatud programmis, aitaks veelgi vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Oht Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tundub olevat väike. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju on alla ELi keskmise, kavandatud pensionikulude suhe SKPsse peaks pikemas perspektiivis vähenema. Programmis käsitletud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem eelmise programmi lähtepositsioonist, aitab vähendada elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul, nagu on kavandatud programmis, aitaks veelgi vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Keskendudes otsese eelarvemõjuga meetmetele, nähakse nii stabiilsusprogrammi kui ka rakendusaruandega ette suunata kulutused majanduskasvu soodustavatesse valdkondadesse, nt teadus- ja arendustegevusse, infrastruktuuri ja haridusse. Samuti sisaldab rakendusaruanne teavet avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi reformide kohta, samuti uue keskpika perioodi eelarveraamistiku kasutuselevõtu kohta, mis kõik on stabiilsusprogrammi olulised elemendid eelarve konsolideerimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Keskendudes otsese eelarvemõjuga meetmetele, nähakse nii stabiilsusprogrammi kui ka rakendusaruandega ette suunata kulutused majanduskasvu soodustavatesse valdkondadesse, nt teadus- ja arendustegevusse, infrastruktuuri ja haridusse. Samuti sisaldab rakendusaruanne teavet avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi reformide kohta, samuti uue keskpika perioodi eelarveraamistiku kasutuselevõtu kohta, mis kõik on stabiilsusprogrammi olulised elemendid eelarve konsolideerimiseks.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on ainult osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas, kuna eelarveseisundi struktuurne paranemine keskpika perioodi eesmärgi suunas ei tundu olevat piisav. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on ainult osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas, kuna eelarveseisundi struktuurne paranemine keskpika perioodi eesmärgi suunas ei tundu olevat piisav.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldiselt leiab nõukogu, et potentsiaalilähedase majanduskasvu taustal on programmiga ettenähtud liikumine keskpika perioodi eesmärgi poole aeglane, kusjuures eelarve kohandamine on kavandatud programmiperioodi lõppu ning põhineb peamiselt lõplikult kindlaks määramata kulutuste piiramisel. Eelarve-eesmärkide saavutamine pärast 2008. aastat on seotud riskidega ning keskpika perioodi eesmärk võib programmiperioodi lõpuks jääda saavutamata. Ajakohastatud versioonis ei käsitleta 2010. aastaks kavandatud maksukärbete rahastamise allikaid. Valitsemissektori võlg väheneb eeldatavasti veidi alla kontrollväärtust 60 % SKPst 2007. aastal ning jätkab järgmistel aastatel mõõdukat vähenemist. Oht Austria riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele on väike.

Arvestades eespool esitatud hinnangut, kutsutakse Austriat üles kasutama prognoositust veidi soodsamat eelarvepuudujäägi tulemust 2007. aastal, et toetada kohandamist 2008. aastal ning toetada kahele viimasele programmiaastale kavandatud kohandamist piisavate erimeetmetega, mis hõlmab ka kavandatava maksureformi rahastamist. Sel moel peaks olema võimalik saavutada keskpika perioodi eesmärk programmis kavandatust varem, kärpides eelkõige rangemalt kulutusi ja kasutades ootamatuid maksutulusid eelarve konsolideerimiseks.

Nõukogu märgib samuti, et kõnealused meetmed on kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | SP nov 2007 | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov 2007 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | puudub |
| SP märts 2007 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2007 | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | puudub |
| SP märts 2007 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | puudub |
| SP märts 2007 | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| KOM nov 2007 | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | puudub |
| SP märts 2007 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| KOM nov 2007 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | puudub |
| SP märts 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| KOM nov 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | puudub |
| SP märts 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | puudub |
| SP märts 2007 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | puudub |
| SP märts 2007 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| KOM nov 2007 | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | puudub |
| SP märts 2007 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(muutus, %)

SP nov 2007

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

KOM nov 2007

3,3

3,3

2,7

2,4

puudub

SP märts 2007

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

KOM nov 2007

1,7

1,9

1,9

1,8

puudub

SP märts 2007

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

KOM nov 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

puudub

SP märts 2007

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

KOM nov 2007

3,3

4,6

5,2

5,3

puudub

SP märts 2007

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

KOM nov 2007

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

puudub

SP märts 2007

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

KOM nov 2007

1,4

1,7

1,8

2,0

puudub

SP märts 2007

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM nov 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

puudub

SP märts 2007

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

KOM nov 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

puudub

SP märts 2007

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

KOM nov 2007

61,7

60,0

58,4

57,2

puudub

SP märts 2007

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni 2007. aasta oktoobris koostatud hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendusaruande kohta.

(3)  Kui täiendavaid kulutusi sõjavarustusele käsitada ühekordse meetmena (nagu on tehtud programmis vastavalt allpool esitatud ülevaatlikule tabelile, kuigi komisjoni talitused käsitavad seda muuna), oleks struktuurse eelarvepuudujäägi kohandamine 0,2 % võrra väiksem kui ilma selle ühekordse meetmeta.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed varude muutuste korrigeerimise teatavate elementide kohta, samuti pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(5)  Programmide raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhed ja tsükliliselt kohandatud tasakaal.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on 2006. aastal 2,2 % ja 2007.–2009. aastal 2,4 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt programmi viimasele ajakohastatud versioonile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 0,2 % SKPst 2007. ja 2008. aastal ja 0,1 % 2009. aastal (kõik puudujääki suurendavad kulutused sõjatehnikale). Komisjoni talituste sügisprognoosis ei ole arvesse võetud ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, kuna komisjoni teenistused ei pea neid kulutusi sõjatehnikale ühekordseteks.

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/5

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Sloveenia üldiselt tugev SKP kasv viimasel kümnendil saavutas haripunkti aastal, mil liituti euroalaga. Samas kiirenes 2007. aastal ka inflatsioonitempo, mis on peamiselt tingitud tarbekaupade hindade muutusest ja konkurentsi puudumisest mõnedes majandussektorites, kusjuures on oht, et inflatsiooni kiirenemine võib põhjustada palgasurvet 2008. aastal.
  ELi ja euroalaga liitumise protsessi ajal aset leidnud tugeva majanduskasvu taustal on Sloveenia olnud riigi rahanduse konsolideerimisel väga edukas. Edaspidi on vaja suurendada tööjõu tootlikkust, hoida palgatase vastavuses tootlikkuse tasemega ning jätkata eelarve konsolideerimist, et edendada makromajanduslikku stabiilsus, sealhulgas vähendada inflatsiooni. Hiljuti kiirenenud inflatsiooni pidurdamine aitaks Sloveenial säilitada ekspordile suunatud majanduse konkurentsivõime. Lisaks sellele on riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus jätkuvalt tõsine väljakutse, võttes arvesse elanikkonna vananemise prognoositavat märkimisväärset mõju eelarvele, kui ei võeta täiendavaid pensionireformi meetmeid. Selleks et kiirendada Sloveenia majanduse järelejõudmist ELi tasemele, on oluline jätkata struktuurireformidega, eelkõige seoses tööjõu- ja kaubaturuga. Samamoodi oleks kasulik täiendavalt ümber suunata riiklikud kulutused majanduskasvu soodustavatesse valdkondadesse, vähendades samas eelarve jäikust ja tõhustades kulutusi. |
| --- | --- |

(2)

Sloveenia üldiselt tugev SKP kasv viimasel kümnendil saavutas haripunkti aastal, mil liituti euroalaga. Samas kiirenes 2007. aastal ka inflatsioonitempo, mis on peamiselt tingitud tarbekaupade hindade muutusest ja konkurentsi puudumisest mõnedes majandussektorites, kusjuures on oht, et inflatsiooni kiirenemine võib põhjustada palgasurvet 2008. aastal.

ELi ja euroalaga liitumise protsessi ajal aset leidnud tugeva majanduskasvu taustal on Sloveenia olnud riigi rahanduse konsolideerimisel väga edukas. Edaspidi on vaja suurendada tööjõu tootlikkust, hoida palgatase vastavuses tootlikkuse tasemega ning jätkata eelarve konsolideerimist, et edendada makromajanduslikku stabiilsus, sealhulgas vähendada inflatsiooni. Hiljuti kiirenenud inflatsiooni pidurdamine aitaks Sloveenial säilitada ekspordile suunatud majanduse konkurentsivõime. Lisaks sellele on riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus jätkuvalt tõsine väljakutse, võttes arvesse elanikkonna vananemise prognoositavat märkimisväärset mõju eelarvele, kui ei võeta täiendavaid pensionireformi meetmeid. Selleks et kiirendada Sloveenia majanduse järelejõudmist ELi tasemele, on oluline jätkata struktuurireformidega, eelkõige seoses tööjõu- ja kaubaturuga. Samamoodi oleks kasulik täiendavalt ümber suunata riiklikud kulutused majanduskasvu soodustavatesse valdkondadesse, vähendades samas eelarve jäikust ja tõhustades kulutusi.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 5,8 %-lt 2007. aastal 4,6 %-le 2008. aastal ja 4,1 %-le 2009. aastal ning suureneb taas 4,5 %-le programmiperioodi lõpuks. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi välistest tingimustest tulenevad ohud 2008. aasta majandustulemustele on alates stabiilsusprogrammi koostamisest suurenenud. Pärast inflatsiooni ootamatut suurenemist 2007. aastal on programmis prognoositud märkimisväärselt suuremat inflatsiooni kui eelmise aasta stsenaariumis. Sellest hoolimata näib inflatsiooniprognoos 2008. aastaks liiga madal, võttes arvesse toiduainete- ja energiahindade hiljutist tõusu. Inflatsiooni järsust kiirenemisest 2007. aastal tulenevad teise ringi mõjud ning samuti avaliku sektori palgakasvust tingitud mõjude ülekandumine erasektorisse võivad suurendada inflatsiooni ülejäänud euroalaga võrreldes. Sellise olukorra püsimine võib avaldada programmis toodust negatiivsemat mõju konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 5,8 %-lt 2007. aastal 4,6 %-le 2008. aastal ja 4,1 %-le 2009. aastal ning suureneb taas 4,5 %-le programmiperioodi lõpuks. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi välistest tingimustest tulenevad ohud 2008. aasta majandustulemustele on alates stabiilsusprogrammi koostamisest suurenenud. Pärast inflatsiooni ootamatut suurenemist 2007. aastal on programmis prognoositud märkimisväärselt suuremat inflatsiooni kui eelmise aasta stsenaariumis. Sellest hoolimata näib inflatsiooniprognoos 2008. aastaks liiga madal, võttes arvesse toiduainete- ja energiahindade hiljutist tõusu. Inflatsiooni järsust kiirenemisest 2007. aastal tulenevad teise ringi mõjud ning samuti avaliku sektori palgakasvust tingitud mõjude ülekandumine erasektorisse võivad suurendada inflatsiooni ülejäänud euroalaga võrreldes. Sellise olukorra püsimine võib avaldada programmis toodust negatiivsemat mõju konkurentsivõimele.

| (4) | Komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 0,7 % SKPst, kusjuures 2006. aasta programmis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,5 % SKPst. Väiksem eelarvepuudujääk on peamiselt tingitud 2006. aasta eelarvetulemuse positiivsest üldmõjust ja prognoositust suuremast SKP nominaalkasvust 2007. aastal. 2007. aasta ajakohastatud programmi kohaselt vähendas aga 2006. aasta programmis kavandatust suurem kulutuste kasv osaliselt positiivset tulemust, mis saadi kavandatust suurema eelarvetulu arvel. Hiljutise kassapõhise teabe kohaselt peaks 2007. aasta eelarvetulemus osutuma siiski paremaks, kusjuures võimalik on väike eelarveülejääk. Üldiselt oli eelarve täitmine 2007. aastal kooskõlas nõukogu 27. veebruari arvamusega 2006. aasta stabiilsusprogrammi kohta, (3) milles kutsuti Sloveeniat üles kiirendama liikumist keskpika perioodi eesmärgi suunas, kasutades ära soodsaid majandustingimusi, sealhulgas oodatust paremat eelarvetulemust 2006. aastal. Nõukogu märgib samuti, et 2007. aasta eelarve täitmine oli üldiselt kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 0,7 % SKPst, kusjuures 2006. aasta programmis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,5 % SKPst. Väiksem eelarvepuudujääk on peamiselt tingitud 2006. aasta eelarvetulemuse positiivsest üldmõjust ja prognoositust suuremast SKP nominaalkasvust 2007. aastal. 2007. aasta ajakohastatud programmi kohaselt vähendas aga 2006. aasta programmis kavandatust suurem kulutuste kasv osaliselt positiivset tulemust, mis saadi kavandatust suurema eelarvetulu arvel. Hiljutise kassapõhise teabe kohaselt peaks 2007. aasta eelarvetulemus osutuma siiski paremaks, kusjuures võimalik on väike eelarveülejääk. Üldiselt oli eelarve täitmine 2007. aastal kooskõlas nõukogu 27. veebruari arvamusega 2006. aasta stabiilsusprogrammi kohta, (3) milles kutsuti Sloveeniat üles kiirendama liikumist keskpika perioodi eesmärgi suunas, kasutades ära soodsaid majandustingimusi, sealhulgas oodatust paremat eelarvetulemust 2006. aastal. Nõukogu märgib samuti, et 2007. aasta eelarve täitmine oli üldiselt kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Ajakohastatud programmis kavandatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst, mis kavandatakse saavutada järjest suureneva varuga kogu programmiperioodi jooksul, kuigi 2008. aastaks on ette nähtud mõnevõrra nõrgem tulemus. Selline muutus võrreldes eelmises programmis seatud eesmärgiga saavutada keskpika perioodi eesmärk 2009. aastaks tuleneb eespool nimetatud oodatust paremast eelarvetulemusest 2006. aastal (kajastab peamiselt suuremat SKP nominaalkasvu), mis näitas, et keskpika perioodi eesmärk saavutati üldiselt juba 2006. aastal. Võrreldes 2006. aasta programmiga on 2007. aasta ajakohastatud versioonis kavandatud üldpuudujääk ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKPst väiksem kogu programmiperioodi jooksul, paremat lähtepositsiooni arvesse võttes.
  Kavandatakse, et puudujääk suureneb 0,9 %-ni SKPst 2008. aastal ja seejärel väheneb järk-järgult, kusjuures suurim kohandumine on kavandatud programmi lõpuaastaks. Esmane ülejääk peaks järgima samasugust suundumust ja ületama 1 % SKPst 2010. aastaks. Kulutuste piiramisest tulenev eelarve konsolideerimine enam kui tasakaalustab (välja arvatud 2008. aastal) tulude suhte järkjärgulise vähenemise. Esmaseid kulutusi kavatsetakse programmiperioodi jooksul vähendada 2,25 protsendipunkti võrra SKPst. Kuigi kulutuste vähendamine on laiapõhjaline, kajastab see eelkõige sotsiaalvaldkonna kulutuste piiramist, mis moodustab kolmandiku kogu konsolideerimisest. Peamiselt käimasolevast maksureformist tulenev tulude suhte järkjärguline vähenemine 1,75 protsendipunkti võrra on peamiselt tingitud otseste maksude vähenemisest, kuigi samas kavandatakse otsest maksukoormust pisut suurendada. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programmis kavandatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst, mis kavandatakse saavutada järjest suureneva varuga kogu programmiperioodi jooksul, kuigi 2008. aastaks on ette nähtud mõnevõrra nõrgem tulemus. Selline muutus võrreldes eelmises programmis seatud eesmärgiga saavutada keskpika perioodi eesmärk 2009. aastaks tuleneb eespool nimetatud oodatust paremast eelarvetulemusest 2006. aastal (kajastab peamiselt suuremat SKP nominaalkasvu), mis näitas, et keskpika perioodi eesmärk saavutati üldiselt juba 2006. aastal. Võrreldes 2006. aasta programmiga on 2007. aasta ajakohastatud versioonis kavandatud üldpuudujääk ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKPst väiksem kogu programmiperioodi jooksul, paremat lähtepositsiooni arvesse võttes.

Kavandatakse, et puudujääk suureneb 0,9 %-ni SKPst 2008. aastal ja seejärel väheneb järk-järgult, kusjuures suurim kohandumine on kavandatud programmi lõpuaastaks. Esmane ülejääk peaks järgima samasugust suundumust ja ületama 1 % SKPst 2010. aastaks. Kulutuste piiramisest tulenev eelarve konsolideerimine enam kui tasakaalustab (välja arvatud 2008. aastal) tulude suhte järkjärgulise vähenemise. Esmaseid kulutusi kavatsetakse programmiperioodi jooksul vähendada 2,25 protsendipunkti võrra SKPst. Kuigi kulutuste vähendamine on laiapõhjaline, kajastab see eelkõige sotsiaalvaldkonna kulutuste piiramist, mis moodustab kolmandiku kogu konsolideerimisest. Peamiselt käimasolevast maksureformist tulenev tulude suhte järkjärguline vähenemine 1,75 protsendipunkti võrra on peamiselt tingitud otseste maksude vähenemisest, kuigi samas kavandatakse otsest maksukoormust pisut suurendada.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognooside riskid näivad 2008. aastal üldiselt tasakaalustatud, kuid hilisematel aastatel võivad eelarvetulemused osutada kavandatust halvemaks. 2007. aasta oodatust parema eelarvetulemuse võimalik üldmõju 2008. aasta tulemustele tasakaalustab väliste tingimuste halvenemisega seotud riske. Lisaks sellele on teatavad riskid seotud eelarvestrateegia rakendamisega, kuna kulutuste märkimisväärne vähendamine on kavandatud programmi lõpuaastateks, kusjuures selleks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt üksikasjalikult kirjeldatud. Teataval määral aitab kõnealuseid riske leevendada asjaolu, et Sloveenia tulemused on viimastel aastatel olnud head, mispärast võivad ka järgmiste aastate tulemused osutuda oodatust paremaks. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognooside riskid näivad 2008. aastal üldiselt tasakaalustatud, kuid hilisematel aastatel võivad eelarvetulemused osutada kavandatust halvemaks. 2007. aasta oodatust parema eelarvetulemuse võimalik üldmõju 2008. aasta tulemustele tasakaalustab väliste tingimuste halvenemisega seotud riske. Lisaks sellele on teatavad riskid seotud eelarvestrateegia rakendamisega, kuna kulutuste märkimisväärne vähendamine on kavandatud programmi lõpuaastateks, kusjuures selleks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt üksikasjalikult kirjeldatud. Teataval määral aitab kõnealuseid riske leevendada asjaolu, et Sloveenia tulemused on viimastel aastatel olnud head, mispärast võivad ka järgmiste aastate tulemused osutuda oodatust paremaks.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut arvestades näivad programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, kuid tõenäoliselt kavandatust väiksema varuga programmi lõpuaastatel. Mõningane kõrvalekaldumine 2008. aastaks kavandatud struktuursest tasakaalust võib osutuda protsükliliseks, kuigi välistest mõjudest tulenevad negatiivsed mõjud on suurenenud. See ei oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks sellele näib, et kavandatust karmima eelarvepoliitika rakendamine 2008. aastal on põhjendatud, võttes arvesse praegust tugevat inflatsioonisurvet. Nõukogu märgib, et see oleks kooskõlas ka eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta, milles kutsuti üles hoolikalt kavandama 2008. aasta eelarvepoliitilisi kavasid, et vältida makromajanduslike tasakaalunihete võimendamist. 2008. aastale järgnevatel aastatel on programmis esitatud eelarvepõhimõtted kooskõlas paktiga. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut arvestades näivad programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, kuid tõenäoliselt kavandatust väiksema varuga programmi lõpuaastatel. Mõningane kõrvalekaldumine 2008. aastaks kavandatud struktuursest tasakaalust võib osutuda protsükliliseks, kuigi välistest mõjudest tulenevad negatiivsed mõjud on suurenenud. See ei oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks sellele näib, et kavandatust karmima eelarvepoliitika rakendamine 2008. aastal on põhjendatud, võttes arvesse praegust tugevat inflatsioonisurvet. Nõukogu märgib, et see oleks kooskõlas ka eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta, milles kutsuti üles hoolikalt kavandama 2008. aasta eelarvepoliitilisi kavasid, et vältida makromajanduslike tasakaalunihete võimendamist. 2008. aastale järgnevatel aastatel on programmis esitatud eelarvepõhimõtted kooskõlas paktiga.

| (8) | Üldiselt tundub, et Sloveenia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured. Programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund on 2006. aastaga võrreldes jäänud üldiselt samaks ja napilt piisav võla suhte stabiliseerimiseks pikas perspektiivis, enne kui võtta arvesse elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Elanikkonna vananemise mõju on siiski tugevasti suurem ELi keskmisest ja see kajastub peamiselt pensionikulutuste kiiremas kasvus. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja eelkõige täiendavate meetmete võtmine, et piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulist kasvu, aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Üldiselt tundub, et Sloveenia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured. Programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund on 2006. aastaga võrreldes jäänud üldiselt samaks ja napilt piisav võla suhte stabiliseerimiseks pikas perspektiivis, enne kui võtta arvesse elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Elanikkonna vananemise mõju on siiski tugevasti suurem ELi keskmisest ja see kajastub peamiselt pensionikulutuste kiiremas kasvus. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja eelkõige täiendavate meetmete võtmine, et piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulist kasvu, aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige esitatakse mõlemas dokumendis teavet peamiste rakendatavate reformimeetmete kohta, nagu laiaulatuslik maksureform, investeeringud infrastruktuuri ja sotsiaaltoetuste süsteemi muudatused. Programm ei hõlma üksikasjalikku kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Programmis on esitatud, kuigi mitte korrapäraselt, teave peamiste kavandatud reformide otsese eelarvemõju kohta ja kõnealust teavet on võetud eelarveprognooside koostamisel arvesse. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige esitatakse mõlemas dokumendis teavet peamiste rakendatavate reformimeetmete kohta, nagu laiaulatuslik maksureform, investeeringud infrastruktuuri ja sotsiaaltoetuste süsteemi muudatused. Programm ei hõlma üksikasjalikku kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Programmis on esitatud, kuigi mitte korrapäraselt, teave peamiste kavandatud reformide otsese eelarvemõju kohta ja kõnealust teavet on võetud eelarveprognooside koostamisel arvesse.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Eelkõige ei hõlma programm täiendavaid olulisi meetmeid pensionisüsteemi reformi tugevdamiseks, et tagada pikaajaline jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Eelkõige ei hõlma programm täiendavaid olulisi meetmeid pensionisüsteemi reformi tugevdamiseks, et tagada pikaajaline jätkusuutlikkus.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4).

Üldiselt ollakse seisukohal, et Sloveenia täitis 2007. aastal keskpika perioodi eesmärgi (st kaks aastat varem kui eelmises programmis kavandatud) ja Sloveenia stabiilsusprogrammi eesmärk on tagada keskpika perioodi eesmärgi täitmine suureneva varuga kogu programmiperioodi jooksul. Kõige uuema kättesaadava teabe kohaselt peaks 2007. aasta eelarvetulemus osutuma siiski kavandatust paremaks, kusjuures võimalik on väike eelarveülejääk. Hoolimata jätkuvalt soodsatest kasvuprognoosidest prognoositakse 2008. aastaks siiski struktuurse tasakaalu mõningast halvenemist. Eelarveprognooside riskid tunduvad 2008. aastal olevat üldiselt tasakaalustatud. Programmi lõpuaastatel võivad eelarvetulemused osutuda kavandatust pisut halvemaks, mis on peamiselt tingitud riskidest, mis on seotud kulutuste kavandatud piiramisega. 2008. aastal võib eelarvestrateegia osutuda protsükliliseks. Kavandatust karmima eelarvepoliitika rakendamine 2008. aastal tundub põhjendatud, võttes muu hulgas arvesse praegust tugevat inflatsioonisurvet. Prognoositud järsk palkatõus avalikus sektoris võib samuti suurendada inflatsioonisurvet. Hoolimata praegusest madalast võlatasemest on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid Sloveenias suured, mis on tingitud elanikkonna vananemise prognoositavast märkimisväärsest mõjust eelarvele.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Sloveeniat üles:

| i) | kasutades tõenäoliselt oodatust paremat eelarvetulemust 2007. aastal, saavutama programmis kavandatust tugevama eelarveseisundi 2008. aastal ja pärast seda, vältides seeläbi protsüklilist eelarvepoliitikat; |
| --- | --- |

i)

kasutades tõenäoliselt oodatust paremat eelarvetulemust 2007. aastal, saavutama programmis kavandatust tugevama eelarveseisundi 2008. aastal ja pärast seda, vältides seeläbi protsüklilist eelarvepoliitikat;

| ii) | olema valmis võtma täiendavaid meetmeid, et leevendada inflatsioonisurvet, tugevdades soovitatud eelarvepoliitikat asjakohaste meetmetega palga-, tööjõuturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

ii)

olema valmis võtma täiendavaid meetmeid, et leevendada inflatsioonisurvet, tugevdades soovitatud eelarvepoliitikat asjakohaste meetmetega palga-, tööjõuturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas;

| iii) | võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige täiendavate pensionisüsteemi reformide abil. |
| --- | --- |

iii)

võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige täiendavate pensionisüsteemi reformide abil.

Nõukogu märgib samuti, et kõnealused meetmed on kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (%) | SP nov 2007 | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| KOM nov 2007 | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | puudub |
| SP dets 2006 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| KOM nov 2007 | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | puudub |
| SP dets 2006 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | puudub |
| SP dets 2006 | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| KOM nov 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | puudub |
| SP dets 2006 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | puudub |
| SP dets 2006 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| KOM nov 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | puudub |
| SP dets 2006 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM nov 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | puudub |
| SP dets 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM nov 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | puudub |
| SP dets 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| KOM nov 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | puudub |
| SP dets 2006 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(%)

SP nov 2007

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

KOM nov 2007

5,7

6,0

4,6

4,0

puudub

SP dets 2006

4,7

4,3

4,2

4,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

KOM nov 2007

2,5

3,5

3,7

2,9

puudub

SP dets 2006

2,7

2,7

2,5

2,2

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

KOM nov 2007 (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

puudub

SP dets 2006

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

KOM nov 2007

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

puudub

SP dets 2006

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

KOM nov 2007

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

puudub

SP dets 2006

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

KOM nov 2007

0,2

0,7

0,3

0,4

puudub

SP dets 2006

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

KOM nov 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

puudub

SP dets 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

KOM nov 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

puudub

SP dets 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

KOM nov 2007

27,1

25,6

24,5

23,8

puudub

SP dets 2006

28,5

28,2

28,3

27,7

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Selles osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 71, 28.3.2007, lk 9.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed mõnede välistingimuste („SKP kasv maailmas, välja arvatud ELis”, „Impordimaht maailmas, välja arvatud ELis”) ja teatavad üksikasjad valdkondadevahelise tasakaalu kohta, samuti puudub võlataseme ja varude muutuse kohandamise jaotus.

(5)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt 4,2 %, 4,9 % ja 4,7 % ja 4,5 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 0,1 % SKPst 2007. aastal ja 0,1 % 2008. aastal, kusjuures viimase ajakohastatud programmi kohaselt on kõnealused meetmed puudujääki suurendavad. Komisjoni talitused ei käsita kõnealuseid meetmeid ühekordsetena ja seepärast ei ole komisjoni talituste prognoosis ühekordseid meetmeid kajastatud.

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/10

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Pärast rohkem kui kümne aasta pikkust hoogsat majanduskasvu on Iirimaa majanduses sissetulek elaniku kohta üks suurematest Euroopa Liidus. Algselt toetas sellist arengutendentsi suur ekspordi kasv ja viimasel ajal kiiresti kasvav sisenõudlus. Kõnealusel ajal paranes riigi rahandus märgatavalt, tänu millele oli võimalik oluliselt vähendada valitsemissektori võla suhet.
  Praegu on majandus jõudmas väiksema majanduskasvu perioodi, mida iseloomustab konkurentsivõime halvenemine, mis tuleneb tootlikkuse ja hindade hiljutisest ebasoodsast arengust ning mida veelgi võimendas majanduse sõltuvus USA ja Ühendkuningriigi majandusest. Sisemajanduse kasvu aeglustumine kajastab elamuehitussektori tegevuse taandumist jätkusuutlikumale tasemele, vara väärtuse vähenemist ja tööpuuduse kasvu. Olenemata riigi rahanduse tugevast üldseisundist võivad sellised arengutendentsid osutuda probleemiks, arvestades maksutulude prognoositavat vähenemist ja pikast eelarveülejäägiga perioodist tulenevaid ootusi suurendada kulutusi avalike teenuste ajakohastamisele. Riigi rahanduse lühiajalised ja keskpika perioodi väljavaated muudavad veelgi pakilisemaks vajaduse tegelda riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemiga seoses elanikkonna vananemisega. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rohkem kui kümne aasta pikkust hoogsat majanduskasvu on Iirimaa majanduses sissetulek elaniku kohta üks suurematest Euroopa Liidus. Algselt toetas sellist arengutendentsi suur ekspordi kasv ja viimasel ajal kiiresti kasvav sisenõudlus. Kõnealusel ajal paranes riigi rahandus märgatavalt, tänu millele oli võimalik oluliselt vähendada valitsemissektori võla suhet.

Praegu on majandus jõudmas väiksema majanduskasvu perioodi, mida iseloomustab konkurentsivõime halvenemine, mis tuleneb tootlikkuse ja hindade hiljutisest ebasoodsast arengust ning mida veelgi võimendas majanduse sõltuvus USA ja Ühendkuningriigi majandusest. Sisemajanduse kasvu aeglustumine kajastab elamuehitussektori tegevuse taandumist jätkusuutlikumale tasemele, vara väärtuse vähenemist ja tööpuuduse kasvu. Olenemata riigi rahanduse tugevast üldseisundist võivad sellised arengutendentsid osutuda probleemiks, arvestades maksutulude prognoositavat vähenemist ja pikast eelarveülejäägiga perioodist tulenevaid ootusi suurendada kulutusi avalike teenuste ajakohastamisele. Riigi rahanduse lühiajalised ja keskpika perioodi väljavaated muudavad veelgi pakilisemaks vajaduse tegelda riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemiga seoses elanikkonna vananemisega.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2007. aasta 4,8 %-lt keskmiselt 3,5 %-le ülejäänud programmiperioodil. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) näib see stsenaarium usutav. Põhiliselt kajastab see suuri kohandusi eluasemesektoris, mida teataval määral kompenseerib netoekspordi jätkuv taastumine. Viimaseid toiduaine- ja naftahinna suundumusi arvestades tunduvad programmis 2008. aastaks esitatud inflatsiooniprognoosid mõnevõrra optimistlikud, ent pärast seda näivad usutavad. Programmis esitatud väljavaateid perioodi lõpuaastate inflatsiooni ja konkurentsivõime kohta toetavad tootlikkuse kasv ja jahtuva tööturu negatiivne mõju palgasurvele. Samuti kavandatakse stabiilsusprogrammis maksebilansi puudujäägi vähenemist, mis on kooskõlas sisenõudluse vähenemisega. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2007. aasta 4,8 %-lt keskmiselt 3,5 %-le ülejäänud programmiperioodil. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) näib see stsenaarium usutav. Põhiliselt kajastab see suuri kohandusi eluasemesektoris, mida teataval määral kompenseerib netoekspordi jätkuv taastumine. Viimaseid toiduaine- ja naftahinna suundumusi arvestades tunduvad programmis 2008. aastaks esitatud inflatsiooniprognoosid mõnevõrra optimistlikud, ent pärast seda näivad usutavad. Programmis esitatud väljavaateid perioodi lõpuaastate inflatsiooni ja konkurentsivõime kohta toetavad tootlikkuse kasv ja jahtuva tööturu negatiivne mõju palgasurvele. Samuti kavandatakse stabiilsusprogrammis maksebilansi puudujäägi vähenemist, mis on kooskõlas sisenõudluse vähenemisega.

| (4) | 2007. aasta detsembri stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2007. aastal hinnanguliselt 0,5 % SKPst võrreldes programmi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgiga, milleks oli ülejääk 1,2 % SKPst, ja komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosiga, milles see oli 0,9 % SKPst. Selline väiksemaks korrigeerimine annab tunnistust programmis kavandatust suurematest kulutustest ja tulude väiksemast laekumisest, kusjuures mõlemat kompenseeris osaliselt 2006. aasta positiivne üldmõju. Kuigi keskvalitsuse kulutused olid rahaliselt üldjoontes eelarvega kooskõlas, tehti valitsemissektoris siiski kavandatust suuremaid väljaminekuid, eelkõige seoses jooksevkulutustega kaupadele ja teenustele ning kapitalitoetustega. Tulude väiksem laekumine kajastas eelkõige eluasemeturu olukorra halvenemist. Nõukogu märkis arvamuses stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, (3) et „keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne... Siiski oleks mõistlik jätta manööverdamisruumi võimalike muutuste puhuks praeguses kasvustruktuuris, milles peamist osa on etendanud suur areng elamumajandussektoris”. 2007. aasta eelarvetulemus, mis kajastab struktuurse ülejäägi märkimisväärset vähenemist, vähendas ka manööverdamisruumi 2008. aastaks. Nõukogu märgib, et kuigi olukord struktuurse tasakaalu osas on parem keskpika perioodi eesmärgist, tähendab kulutuste ületamine 2007. aastal seda, et eelarve täitmine ei pruugi olla täielikult kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli eelarvepoliitiliste suunistega. |
| --- | --- |

(4)

2007. aasta detsembri stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2007. aastal hinnanguliselt 0,5 % SKPst võrreldes programmi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgiga, milleks oli ülejääk 1,2 % SKPst, ja komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosiga, milles see oli 0,9 % SKPst. Selline väiksemaks korrigeerimine annab tunnistust programmis kavandatust suurematest kulutustest ja tulude väiksemast laekumisest, kusjuures mõlemat kompenseeris osaliselt 2006. aasta positiivne üldmõju. Kuigi keskvalitsuse kulutused olid rahaliselt üldjoontes eelarvega kooskõlas, tehti valitsemissektoris siiski kavandatust suuremaid väljaminekuid, eelkõige seoses jooksevkulutustega kaupadele ja teenustele ning kapitalitoetustega. Tulude väiksem laekumine kajastas eelkõige eluasemeturu olukorra halvenemist. Nõukogu märkis arvamuses stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, (3) et „keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne... Siiski oleks mõistlik jätta manööverdamisruumi võimalike muutuste puhuks praeguses kasvustruktuuris, milles peamist osa on etendanud suur areng elamumajandussektoris”. 2007. aasta eelarvetulemus, mis kajastab struktuurse ülejäägi märkimisväärset vähenemist, vähendas ka manööverdamisruumi 2008. aastaks. Nõukogu märgib, et kuigi olukord struktuurse tasakaalu osas on parem keskpika perioodi eesmärgist, tähendab kulutuste ületamine 2007. aastal seda, et eelarve täitmine ei pruugi olla täielikult kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli eelarvepoliitiliste suunistega.

| (5) | Olenemata eelarveseisundi halvenemisest 2007. aastal saavutati keskpika perioodi eesmärgiks seatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) selge kindlusvaruga. Programmis esitatud strateegia osutab struktuurse tasakaalu halvenemisele 2008. aastal. Ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt arvutatud struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst 2007. aastal muutub 2008. aastal eeldatavasti puudujäägiks 0,5 % SKPst; järgnevatel aastatel halveneb olukord järk-järgult, jõudes 2010. aastal puudujäägini 0,75 % SKPst.
  Prognooside kohaselt muutub eelarve põhitasakaal ülejäägist 0,5 % SKPst 2007. aastal puudujäägiks umbes 1 % SKPst ülejäänud programmiperioodil. Alustades 2007. aastal eeldatust nõrgema eelarvetulemusega (0,75 % võrra SKPst) ja arvestades kehvemat makromajanduslikku tausta, on eelarve põhitasakaaluga seotud eesmärgid 2008.–2009. aastaks selgelt väiksemad kui eelmises ajakohastatud versioonis (1,75 % võrra SKPst). 2008. aastaks prognoositakse tulude suhte veelgi suuremat vähenemist, kuna kasv ei ole enam nii maksupõhine, ning kulutused peaksid kasvama, arvestades 2007. aastal ja enne seda tehtud ning samuti 2008. aasta eelarves esitatud kulutamisotsuseid. 2009. ja 2010. aasta eelarveprognoosides on selgelt märgitud jaotamata reservid ettenägematute kulude jaoks, vastavalt 0,4 % ja 0,8 % SKPst. 2009. ja 2010. aastal peaks tulude suhe jätkuvalt vähenema, kuigi mitte nii kiiresti, ja kulutuste suhe peaks prognooside kohaselt üldjoontes stabiliseeruma 2009. aastal ja vähenema 2010. aastal. Hoolimata halvenevast majandus- ja eelarvekeskkonnast eeldatakse, et programmiperioodi jooksul suurenevad investeerimiskulutused protsendina SKPst ning see peaks toetama majanduse pikaajalist tootmispotentsiaali. |
| --- | --- |

(5)

Olenemata eelarveseisundi halvenemisest 2007. aastal saavutati keskpika perioodi eesmärgiks seatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) selge kindlusvaruga. Programmis esitatud strateegia osutab struktuurse tasakaalu halvenemisele 2008. aastal. Ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt arvutatud struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst 2007. aastal muutub 2008. aastal eeldatavasti puudujäägiks 0,5 % SKPst; järgnevatel aastatel halveneb olukord järk-järgult, jõudes 2010. aastal puudujäägini 0,75 % SKPst.

Prognooside kohaselt muutub eelarve põhitasakaal ülejäägist 0,5 % SKPst 2007. aastal puudujäägiks umbes 1 % SKPst ülejäänud programmiperioodil. Alustades 2007. aastal eeldatust nõrgema eelarvetulemusega (0,75 % võrra SKPst) ja arvestades kehvemat makromajanduslikku tausta, on eelarve põhitasakaaluga seotud eesmärgid 2008.–2009. aastaks selgelt väiksemad kui eelmises ajakohastatud versioonis (1,75 % võrra SKPst). 2008. aastaks prognoositakse tulude suhte veelgi suuremat vähenemist, kuna kasv ei ole enam nii maksupõhine, ning kulutused peaksid kasvama, arvestades 2007. aastal ja enne seda tehtud ning samuti 2008. aasta eelarves esitatud kulutamisotsuseid. 2009. ja 2010. aasta eelarveprognoosides on selgelt märgitud jaotamata reservid ettenägematute kulude jaoks, vastavalt 0,4 % ja 0,8 % SKPst. 2009. ja 2010. aastal peaks tulude suhe jätkuvalt vähenema, kuigi mitte nii kiiresti, ja kulutuste suhe peaks prognooside kohaselt üldjoontes stabiliseeruma 2009. aastal ja vähenema 2010. aastal. Hoolimata halvenevast majandus- ja eelarvekeskkonnast eeldatakse, et programmiperioodi jooksul suurenevad investeerimiskulutused protsendina SKPst ning see peaks toetama majanduse pikaajalist tootmispotentsiaali.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad 2008. aastal üldiselt tasakaalustatud. Siiski puudub järgmisi aastaid hõlmav teave selle kohta, missuguseid ulatuslikke meetmeid võetakse, et praegune kulutuste kasv ei ületaks SKP nominaalkasvu, eriti seoses avaliku sektori palgafondi ja sotsiaalsiiretega, mille mõlema suhe SKPsse on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. Peale selle on tulude poolel riskid, mis on seotud varasemate kohustustega vähendada maksumäärasid ja sotsiaalkindlustusmakseid. Kuigi ettenägematute kulude reservi lisamine eelarveprognoosidesse võib anda tunnistust mõistlikust kavandamisest, ei saa välistada, et seda võidakse tulevikus kasutada tulude vähendamise ja/või kulutuste suurendamise meetmete jaoks. Kõnealuste asjaolude kõrval tuleks arvesse võtta ka Iirimaa häid tulemusi varasematel aastatel, kuna viimastes stabiilsusprogrammides on eelarvetulemus olnud üldiselt prognoositust parem. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad 2008. aastal üldiselt tasakaalustatud. Siiski puudub järgmisi aastaid hõlmav teave selle kohta, missuguseid ulatuslikke meetmeid võetakse, et praegune kulutuste kasv ei ületaks SKP nominaalkasvu, eriti seoses avaliku sektori palgafondi ja sotsiaalsiiretega, mille mõlema suhe SKPsse on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. Peale selle on tulude poolel riskid, mis on seotud varasemate kohustustega vähendada maksumäärasid ja sotsiaalkindlustusmakseid. Kuigi ettenägematute kulude reservi lisamine eelarveprognoosidesse võib anda tunnistust mõistlikust kavandamisest, ei saa välistada, et seda võidakse tulevikus kasutada tulude vähendamise ja/või kulutuste suurendamise meetmete jaoks. Kõnealuste asjaolude kõrval tuleks arvesse võtta ka Iirimaa häid tulemusi varasematel aastatel, kuna viimastes stabiilsusprogrammides on eelarvetulemus olnud üldiselt prognoositust parem.

| (7) | Võttes arvesse kõnealust riskihinnangut, ei pruugi programmis esitatud eelarvepõhimõtted olla piisavad, et säilitada keskpika perioodi eesmärk pärast 2008. aastat. Kuigi keskpika perioodi eesmärk 2008. aastal üldjoontes saavutatakse, võiks järgnevat perioodi käsitlevatest eelarvepõhimõtetest järeldada, et struktuurne tasakaal kaugeneb keskpika perioodi eesmärgist ning see ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga (ega nõukogu arvates ka eurorühma 2007. aasta aprilli eelarvepoliitiliste suunistega), välja arvatud juhul, kui jäetakse kasutamata programmis ettenägematute kulude jaoks kavandatud reserv, mis oleks märk märgatavalt paremast maksuolukorrast ja/või suuremast kulutuste ohjeldamisest kui programmist nähtub. Sel juhul tuleks tugevdada struktuurset kohandamist, et täita keskpika perioodi eesmärk ja tagada kooskõla paktiga. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse kõnealust riskihinnangut, ei pruugi programmis esitatud eelarvepõhimõtted olla piisavad, et säilitada keskpika perioodi eesmärk pärast 2008. aastat. Kuigi keskpika perioodi eesmärk 2008. aastal üldjoontes saavutatakse, võiks järgnevat perioodi käsitlevatest eelarvepõhimõtetest järeldada, et struktuurne tasakaal kaugeneb keskpika perioodi eesmärgist ning see ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga (ega nõukogu arvates ka eurorühma 2007. aasta aprilli eelarvepoliitiliste suunistega), välja arvatud juhul, kui jäetakse kasutamata programmis ettenägematute kulude jaoks kavandatud reserv, mis oleks märk märgatavalt paremast maksuolukorrast ja/või suuremast kulutuste ohjeldamisest kui programmist nähtub. Sel juhul tuleks tugevdada struktuurset kohandamist, et täita keskpika perioodi eesmärk ja tagada kooskõla paktiga.

| (8) | Näib, et Iirimaal on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tunduvalt suurem ELi keskmisest, seda peamiselt järgmisteks kümnenditeks kavandatud pensionikulutuste suhteliselt suure tõusu tõttu, mis osaliselt on tingitud sellest, et järgmistel kümnenditel on üha rohkem vanaduspensioni saajaid. Koguvõla suhe on 2007. aastal oluliselt alla 60 % SKPst ja tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks kogutakse vara riiklikusse pensioni reservfondi. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad veel vähendada programmikohane 2007. aasta eelarveseisund, mis on küll eelmises programmis kajastatust halvem. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta suurenevaid kulusid. Lisaks sellele võivad programmis kuni 2010. aastani kavandatud struktuurse tasakaalu arengutendentsid märgatavalt suurendada ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast aitaks suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja selliste täiendavate meetmete rakendamine, mille eesmärk on ohjeldada vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset kasvu, vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Näib, et Iirimaal on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tunduvalt suurem ELi keskmisest, seda peamiselt järgmisteks kümnenditeks kavandatud pensionikulutuste suhteliselt suure tõusu tõttu, mis osaliselt on tingitud sellest, et järgmistel kümnenditel on üha rohkem vanaduspensioni saajaid. Koguvõla suhe on 2007. aastal oluliselt alla 60 % SKPst ja tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks kogutakse vara riiklikusse pensioni reservfondi. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad veel vähendada programmikohane 2007. aasta eelarveseisund, mis on küll eelmises programmis kajastatust halvem. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta suurenevaid kulusid. Lisaks sellele võivad programmis kuni 2010. aastani kavandatud struktuurse tasakaalu arengutendentsid märgatavalt suurendada ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast aitaks suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja selliste täiendavate meetmete rakendamine, mille eesmärk on ohjeldada vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset kasvu, vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Stabiilsusprogrammis ei anta üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas on programmis arvesse võetud rakendusaruandes sisalduvate meetmete mõju eelarvele. Ent mõlemad dokumendid osutavad stabiilsuse ja kasvu pakti kui Iirimaa jätkusuutliku eelarvepoliitika raamistiku kesksele tähtsusele, samal ajal kui mõlemas dokumendis rõhutatakse valitsuse põhiprioriteedina aastaid 2007–2013 hõlmava riikliku arengukava (mis käsitleb investeerimist eelkõige infrastruktuuridesse) rakendamist. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Stabiilsusprogrammis ei anta üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas on programmis arvesse võetud rakendusaruandes sisalduvate meetmete mõju eelarvele. Ent mõlemad dokumendid osutavad stabiilsuse ja kasvu pakti kui Iirimaa jätkusuutliku eelarvepoliitika raamistiku kesksele tähtsusele, samal ajal kui mõlemas dokumendis rõhutatakse valitsuse põhiprioriteedina aastaid 2007–2013 hõlmava riikliku arengukava (mis käsitleb investeerimist eelkõige infrastruktuuridesse) rakendamist.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate riigipõhiste majanduspoliitika üldsuuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate riigipõhiste majanduspoliitika üldsuuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4).

Üldiselt leitakse, et Iirimaal tuleb lahendada mitmed makromajanduslikud väljakutsed üleminekul väiksema majanduskasvuga perioodi ning need väljakutsed on peamiselt seotud jätkusuutlikuma tegevuse taastamisega eluasemesektoris. Väiksema sisenõudlusega on viimastel aastatel kaasnenud ekspordituru osakaalu vähenemine, mis osutab hindade konkurentsivõimelisusega seotud probleemidele. Eelarveseisund peaks aastatel 2007–2008 oluliselt halvenema, võrreldes 2006. aasta tugeva ülejäägiga. Kuigi Iirimaal peaks ülejääk säilima ka 2007. aastal, nähakse programmiga ette, et 2008. aastal muutub struktuurne ülejääk puudujäägiks, mis seejärel mõnevõrra suureneb. 2008. aastal on eelarveprognoosidega seotud riskid üldiselt tasakaalustatud, ent alates 2009. aastast võib tulemus olla prognoositust halvem, kui kulutusi piisavalt ei piirata. Kuigi keskpika perioodi eesmärk 2008. aastal üldjoontes saavutatakse, on selle täitmine pärast 2008. aastat võimalik juhul, kui programmis kavandatud varud ettenägematute kulutuste jaoks jäävad puutumata. Kuigi valitsemissektori võlg on väike, on Iirimaa rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine, arvestades elanikkonna vananemise prognoositavat mõju pensionikulutustele. Ametiasutuste ülesanne on tegelda makromajandusriskidega ja samal ajal vältida eelarveolukorra halvenemist.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Iirimaad üles:

| i) | järgima keskpika perioodi eesmärki 2008. aastal ja pärast seda, säilitades range kontrolli kulutuste üle; |
| --- | --- |

i)

järgima keskpika perioodi eesmärki 2008. aastal ja pärast seda, säilitades range kontrolli kulutuste üle;

| ii) | elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud märkimisväärset suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies läbi täiendavad pensionireformid. |
| --- | --- |

ii)

elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud märkimisväärset suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies läbi täiendavad pensionireformid.

Nõukogu märgib samuti, et sellised meetmed oleksid kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (%) | SP dets 2007 | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| KOM nov 2007 | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | puudub |
| SP dets 2006 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | puudub |
| SP dets 2006 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2007 | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | puudub |
| SP dets 2006 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| KOM nov 2007 | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | puudub |
| SP dets 2006 | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| KOM nov 2007 | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | puudub |
| SP dets 2006 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | puudub |
| SP dets 2006 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | puudub |
| SP dets 2006 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | puudub |
| SP dets 2006 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| KOM nov 2007 | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | puudub |
| SP dets 2006 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM), mis tehti enne eelarve lõplikku koostamist; komisjoni talituste arvutused (enne eelarve koostamist tehtud prognooside põhjal) |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(%)

SP dets 2007

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

KOM nov 2007

5,7

4,9

3,5

3,8

puudub

SP dets 2006

5,4

5,3

4,6

4,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2007

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

KOM nov 2007

2,7

2,8

2,2

2,0

puudub

SP dets 2006

2,7

2,6

2,0

1,7

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2007

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

KOM nov 2007 (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

puudub

SP dets 2006

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2007

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

KOM nov 2007

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

puudub

SP dets 2006

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

KOM nov 2007

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

puudub

SP dets 2006

2,3

1,2

0,9

0,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

KOM nov 2007

3,9

1,8

0,7

0,4

puudub

SP dets 2006

3,3

2,3

1,8

1,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2007

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM nov 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

puudub

SP dets 2006

2,8

1,8

1,8

1,6

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP dets 2007

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM nov 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

puudub

SP dets 2006

2,7

1,8

1,8

1,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2007

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

KOM nov 2007

25,1

25,2

26,9

28,5

puudub

SP dets 2006

25,1

23,0

22,4

21,9

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM), mis tehti enne eelarve lõplikku koostamist; komisjoni talituste arvutused (enne eelarve koostamist tehtud prognooside põhjal)

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni 2007. aasta oktoobri hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendusaruande kohta.

(3)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 1.

(4)  Nõutavatest andmetest jäeti eelkõige esitamata lühiajalised intressimäärad. Vabatahtlikult esitatavate andmete puhul on lüngad andmetes, mis käsitlevad eelarvetasakaalu sektorite lõikes ja valitsemissektori kulutusi otstarvete lõikes.

(5)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % ja 3,8 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 0,1 % SKPst 2006. aastal ja 0,2 % 2007. aastal (kõik ülejääki suurendavad) vastavalt kõige viimasele programmile ning 0,0 % SKPst 2006. aastal ja 0,0 % 2007. aastal komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt. Vastavalt liikmesriigi ametiasutuste esitatud teabele kajastavad need i) maksuameti läbi viidud eriuurimiste tulemusena tagatud lisatulu ja ii) erisäästukontodega seotud riigist lahkumisel makstavast maksust tulenevat mõju. Kõnealuseid ühekordseid meetmeid ei võetud arvesse sügisprognoosis, kuna puudus üksikasjalik teave. Programmis ei anta teavet ühekordsete meetmete kohta aastatel 2008–2010.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM), mis tehti enne eelarve lõplikku koostamist; komisjoni talituste arvutused (enne eelarve koostamist tehtud prognooside põhjal)

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/15

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010 (2), mis sisaldab ka tähelepanekud edasiste arengutendentside kohta aastani 2015. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010 (2), mis sisaldab ka tähelepanekud edasiste arengutendentside kohta aastani 2015.

| (2) | Viimastel aastatel on Taani majandust iseloomustanud SKP suur reaalkasv, tööhõive märkimisväärne suurenemine, tootmisvõimsuse suur rakendamine, madal inflatsioon ja stabiilne vahetuskurss mehhanismis ERM II.
  Samas on tootmisvõimsuse piirangud hakanud viimastel aastatel takistama majandustegevust ning on ilmnenud märgid suurenevast hinnainflatsioonist ja palgatõusust. Kuigi maksebilanss on veel ülejäägis, osutavad suurenev kulusurve ja tööjõupuudus, et konkurentsivõime hakkab muutuma probleemiks. Riigi rahandus püsib tugevana tänu püsivale valitsemissektori eelarve ülejäägile ja võla pidevale vähendamisele. Praegu on eelarvepoliitika põhiülesanne säilitada mõistlik eelarveseisund, et vältida pingete suurendamist tööturul. Täiendav, ent sellegipoolest oluline ülesanne on tagada kulude ülemmääradest kinnipidamine eelkõige ajal, mil tulud on suuremad, arvestades valitsuse eesmärki tagada eelarve jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on Taani majandust iseloomustanud SKP suur reaalkasv, tööhõive märkimisväärne suurenemine, tootmisvõimsuse suur rakendamine, madal inflatsioon ja stabiilne vahetuskurss mehhanismis ERM II.

Samas on tootmisvõimsuse piirangud hakanud viimastel aastatel takistama majandustegevust ning on ilmnenud märgid suurenevast hinnainflatsioonist ja palgatõusust. Kuigi maksebilanss on veel ülejäägis, osutavad suurenev kulusurve ja tööjõupuudus, et konkurentsivõime hakkab muutuma probleemiks. Riigi rahandus püsib tugevana tänu püsivale valitsemissektori eelarve ülejäägile ja võla pidevale vähendamisele. Praegu on eelarvepoliitika põhiülesanne säilitada mõistlik eelarveseisund, et vältida pingete suurendamist tööturul. Täiendav, ent sellegipoolest oluline ülesanne on tagada kulude ülemmääradest kinnipidamine eelkõige ajal, mil tulud on suuremad, arvestades valitsuse eesmärki tagada eelarve jätkusuutlikkus.

| (3) | Programmi kohaselt on Taani majandus praegu tsükli haripunktis ja edaspidine majanduskasv tõotab tulla mõõdukas. Seepärast prognoositakse, et SKP reaalkasv aeglustub ja väheneb 2 %-lt 2007. aastal keskmiselt 1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (3) tundub, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel 2008. aasta majanduskasvu prognoosidel ja ettevaatlikel prognoosidel hilisema aja kohta, kuna ajakohastatud programmis on prognooside aluseks suur, kuid positiivne SKP lõhe (siseriikliku arvutusmetoodika põhjal), (4) mis väheneb 2011. aastaks. Programmi prognoosid palgatõusu ja hinnainflatsiooni kohta tunduvad madalad, eelkõige 2009. aasta osas, arvestades riigisisest palgasurvet ja ülemaailmseid suundumusi. Siiski tuleks säilitada hinnastabiilsus kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Programmi kohaselt on Taani majandus praegu tsükli haripunktis ja edaspidine majanduskasv tõotab tulla mõõdukas. Seepärast prognoositakse, et SKP reaalkasv aeglustub ja väheneb 2 %-lt 2007. aastal keskmiselt 1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (3) tundub, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel 2008. aasta majanduskasvu prognoosidel ja ettevaatlikel prognoosidel hilisema aja kohta, kuna ajakohastatud programmis on prognooside aluseks suur, kuid positiivne SKP lõhe (siseriikliku arvutusmetoodika põhjal), (4) mis väheneb 2011. aastaks. Programmi prognoosid palgatõusu ja hinnainflatsiooni kohta tunduvad madalad, eelkõige 2009. aasta osas, arvestades riigisisest palgasurvet ja ülemaailmseid suundumusi. Siiski tuleks säilitada hinnastabiilsus kogu programmiperioodi jooksul.

| (4) | Komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2007. aastal hinnanguliselt 4,0 % SKPst võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgiga 2,8 % SKPst. Eelarve sellise ületäitmise põhjuseks on 2006. aasta positiivne üldmõju, mis tulenes eeldatust suuremast tööhõive kasvust ja eeldatust suurematest tuludest seoses nafta- ja gaasiettevõtete tegevusega Põhjamerel.
  Praeguses programmis prognoositakse ülejääki 3,8 % SKPst, ent vastavalt uusimale teabele (5) on tulud eeldatust tõenäoliselt suuremad 0,5 protsendipunkti võrra SKPst; seega tuleb ülejääki tõenäoliselt vastavalt ülespoole korrigeerida (umbes 4,5 %-le SKPst). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2007. aastal hinnanguliselt 4,0 % SKPst võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgiga 2,8 % SKPst. Eelarve sellise ületäitmise põhjuseks on 2006. aasta positiivne üldmõju, mis tulenes eeldatust suuremast tööhõive kasvust ja eeldatust suurematest tuludest seoses nafta- ja gaasiettevõtete tegevusega Põhjamerel.

Praeguses programmis prognoositakse ülejääki 3,8 % SKPst, ent vastavalt uusimale teabele (5) on tulud eeldatust tõenäoliselt suuremad 0,5 protsendipunkti võrra SKPst; seega tuleb ülejääki tõenäoliselt vastavalt ülespoole korrigeerida (umbes 4,5 %-le SKPst).

| (5) | Lähtudes üldeesmärgist tagada eelarve jätkusuutlikkus, on eelarvestrateegia põhieesmärk säilitada suur ülejääk, mis aga kiiresti väheneb (3,8 %-lt SKPst 2007. aastal, 3,0 %-le 2008. aastal ja pärast seda 1,2 %-le 2010. aastal (6)), pidades silmas halvenevaid tsüklilisi tingimusi. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki suurendatakse (7) 0,25 % võrra SKPst, s.t struktuurse ülejäägini (s.o tsükliliselt kohandatud ülejääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 0,75–1,75 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärki täidetakse kogu programmiperioodi jooksul. Valitsemissektori ülejääk kujuneb üldjoontes samasuguseks nagu eelmises ajakohastatud versioonis, kuigi algne ülejääk on suurem, arvestades, et makromajanduslik taust on üldiselt võrreldav. Strateegia aluseks on maksumäärade jätkuv külmutamine, (8) kulutuste piiramine ning kavandatavad maksukärped. Kulutuste piiramiseks kehtestatakse avaliku sektori tarbimiskulutuste reaalkasvule iga-aastased piirmäärad (need karmistuvad, s.t vähenevad 1,75 %-lt 2008. aastal 1 %-le 2009.–2010. aastal) ja avaliku sektori nominaalsete tarbimiskulutuste ülemmääraks kehtestatakse 26,5 % tsükliliselt kohandatud SKPst aastaks 2015. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks prognooside kohaselt püsima üldiselt muutumatuna, s.o ülejääk 3,5 % aastatel 2007–2008 ja vähenemine 2,5 %-le aastatel 2009–2010 (9). Programmist ilmneb, et 2015. aastaks ülejääk väheneb, kuna hakkab tunda andma elanikkonna vananemise eeldatav mõju ja prognoositakse Põhjamere tuluallikate vähenemist. |
| --- | --- |

(5)

Lähtudes üldeesmärgist tagada eelarve jätkusuutlikkus, on eelarvestrateegia põhieesmärk säilitada suur ülejääk, mis aga kiiresti väheneb (3,8 %-lt SKPst 2007. aastal, 3,0 %-le 2008. aastal ja pärast seda 1,2 %-le 2010. aastal (6)), pidades silmas halvenevaid tsüklilisi tingimusi. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki suurendatakse (7) 0,25 % võrra SKPst, s.t struktuurse ülejäägini (s.o tsükliliselt kohandatud ülejääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 0,75–1,75 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärki täidetakse kogu programmiperioodi jooksul. Valitsemissektori ülejääk kujuneb üldjoontes samasuguseks nagu eelmises ajakohastatud versioonis, kuigi algne ülejääk on suurem, arvestades, et makromajanduslik taust on üldiselt võrreldav. Strateegia aluseks on maksumäärade jätkuv külmutamine, (8) kulutuste piiramine ning kavandatavad maksukärped. Kulutuste piiramiseks kehtestatakse avaliku sektori tarbimiskulutuste reaalkasvule iga-aastased piirmäärad (need karmistuvad, s.t vähenevad 1,75 %-lt 2008. aastal 1 %-le 2009.–2010. aastal) ja avaliku sektori nominaalsete tarbimiskulutuste ülemmääraks kehtestatakse 26,5 % tsükliliselt kohandatud SKPst aastaks 2015. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks prognooside kohaselt püsima üldiselt muutumatuna, s.o ülejääk 3,5 % aastatel 2007–2008 ja vähenemine 2,5 %-le aastatel 2009–2010 (9). Programmist ilmneb, et 2015. aastaks ülejääk väheneb, kuna hakkab tunda andma elanikkonna vananemise eeldatav mõju ja prognoositakse Põhjamere tuluallikate vähenemist.

| (6) | Eelarvetulemus võib osutuda programmis prognoositust paremaks, eriti arvestades eeldatust paremat tulemust 2007. aastal, nagu märgiti 2008. aasta eelarveseaduse eelnõu esitlusel 5. veebruaril 2008. Märkimisväärset ülejääki kajastavad varasemad head eelarvetulemused, mida on tihti korrigeeritud ülespoole tänu ootamatule positiivsele laekumisele, ja ettevaatlikud makromajanduslikud väljavaated alates 2009. aastast kaaluvad üles ohu, mis on seotud valitsemissektori tarbimiskulutuste kasvu piirmäärade mõnevõrra kehvema järgimisega. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvetulemus võib osutuda programmis prognoositust paremaks, eriti arvestades eeldatust paremat tulemust 2007. aastal, nagu märgiti 2008. aasta eelarveseaduse eelnõu esitlusel 5. veebruaril 2008. Märkimisväärset ülejääki kajastavad varasemad head eelarvetulemused, mida on tihti korrigeeritud ülespoole tänu ootamatule positiivsele laekumisele, ja ettevaatlikud makromajanduslikud väljavaated alates 2009. aastast kaaluvad üles ohu, mis on seotud valitsemissektori tarbimiskulutuste kasvu piirmäärade mõnevõrra kehvema järgimisega.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut arvestades võimaldavad programmi eelarvepõhimõtted tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamise piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul, nagu programmis on kavandatud. Programmis esitatud eelarvepoliitika on kogu perioodi jooksul üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut arvestades võimaldavad programmi eelarvepõhimõtted tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamise piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul, nagu programmis on kavandatud. Programmis esitatud eelarvepoliitika on kogu perioodi jooksul üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

| (8) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid näivad Taanis olevat väikesed. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem eelkõige tänu sotsiaalhoolekandelepingus (10) sisalduvale pensionireformile. Peale selle aitab programmis 2007. aastaks prognoositud suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund vähendada koguvõlga. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitab veelgi vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid näivad Taanis olevat väikesed. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem eelkõige tänu sotsiaalhoolekandelepingus (10) sisalduvale pensionireformile. Peale selle aitab programmis 2007. aastaks prognoositud suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund vähendada koguvõlga. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitab veelgi vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Lähenemisprogramm näib olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Nii programm kui ka rakendusaruanne põhinevad majandusstrateegial „Uute eesmärkide suunas — Taani aastal 2015” (Towards new goals — Denmark 2015), mille valitsus esitas augustis 2007. Selgelt võetakse arvesse põhiliste reformimeetmete, näiteks kavandatud energiastrateegia ja avalikesse teenustesse (põhiliselt tervishoiu-, lastehoiu- ja vanurite hooldamise teenustesse) investeerimiseks loodud nn kvaliteedifondi mõju riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm näib olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Nii programm kui ka rakendusaruanne põhinevad majandusstrateegial „Uute eesmärkide suunas — Taani aastal 2015” (Towards new goals — Denmark 2015), mille valitsus esitas augustis 2007. Selgelt võetakse arvesse põhiliste reformimeetmete, näiteks kavandatud energiastrateegia ja avalikesse teenustesse (põhiliselt tervishoiu-, lastehoiu- ja vanurite hooldamise teenustesse) investeerimiseks loodud nn kvaliteedifondi mõju riigi rahandusele.

| (10) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (11). |
| --- | --- |

(10)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (11).

Üldiselt leitakse, et programmi eesmärk on kogu perioodi jooksul säilitada kindel eelarveseisund, mis täielikult vastab keskpika perioodi eesmärgile, kooskõlas eesmärgiga tagada eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus. Programmiperioodiks prognoositakse ülejääki, mis küll kiiresti väheneb, kuid eelarve-eesmärgid näivad ettevaatlikud, pidades silmas eeldatust paremat tulemust 2007. aastal ja kõige viimaseid prognoose. Ohtu pikaajalisele jätkusuutlikkusele hinnatakse väikseks. Praegu on kõige olulisem poliitiline väljakutse vähendada tööjõupuudust ja ähvardavat kulusurvet struktuuri- ja makromajanduspoliitika meetmete abil. Tööjõupakkumise suurendamiseks tuleb kindlaks määrata täiendavad meetmed ja neid rakendada. Vahepeal tuleks aga protsüklilisuse vältimiseks hoolikalt vaagida eelarvepõhimõtteid. Seepärast on esmatähtis piirata programmis prognoositud avaliku sektori tarbimiskulutuste kasvu.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (%) | LP dets 2007 | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| KOM nov 2007 | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | puudub |
| LP dets 2006 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| KOM nov 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | puudub |
| LP dets 2006 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| SKP lõhe (12)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2007 | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| KOM nov 2007 (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | puudub |
| LP dets 2006 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| KOM nov 2007 | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | puudub |
| LP dets 2006 | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| KOM nov 2007 | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | puudub |
| LP dets 2006 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | puudub |
| LP dets 2006 | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (12)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov 2007 | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | puudub |
| LP dets 2006 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Struktuurne tasakaal (14)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov 2007 | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | puudub |
| LP dets 2006 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| KOM nov 2007 | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | puudub |
| LP dets 2006 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(%)

LP dets 2007

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

KOM nov 2007

3,5

1,9

1,3

1,4

puudub

LP dets 2006

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2007

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

KOM nov 2007

1,9

1,7

2,4

2,4

puudub

LP dets 2006

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

SKP lõhe (12)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2007

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

KOM nov 2007 (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

puudub

LP dets 2006

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2007

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

KOM nov 2007

2,4

1,2

0,7

0,6

puudub

LP dets 2006

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

KOM nov 2007

4,6

4,0

3,0

2,5

puudub

LP dets 2006

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

KOM nov 2007

6,2

5,3

4,3

3,6

puudub

LP dets 2006

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (12)

(% SKPst)

LP dets 2007

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

KOM nov 2007

3,9

3,6

3,2

3,0

puudub

LP dets 2006

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Struktuurne tasakaal (14)

(% SKPst)

LP dets 2007

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

KOM nov 2007

3,6

3,2

3,4

3,0

puudub

LP dets 2006

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2007

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

KOM nov 2007

30,3

25,0

20,9

17,5

puudub

LP dets 2006

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Võttes arvesse uue valitsuse moodustamist pärast novembris toimunud üldvalimisi, esitati ajakohastatud versioon rohkem kui kolm nädalat pärast 1. detsembrit, s.o tegevusjuhendis kehtestatud tähtpäeva.

(3)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruande kohta.

(4)  Kui kasutatakse ühiselt kokkulepitud metoodikast erinevat siseriiklikku metoodikat, saadakse suuremad SKP lõhed (väiksemate potentsiaalse majanduskasvu prognooside tõttu).

(5)  Vastavalt eelarveseaduse eelnõule lisatud eelarveprognoosile, mis esitati 5. veebruaril 2008.

(6)  2008. aasta eelarveseaduse eelnõule lisatud prognoosides, mille Taani rahandusministeerium avaldas 5. veebruaril 2008, korrigeeritakse ülejääki ülespoole, s.o 4,4 %-le SKPst 2007. aastal, 3,7 %-le SKPst 2008. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2009. aastal.

(7)  Selle aluseks on eeldus, et ka pärast 2008. aastat peatatakse nn eripensionide osamaksed, millega varem kaasnes erapensionisäästude tulumaksuvähendus suurusjärgus 0,25 % SKPst. Seepärast kavandatakse tõsta keskpika perioodi eesmärki sellest tulenevate suurenevate maksutulude võrra.

(8)  Külmutamine tähendab seda, et alates 2002. aastast ei ole olnud võimalik tõsta otseste ega kaudsete maksude nominaalset ega protsentuaalset määra.

(9)  Ühekordsete ja ajutiste meetmete määratluste erinevuste tõttu on keeruline võrrelda struktuurse tasakaalu hinnanguid komisjoni talituste prognoosidega.

(10)  Lepinguga tulevase jõukuse, heaolu ja tulevikus tehtavate investeeringute kohta, mille valitsus sõlmis 2006. aasta juunis, tõstetakse tavapärast pensioniiga 65 aastalt 67 aastale ja ennetähtaegselt pensionile jäämise iga 60 aastalt 62 aastale järgmise 20 aasta jooksul. Alates 2025. aastast indekseeritakse vanusepiirid vastavalt keskmisele elueale.

(11)  Kogutulu ja -kulusid käsitlevad arvnäitajad ja mõned alajaotused ei ole siiski kooskõlas ühtlustatud määratlustega. Vabatahtlikest andmetest puuduvad varude muutuste kohandusi käsitlevad täpsustused.

(12)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(13)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt vastavalt 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % ja 2,0 %.

(14)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 1,1 % SKPst 2006. aastal (ülejääki suurendavad) ning 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % ja 0,3 % SKPst vastavalt aastatel 2007–2010 (kõik ülejääki vähendavad) vastavalt viimasele ajakohastatud programmile ning 0,3 % SKPst 2006. ja 2007. aastal (ülejääki suurendavad) ning 0,2 % SKPst 2008. aastal (ülejääki vähendavad) vastavalt komisjoni talituste sügisprognoosile. Programmis on ajutised meetmed määratletud teistmoodi, kuna komisjoni talitused ei käsita programmikohaseid tulude ajutisi erinevusi ühekordsete meetmetena.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/19

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010 (2).

| (2) | Viimastel aastatel on Leedu majandus kasvanud kiiresti eelkõige sisenõudluse toel. Rahalised tingimused on olnud majanduskasvu soodustavad, mis on tingitud sellest, et euro roll majanduses on suur tänu ERM II raames toimivale valuutakomitee süsteemile.
  Kuna puuduvad piisavad meetmed, et piirata ülemäärast kodumaist laenamist, on laenumahu kiire kasv, mida soodustas suurem rahapakkumine, hoogustanud eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse. Samas on ilmnenud tootmisvõimsuse piirangud, kuna väljarände ja majanduse kiire kasvuga on kaasnenud tööjõupuudus ning olukorda raskendab veelgi tööturu nõudmiste ja töötajate oskuste mittevastavus, madal osalemise määr ja suurenevad kulud. Üha kiirem palkade kasv, mis ületab tootlikkuse kasvu, viib kiire inflatsioonini ja vähendab hindade konkurentsivõimet. Kuigi eksporditulemused on jätkuvalt head, on maksebilansi puudujääk kiiresti suurenenud, sest sisenõudluse suure kasvuga on kaasnenud impordi kiire kasv ning tundlikkus välismõjudele on suurenenud. Sellistes tingimustes ei ole eelarvepoliitika olnud asjakohane, et vähendada suurenevat makromajanduslikku tasakaalutust: valitsemissektori eelarve on jätkuvalt puudujäägiga ja oodatust suuremat eelarvetulu on süstemaatiliselt kulutatud, kuna puuduvad siduvad keskpika perioodi kulutuste ülemäärad. Maksusoodustused ja -vabastused on hoogustanud kinnisvarabuumi ning suurendanud seega ülekuumenemist, kuigi viimasel ajal on laenutingimuste karmistamine soodustanud vajalike kohanduste tegemist. Karmimad eelarvepõhimõtted ning struktuurireformid tööturul ja haridussüsteemis ning pakkumise täiendav tugevdamine aitavad oluliselt vähendada sisemist ja välist tasakaalustamatust ning soodustada välisinvesteeringute sissevoolu ja seega tagada jätkusuutlik järelejõudmine. See on eriti oluline, arvestades Leedu rahapoliitilisest süsteemist tulenevat poliitiliste vahendite piiratust. |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on Leedu majandus kasvanud kiiresti eelkõige sisenõudluse toel. Rahalised tingimused on olnud majanduskasvu soodustavad, mis on tingitud sellest, et euro roll majanduses on suur tänu ERM II raames toimivale valuutakomitee süsteemile.

Kuna puuduvad piisavad meetmed, et piirata ülemäärast kodumaist laenamist, on laenumahu kiire kasv, mida soodustas suurem rahapakkumine, hoogustanud eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse. Samas on ilmnenud tootmisvõimsuse piirangud, kuna väljarände ja majanduse kiire kasvuga on kaasnenud tööjõupuudus ning olukorda raskendab veelgi tööturu nõudmiste ja töötajate oskuste mittevastavus, madal osalemise määr ja suurenevad kulud. Üha kiirem palkade kasv, mis ületab tootlikkuse kasvu, viib kiire inflatsioonini ja vähendab hindade konkurentsivõimet. Kuigi eksporditulemused on jätkuvalt head, on maksebilansi puudujääk kiiresti suurenenud, sest sisenõudluse suure kasvuga on kaasnenud impordi kiire kasv ning tundlikkus välismõjudele on suurenenud. Sellistes tingimustes ei ole eelarvepoliitika olnud asjakohane, et vähendada suurenevat makromajanduslikku tasakaalutust: valitsemissektori eelarve on jätkuvalt puudujäägiga ja oodatust suuremat eelarvetulu on süstemaatiliselt kulutatud, kuna puuduvad siduvad keskpika perioodi kulutuste ülemäärad. Maksusoodustused ja -vabastused on hoogustanud kinnisvarabuumi ning suurendanud seega ülekuumenemist, kuigi viimasel ajal on laenutingimuste karmistamine soodustanud vajalike kohanduste tegemist. Karmimad eelarvepõhimõtted ning struktuurireformid tööturul ja haridussüsteemis ning pakkumise täiendav tugevdamine aitavad oluliselt vähendada sisemist ja välist tasakaalustamatust ning soodustada välisinvesteeringute sissevoolu ja seega tagada jätkusuutlik järelejõudmine. See on eriti oluline, arvestades Leedu rahapoliitilisest süsteemist tulenevat poliitiliste vahendite piiratust.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKP reaalkasvuks 9,8 % 2007. aastal, pärast mida väheneb kõnealune näitaja üsna kiiresti 5,3 %ni 2008. aastal ning ülejäänud programmiperioodi jooksul väheneb SKP aastane reaalkasv keskmiselt 4,8 %ni. Prognoositakse sisenõudluse vähenemist, kuid see jääb endiselt peamiseks kasvumootoriks. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (3) tundub stsenaarium ettevaatlik. See kehtib eelkõige 2008. aasta kohta, arvestades hiljutisi arenguid. Programmis jäävad selgituseta mõned vastuolud, sealhulgas välise tasakaalustamatuse suurenemise ja sisenõudluse kiire aeglustumise vahel.
  Programmis prognoositakse inflatsiooni kasvu kiirenemist 5,8 %-lt 2007. aastal 6,5 %-le 2008. aastal, pärast mida kasv aeglustub 5,1 %-ni 2009. aastal ja 3,6 %-ni 2010. aastal, kusjuures lähenemise osas on edusammud väikesed. Peale selle, arvestades toidukaupade hinna suundumusi, prognoositavat kütusehinna tõusu (mida programmis selgesõnaliselt tunnistatakse ja mis on hinnanguliselt 1,5 % 2008. aastal, kuid mida ei ole kajastatud 2008. aasta inflatsiooniprognoosides) ja tootlikkust märgatavalt ületavat palgatõusu ning ohtu, et palgakasvu ja hinnatõusu spiraal süveneb, on selge, et kõnealuste prognoosidega on seotud märkimisväärsed ohud. Kui maksebilansi puudujääk suureneb, nagu on programmis prognoositud, muudab see majanduse vastuvõtlikumaks välisteguritele. Kuigi hindade ja palkade hiljutised arengud osutavad ohule, et konkurentsivõime võib väheneda, võib nende endiga kaasneda välispositsiooni halvenemine. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKP reaalkasvuks 9,8 % 2007. aastal, pärast mida väheneb kõnealune näitaja üsna kiiresti 5,3 %ni 2008. aastal ning ülejäänud programmiperioodi jooksul väheneb SKP aastane reaalkasv keskmiselt 4,8 %ni. Prognoositakse sisenõudluse vähenemist, kuid see jääb endiselt peamiseks kasvumootoriks. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (3) tundub stsenaarium ettevaatlik. See kehtib eelkõige 2008. aasta kohta, arvestades hiljutisi arenguid. Programmis jäävad selgituseta mõned vastuolud, sealhulgas välise tasakaalustamatuse suurenemise ja sisenõudluse kiire aeglustumise vahel.

Programmis prognoositakse inflatsiooni kasvu kiirenemist 5,8 %-lt 2007. aastal 6,5 %-le 2008. aastal, pärast mida kasv aeglustub 5,1 %-ni 2009. aastal ja 3,6 %-ni 2010. aastal, kusjuures lähenemise osas on edusammud väikesed. Peale selle, arvestades toidukaupade hinna suundumusi, prognoositavat kütusehinna tõusu (mida programmis selgesõnaliselt tunnistatakse ja mis on hinnanguliselt 1,5 % 2008. aastal, kuid mida ei ole kajastatud 2008. aasta inflatsiooniprognoosides) ja tootlikkust märgatavalt ületavat palgatõusu ning ohtu, et palgakasvu ja hinnatõusu spiraal süveneb, on selge, et kõnealuste prognoosidega on seotud märkimisväärsed ohud. Kui maksebilansi puudujääk suureneb, nagu on programmis prognoositud, muudab see majanduse vastuvõtlikumaks välisteguritele. Kuigi hindade ja palkade hiljutised arengud osutavad ohule, et konkurentsivõime võib väheneda, võib nende endiga kaasneda välispositsiooni halvenemine.

| (4) | Lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 0,9 % SKPst, mis vastab eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud näitajale, kuigi 2006. aasta eelarvetulemused olid oodatust tunduvalt paremad. Soodsast üldmõjust tingitud eelarve parem täituvus ligikaudu 0,6 % võrra SKPst kompenseeriti sarnase ulatusega ühekordse meetmega (4). Sarnaselt mõne varasema aasta kogemusele kulutati oodatust suuremast majanduskasvust tingitud täiendavad tulud 2007. aastal peamiselt sotsiaalkindlustusfondi poolt ja neid kasutatid ELi rahastatavate projektide liikmesriigipoolseks kaasrahastamiseks. Eelarve täitmine ei olnud 2007. aastal kooskõlas Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmist versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (5) esitatud üleskutsega, kuna majanduslikult soodsat perioodi ja kavandatust väiksemat eelarvepuudujääki 2006. aastal ei kasutatud selleks, et seada järgmiseks aastaks ambitsioonikamad eemärgid eelarvepuudujäägi osas. Kuigi 2006. aastal oli just saavutatud keskpika perioodi eesmärk e struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 1 % SKPst, esines 2007. aastal keskpika perioodi eesmärgi täitmisel väike kõrvalekalle (ligikaudu 0,25 % SKTst). |
| --- | --- |

(4)

Lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 0,9 % SKPst, mis vastab eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud näitajale, kuigi 2006. aasta eelarvetulemused olid oodatust tunduvalt paremad. Soodsast üldmõjust tingitud eelarve parem täituvus ligikaudu 0,6 % võrra SKPst kompenseeriti sarnase ulatusega ühekordse meetmega (4). Sarnaselt mõne varasema aasta kogemusele kulutati oodatust suuremast majanduskasvust tingitud täiendavad tulud 2007. aastal peamiselt sotsiaalkindlustusfondi poolt ja neid kasutatid ELi rahastatavate projektide liikmesriigipoolseks kaasrahastamiseks. Eelarve täitmine ei olnud 2007. aastal kooskõlas Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmist versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (5) esitatud üleskutsega, kuna majanduslikult soodsat perioodi ja kavandatust väiksemat eelarvepuudujääki 2006. aastal ei kasutatud selleks, et seada järgmiseks aastaks ambitsioonikamad eemärgid eelarvepuudujäägi osas. Kuigi 2006. aastal oli just saavutatud keskpika perioodi eesmärk e struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 1 % SKPst, esines 2007. aastal keskpika perioodi eesmärgi täitmisel väike kõrvalekalle (ligikaudu 0,25 % SKTst).

| (5) | Eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on parandada karmima eelarvepoliitika abil makromajanduslikku stabiilsust. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga, on keskpika perioodi eesmärgi saavutamine lükkunud ühe aasta võrra edasi, st 2008. aastalt 2009. aastale, hoolimata üldiselt samaks jäänud makromajanduslikust stsenaariumist. Programmis esitatud teabe analüüsimisel ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades ilmneb, et keskpika perioodi eesmärki oleks siiski võimalik saavutada alates 2008. aastast. Programmiga on ette nähtud valitsemissektori eelarve nominaalse puudujäägi järkjärguline vähendamine 0,9 %-lt SKPst 2007. aastal ülejäägiks 0,8 % SKPst 2010. aastal. Prognoositakse, et ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks puudujäägist 1,25 % SKPst 2007. aastal muutuma ülejäägiks 1 % SKPst 2010. aastal, kusjuures kohandumine toimuks peamiselt programmi lõpuaastatel pärast 2008. aastat. Arvestades üsna suurt majanduskasvu, kavatsetakse kohandumine saavutada tänu sellele, et tulude suhe SKPsse kasvab kiiremini kui kulutuste suhe SKPsse (vastavalt 3,9 protsendipunkti võrreldes 2,2 protsendipunktiga). Hoolimata täiendavatest otseste maksude kärbetest, prognoositakse tulude kasvu, mis on tingitud ELi vahendite suuremast sissevoolust, aktsiisimaksude suurendamisest ja maksukogumise märkimisväärsest tõhustamisest. Kulutused kasvavad, kuna sotsiaaltoetused suurenevad märkimisväärselt ja avaliku sektori investeeringute maht kasvab, kusjuures investeeringuid rahastatakse peamiselt ELi vahenditest. 2007. aasta novembris vastu võetud eelarvedistsipliini seaduse eesmärk on tagada eelarvepiirangute range järgimine. 2008. aasta alguses jõustunud seaduses sätestatakse, et valitsemissektori eelarvet tuleks hallata selliselt, et saavutada tasakaalulähedane või ülejäägiga eelarvepositsioon, ning selle seadusega kehtestatakse selleks vajalikud kulupiirangud. Kõnealune seadus keskendub aga eelarve iga-aastasele koostamisele ja täitmisele ning sellega ei kehtestata tulevikku suunatud keskpika perioodi eelarveraamistikku, mida tuleks parandada. |
| --- | --- |

(5)

Eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on parandada karmima eelarvepoliitika abil makromajanduslikku stabiilsust. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga, on keskpika perioodi eesmärgi saavutamine lükkunud ühe aasta võrra edasi, st 2008. aastalt 2009. aastale, hoolimata üldiselt samaks jäänud makromajanduslikust stsenaariumist. Programmis esitatud teabe analüüsimisel ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades ilmneb, et keskpika perioodi eesmärki oleks siiski võimalik saavutada alates 2008. aastast. Programmiga on ette nähtud valitsemissektori eelarve nominaalse puudujäägi järkjärguline vähendamine 0,9 %-lt SKPst 2007. aastal ülejäägiks 0,8 % SKPst 2010. aastal. Prognoositakse, et ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks puudujäägist 1,25 % SKPst 2007. aastal muutuma ülejäägiks 1 % SKPst 2010. aastal, kusjuures kohandumine toimuks peamiselt programmi lõpuaastatel pärast 2008. aastat. Arvestades üsna suurt majanduskasvu, kavatsetakse kohandumine saavutada tänu sellele, et tulude suhe SKPsse kasvab kiiremini kui kulutuste suhe SKPsse (vastavalt 3,9 protsendipunkti võrreldes 2,2 protsendipunktiga). Hoolimata täiendavatest otseste maksude kärbetest, prognoositakse tulude kasvu, mis on tingitud ELi vahendite suuremast sissevoolust, aktsiisimaksude suurendamisest ja maksukogumise märkimisväärsest tõhustamisest. Kulutused kasvavad, kuna sotsiaaltoetused suurenevad märkimisväärselt ja avaliku sektori investeeringute maht kasvab, kusjuures investeeringuid rahastatakse peamiselt ELi vahenditest. 2007. aasta novembris vastu võetud eelarvedistsipliini seaduse eesmärk on tagada eelarvepiirangute range järgimine. 2008. aasta alguses jõustunud seaduses sätestatakse, et valitsemissektori eelarvet tuleks hallata selliselt, et saavutada tasakaalulähedane või ülejäägiga eelarvepositsioon, ning selle seadusega kehtestatakse selleks vajalikud kulupiirangud. Kõnealune seadus keskendub aga eelarve iga-aastasele koostamisele ja täitmisele ning sellega ei kehtestata tulevikku suunatud keskpika perioodi eelarveraamistikku, mida tuleks parandada.

| (6) | Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust halvemaks. Hoolimata sellest, et programmis esitatud prognoosid tootlikkuse reaal- ja nominaalkasvu kohta alates 2008. aastast on eriti ettevaatlikud, tundub tulu prognoositav kasv olevat märkimisväärne: isegi optimistlikuma makromajandusliku kasvustsenaariumi puhul tundub prognoositav tulu olevat liiga suur, eriti arvestades otseste maksude täiendava vähendamisega kaasnevat mõju ja seda, et prognoos sõltub maksukogumise tõhustamisest. Muu tulu kui maksutulu ja SKP suhte märkimisväärset suurenemist, mis on osaliselt seotud ELi vahenditega, ei ole programmis piisavalt käsitletud, samas kui paremast maksukogumisest oodatavad tulemused tunduvad optimistlikud. Mitmed kulutusi suurendavad meetmed ja vajadus tõhustada keskpika perioodi raamistikku riigieelarve kavandamiseks ja kontrollimiseks osutavad lisaks ohule, et kulutused ületavad ka tulevikus varem kindlaks määratud ülemmäärasid. Kui majanduse jahtumine osutub rängaks või pikaajaliseks ja tulude kasv väheneb järsult, tekitaks see märkimisväärset eelarvesurvet. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust halvemaks. Hoolimata sellest, et programmis esitatud prognoosid tootlikkuse reaal- ja nominaalkasvu kohta alates 2008. aastast on eriti ettevaatlikud, tundub tulu prognoositav kasv olevat märkimisväärne: isegi optimistlikuma makromajandusliku kasvustsenaariumi puhul tundub prognoositav tulu olevat liiga suur, eriti arvestades otseste maksude täiendava vähendamisega kaasnevat mõju ja seda, et prognoos sõltub maksukogumise tõhustamisest. Muu tulu kui maksutulu ja SKP suhte märkimisväärset suurenemist, mis on osaliselt seotud ELi vahenditega, ei ole programmis piisavalt käsitletud, samas kui paremast maksukogumisest oodatavad tulemused tunduvad optimistlikud. Mitmed kulutusi suurendavad meetmed ja vajadus tõhustada keskpika perioodi raamistikku riigieelarve kavandamiseks ja kontrollimiseks osutavad lisaks ohule, et kulutused ületavad ka tulevikus varem kindlaks määratud ülemmäärasid. Kui majanduse jahtumine osutub rängaks või pikaajaliseks ja tulude kasv väheneb järsult, tekitaks see märkimisväärset eelarvesurvet.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2009. aastaks, nagu on programmiga ette nähtud. Eelkõige võib struktuurne tasakaal halveneda 2008. aastal, kuna kavatsetakse võtta tulusid vähendavaid ja kulutusi suurendavaid meetmeid, samas kui Leedu, kelle majanduskasv on praegu tugev, peaks püüdma parandada struktuurset tasakaalu rohkem igaaastasest võrdlusnäitajast 0,5 % SKPst. Selleks et programm oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, tuleks programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise tempot kiirendada eelkõige 2008. aastal. Pärast keskpika perioodi eesmärgi kavandavat saavutamist on programmis esitatud eelarvepõhimõtted kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Samas oleks asjakohane rakendada praegu kavandatust rangemat eelarvepoliitikat, arvestades püsivat sise- ja välissurvet. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2009. aastaks, nagu on programmiga ette nähtud. Eelkõige võib struktuurne tasakaal halveneda 2008. aastal, kuna kavatsetakse võtta tulusid vähendavaid ja kulutusi suurendavaid meetmeid, samas kui Leedu, kelle majanduskasv on praegu tugev, peaks püüdma parandada struktuurset tasakaalu rohkem igaaastasest võrdlusnäitajast 0,5 % SKPst. Selleks et programm oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, tuleks programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise tempot kiirendada eelkõige 2008. aastal. Pärast keskpika perioodi eesmärgi kavandavat saavutamist on programmis esitatud eelarvepõhimõtted kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Samas oleks asjakohane rakendada praegu kavandatust rangemat eelarvepoliitikat, arvestades püsivat sise- ja välissurvet.

| (8) | Näib, et riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase on Leedus madal. Elanikkonna vananemisega seotud pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures järgmistel kümnenditel on pensionikulutuste kasv väike tänu juba ellu viidud pensionireformidele. Praegune koguvõlg on väga väike ning programmis 2007. aastaks prognoositud algne eelarveseisund, mis on programmi eelmises ajakohastatud versioonis esitatud lähtepositsioonist parem, aitab vähendada riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Näib, et riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase on Leedus madal. Elanikkonna vananemisega seotud pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures järgmistel kümnenditel on pensionikulutuste kasv väike tänu juba ellu viidud pensionireformidele. Praegune koguvõlg on väga väike ning programmis 2007. aastaks prognoositud algne eelarveseisund, mis on programmi eelmises ajakohastatud versioonis esitatud lähtepositsioonist parem, aitab vähendada riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige hõlmavad mõlemad programmid käimasolevaid pensioni-, tervishoiu-, ja maksureforme. Kummaski programmis ei ole esitatud piisavat teavet tervishoiu- ja haridusreformidega seotud otseste eelarvekulude kohta, kuid lähenemisprogrammis on kirjeldatud üksikasjalikumalt muid reformitavaid valdkondi. Samas ei ole esitatud kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige hõlmavad mõlemad programmid käimasolevaid pensioni-, tervishoiu-, ja maksureforme. Kummaski programmis ei ole esitatud piisavat teavet tervishoiu- ja haridusreformidega seotud otseste eelarvekulude kohta, kuid lähenemisprogrammis on kirjeldatud üksikasjalikumalt muid reformitavaid valdkondi. Samas ei ole esitatud kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas Lissaboni strateegia koondsuunistes sisalduvate riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Samas ei ole kavandatud eelarvestrateegia piisav, et suurendada makromajanduslikku stabiilsust ja vähendada inflatsioonisurvet. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas Lissaboni strateegia koondsuunistes sisalduvate riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Samas ei ole kavandatud eelarvestrateegia piisav, et suurendada makromajanduslikku stabiilsust ja vähendada inflatsioonisurvet.

| (11) | Vahetuskursimehhanismiga (ERM II) liitumisel võttis Leedu eelarvepoliitika, finantssektori ja struktuuripoliitikaga seotud kohustusi. Seoses kõnealuste kohustuste täitmisega ei ole ametiasutused eelarvestrateegiat piisavalt tugevdanud ja kuigi on võetud meetmeid laenude kvaliteedi parandamiseks, on jõupingutused laenumahu kasvu ohjeldamiseks olnud piiratud. Hoolimata viimaste aastate kiirest majanduskasvust ei ole valitsus saavutanud eelarvetasakaalu, eelarve-eesmärgid ei ole olnud ambitsioonikad ning ootamatu tulu on peamiselt ära kulutatud. Keskpika perioodi eelarvestrateegiat tuleb tugevdada. Laenumahu kasvu piiramiseks on säilitatud suured nõuded reservile, jätkunud on range finantsjärelevalve teostamine ja kohustuslikku reservi on suurendatud, kuid otsene mõju on olnud piiratud. Valitsuse poolt 2007. aasta märtsis ja detsembris välja kuulutatud algatused inflatsiooniga võitlemiseks olid sammud õiges suunas, kuid on siiani tipnenud üksikute konkreetsete meetmetega ja inflatsiooni vähe mõjutanud. Praegu on pooleli mitu struktuurireformi, kuid on vaja võtta täiendavaid meetmeid hariduse, tööjõuturu ja välisinvesteeringute soodustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Vahetuskursimehhanismiga (ERM II) liitumisel võttis Leedu eelarvepoliitika, finantssektori ja struktuuripoliitikaga seotud kohustusi. Seoses kõnealuste kohustuste täitmisega ei ole ametiasutused eelarvestrateegiat piisavalt tugevdanud ja kuigi on võetud meetmeid laenude kvaliteedi parandamiseks, on jõupingutused laenumahu kasvu ohjeldamiseks olnud piiratud. Hoolimata viimaste aastate kiirest majanduskasvust ei ole valitsus saavutanud eelarvetasakaalu, eelarve-eesmärgid ei ole olnud ambitsioonikad ning ootamatu tulu on peamiselt ära kulutatud. Keskpika perioodi eelarvestrateegiat tuleb tugevdada. Laenumahu kasvu piiramiseks on säilitatud suured nõuded reservile, jätkunud on range finantsjärelevalve teostamine ja kohustuslikku reservi on suurendatud, kuid otsene mõju on olnud piiratud. Valitsuse poolt 2007. aasta märtsis ja detsembris välja kuulutatud algatused inflatsiooniga võitlemiseks olid sammud õiges suunas, kuid on siiani tipnenud üksikute konkreetsete meetmetega ja inflatsiooni vähe mõjutanud. Praegu on pooleli mitu struktuurireformi, kuid on vaja võtta täiendavaid meetmeid hariduse, tööjõuturu ja välisinvesteeringute soodustamise valdkonnas.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmenõuete osas on programmis esitatud kõik nõutud ja enamik vabatahtlikke andmeid (6). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmenõuete osas on programmis esitatud kõik nõutud ja enamik vabatahtlikke andmeid (6).

Üldine järeldus on, et programmi eesmärk on vähendada Leedu makromajanduslikku tasakaalustamatust rangema eelarvepoliitika kehtestamise abil. Samas tunduvad eelarve-eesmärgid tagasihoidlikud, arvestades praegust kiiret majanduskasvu. Programmiga on ette nähtud, et kohandumine toimub üksnes programmi lõpuaastatel ja keskpika perioodi eesmärk saavutatakse alles 2009. aastal. Eelarve-eesmärkide saavutamisega on seotud riskid, kuna väljakuulutatud meetmed ei toeta piisavalt eelarve konsolideerimist ning on vajadus keskpika perioodi raamistiku tugevdamise järele. Arvestades kavandatud otseste maksude täiendavaid kärpeid ja prognooside sõltuvust maksukogumise tõhustamisest, on tuluprognoosid optimistlikud ning ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium tasakaalustab neid üksnes osaliselt. Selleks et vähendada suurenevat inflatsioonisurvet, säilitada konkurentsivõime, lahendada tööturu ülejäänud probleemid ning saavutada jätkusuutlik järelejõudmine, on vaja rakendada programmiga ettenähtust tunduvalt rangemat eelarvepoliitikat ja võtta täiendavaid poliitilisi struktuurimeetmeid. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase Leedus on jätkuvalt madal.

Arvestades eespool toodud hinnangut ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ning tõrgeteta osalemine ERM II-s, kutsutakse Leedut üles vähendama ülekuumenemise survet järgmiselt:

| i) | seadma 2008. aastal ja pärast seda eesmärgiks programmiga ettenähtust tunduvalt paremad eelarvetulemused, eelkõige piirates kulutuste kasvu, säästes ootamatut tulu ja muutes keskpika perioodi kulutuste ülemmäärad siduvamaks; |
| --- | --- |

i)

seadma 2008. aastal ja pärast seda eesmärgiks programmiga ettenähtust tunduvalt paremad eelarvetulemused, eelkõige piirates kulutuste kasvu, säästes ootamatut tulu ja muutes keskpika perioodi kulutuste ülemmäärad siduvamaks;

| ii) | vähendama inflatsioonisurvet, sealhulgas soodustades üldise tootlikkuse kasvuga kooskõlas olevat palgakasvu ning võttes struktuurimeetmeid, et lahendada tööturuprobleeme. |
| --- | --- |

ii)

vähendama inflatsioonisurvet, sealhulgas soodustades üldise tootlikkuse kasvuga kooskõlas olevat palgakasvu ning võttes struktuurimeetmeid, et lahendada tööturuprobleeme.

Samuti kutsutakse Leedut üles parandama tegevusjuhendis sätestatud tähtpäeva järgimist stabiilsus- ja lähenemisprogrammide esitamisel.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (%) | LP dets 2007 | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| KOM nov 2007 | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | puudub |
| LP dets 2006 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2007 | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| KOM nov 2007 | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | puudub |
| LP dets 2006 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | puudub |
| SKP lõhe (7)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2007 | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| KOM nov 2007 (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | puudub |
| LP dets 2006 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| KOM nov 2007 | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | puudub |
| LP dets 2006 | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| KOM nov 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | puudub |
| LP dets 2006 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| KOM nov 2007 | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | puudub |
| LP dets 2006 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM nov 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | puudub |
| LP dets 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM nov 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | puudub |
| LP dets 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| KOM nov 2007 | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | puudub |
| LP dets 2006 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(%)

LP dets 2007

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

KOM nov 2007

7,7

8,5

7,5

6,3

puudub

LP dets 2006

7,8

6,3

5,3

4,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2007

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

KOM nov 2007

3,8

5,6

6,5

5,2

puudub

LP dets 2006

3,9

4,7

3,4

3,1

puudub

SKP lõhe (7)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2007

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

KOM nov 2007 (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

puudub

LP dets 2006

2,4

1,6

0,1

– 1,9

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2007

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

KOM nov 2007

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

puudub

LP dets 2006

– 6,6

– 7,5

– 7,0

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

KOM nov 2007

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

puudub

LP dets 2006

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

KOM nov 2007

0,2

0,0

– 0,5

0,2

puudub

LP dets 2006

– 0,4

0,0

0,4

0,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (7)

(% SKPst)

LP dets 2007

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

KOM nov 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

puudub

LP dets 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

puudub

Struktuurne tasakaal (9)

(% SKPst)

LP dets 2007

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

KOM nov 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

puudub

LP dets 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2007

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

KOM nov 2007

18,2

17,7

17,2

16,1

puudub

LP dets 2006

18,4

19,2

19,0

17,7

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ajakohastatud versioon esitati neli nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtpäeva, milleks oli 1. detsember.

(3)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(4)  Ühekordne meede on seotud 1995.–2002. aastal osaliselt maksmata jäetud pensionide hüvitamisega vastavalt konstitutsioonikohtu otsusele. Valitus võttis kõnealuse meetme vastu 2007. aasta novembris. Otsus kõnealuse tehingu kohta tehti pärast komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis sätestatud tähtpäeva ja seega ei saa 2007. aasta prognoositavat eelarvetulemust võrrelda programmis sätestatuga.

(5)  ELT C 71, 28.3.2007, lk 19.

(6)  Eelkõige ei ole esitatud andmed varude muutuse alajaotuse kohta, potentsiaalse majanduskasvu osakaalu hinnangulised näitajad ning teatavad andmed pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(7)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(8)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt vastavalt 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % ja 7,4 %.

(9)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt programmi viimasele ajakohastatud versioonile on ühekordsed ja muud ajutised (puudujääki suurendavad) meetmed 0,6 % SKPst 2007. aastal. Kuna otsus kõnealuse tehingu kohta tehti pärast komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis sätestatud tähtpäeva, ei kajastu see komisjoni talituste sügisprognoosis.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/24

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 4. märtsil 2008 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 4. märtsil 2008 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2007–2010.

| (2) | Tšehhi Vabariigi majandus kasvab praegu kiiresti ja eelduste kohaselt peaks kasv keskpikas perspektiivis mõõdukamaks muutuma. Tööpuuduse järsku vähenemist võib põhiliselt seletada tsükliliste teguritega. Tööturu struktuur on endiselt jäik, millele viitavad vabade töökohtade suur arv, oskuste mittevastavus nõudlusele ja tööpuuduse piirkondlik ebaühtlus, s.t asjaolud, millega tuleb tegelda tulevase tööhõivepoliitika raames.
  2007. aastal vastu võetud stabiliseerimisprogrammiga astutakse samm edasi õiges suunas, ent eelarve jätkuvaks tugevdamiseks on vaja täiendavaid meetmeid. Eelkõige püsivad ohud seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, arvestades vananevat elanikkonda ning pensioni- ja tervishoiusüsteemi praegust olukorda. Hästi korraldatud pensionireformil võiks samuti olla positiivne mõju võimalikule majanduskasvule. Võttes küll arvesse Tšehhi Vabariigi häid tulemusi seoses eelarve-eesmärkidega, suureneb inflatsioonisurve kaudse maksustamise suurenemise ja rahvusvaheliste toorainehindade tõusu tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Tšehhi Vabariigi majandus kasvab praegu kiiresti ja eelduste kohaselt peaks kasv keskpikas perspektiivis mõõdukamaks muutuma. Tööpuuduse järsku vähenemist võib põhiliselt seletada tsükliliste teguritega. Tööturu struktuur on endiselt jäik, millele viitavad vabade töökohtade suur arv, oskuste mittevastavus nõudlusele ja tööpuuduse piirkondlik ebaühtlus, s.t asjaolud, millega tuleb tegelda tulevase tööhõivepoliitika raames.

2007. aastal vastu võetud stabiliseerimisprogrammiga astutakse samm edasi õiges suunas, ent eelarve jätkuvaks tugevdamiseks on vaja täiendavaid meetmeid. Eelkõige püsivad ohud seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, arvestades vananevat elanikkonda ning pensioni- ja tervishoiusüsteemi praegust olukorda. Hästi korraldatud pensionireformil võiks samuti olla positiivne mõju võimalikule majanduskasvule. Võttes küll arvesse Tšehhi Vabariigi häid tulemusi seoses eelarve-eesmärkidega, suureneb inflatsioonisurve kaudse maksustamise suurenemise ja rahvusvaheliste toorainehindade tõusu tõttu.

| (3) | Lähenemisprogrammi prognoosi kohaselt kasvab SKP 2007. aastal 6 % ja ülejäänud programmiperioodil pisut vähem, s.o umbes 5 %. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel eeldustel. Komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi kohaselt kasvab eratarbimine endiselt kiiresti, kuna erasektoris tõusevad palgad oluliselt ja suureneb tööhõive, ent edaspidi peaks see 2007. aasta tasemega võrreldes vähenema seoses valitsuse kavandatava eelarve konsolideerimisega. Nii lähenemisprogrammis kui ka komisjoni talituste sügisprognoosis ennustatakse inflatsiooni järsku kasvu 2008. aastal kaudse maksustamise suurenemise ja toorainehindade kasvu tõttu ning selline inflatsioonitõus võib ohustada nominaalset lähenemist. |
| --- | --- |

(3)

Lähenemisprogrammi prognoosi kohaselt kasvab SKP 2007. aastal 6 % ja ülejäänud programmiperioodil pisut vähem, s.o umbes 5 %. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel eeldustel. Komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi kohaselt kasvab eratarbimine endiselt kiiresti, kuna erasektoris tõusevad palgad oluliselt ja suureneb tööhõive, ent edaspidi peaks see 2007. aasta tasemega võrreldes vähenema seoses valitsuse kavandatava eelarve konsolideerimisega. Nii lähenemisprogrammis kui ka komisjoni talituste sügisprognoosis ennustatakse inflatsiooni järsku kasvu 2008. aastal kaudse maksustamise suurenemise ja toorainehindade kasvu tõttu ning selline inflatsioonitõus võib ohustada nominaalset lähenemist.

| (4) | Komisjoni talituste sügisprognoosis ja lähenemisprogrammis ennustatakse valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 2007. aastal 3,4 % SKPst, mis on 0,6 % madalam eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgist. Siiski näitavad viimased andmed eelarve täitmise kohta, et 2007. aasta majandustulemused võiksid olla praeguses programmis kavandatust märgatavalt paremad: viimaste andmete kohaselt võib 2007. aasta üldine eelarvepuudujääk olla ligikaudu 2 % SKPst. Eelarve kasinamat täitmist prognoositakse põhiliselt üldmõju tõttu, mida avaldas 2006. aasta suurem tulude suhe SKPsse kui eelmises lähenemisprogrammis eeldati, samuti kulude mõningase piiramise tõttu 2007. aastal ja tulude dünaamilise kasvu tõttu, mis tuleneb eeldatust suuremast SKP nominaalkasvust. 2006. aasta eelarvetulemusega võrreldes väiksem eelarvepuudujääk 2007. aastal on kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 10. juuli 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsega piirata eelarveolukorra halvenemist 2007. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste sügisprognoosis ja lähenemisprogrammis ennustatakse valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 2007. aastal 3,4 % SKPst, mis on 0,6 % madalam eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgist. Siiski näitavad viimased andmed eelarve täitmise kohta, et 2007. aasta majandustulemused võiksid olla praeguses programmis kavandatust märgatavalt paremad: viimaste andmete kohaselt võib 2007. aasta üldine eelarvepuudujääk olla ligikaudu 2 % SKPst. Eelarve kasinamat täitmist prognoositakse põhiliselt üldmõju tõttu, mida avaldas 2006. aasta suurem tulude suhe SKPsse kui eelmises lähenemisprogrammis eeldati, samuti kulude mõningase piiramise tõttu 2007. aastal ja tulude dünaamilise kasvu tõttu, mis tuleneb eeldatust suuremast SKP nominaalkasvust. 2006. aasta eelarvetulemusega võrreldes väiksem eelarvepuudujääk 2007. aastal on kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 10. juuli 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsega piirata eelarveolukorra halvenemist 2007. aastal.

| (5) | Programmi eelarvestrateegia põhieesmärk on korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2008. aastal ja seejärel jätkata eelarve konsolideerimist kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni 2012. aastal, milleks on struktuurne puudujääk 1 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujääk peaks vähenema 2007. aasta 3,4 %-lt SKPst 2008. aastal 2,9 %-le SKPst, 2009. aastal 2,6 %-le SKPst ja 2010. aastal 2,3 %-le SKPst. Esmane eelarvepuudujääk peaks vähenema analoogselt, s.t 2007. aasta 2,3 %-lt SKPst 1,1 %-ni SKPst 2010. aastal. Eelarve konsolideerimine on põhiliselt seotud kuludega. Eelkõige kompenseerib eeldatavalt väiksemat tulude suhet SKPsse (mis osaliselt tuleneb ühtse maksumäära kehtestamisest 2008. aastal) väiksem kulude suhe SKPsse. Väiksema tulude suhte puhul SKPsse on tegemist suhtelise üldistusega, ent see mõjutab sotsiaaltoetusi kõige rohkem; riiklike investeeringute puhul on tegemist ainsa kuluga, mille osakaalu SKPs kavatsetakse suurendada. Võttes aluseks eeldatust paremad 2006. aasta tulemused, on võrreldes eelmise lähenemisprogrammiga seatud riigi rahandusele kõrgemad eesmärgid. Kõige viimane prognoos väiksema eelarvepuudujäägi kohta 2007. aastal annab tunnistust sellest, et need eesmärgid peaksid olema lihtsalt saavutatavad. |
| --- | --- |

(5)

Programmi eelarvestrateegia põhieesmärk on korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2008. aastal ja seejärel jätkata eelarve konsolideerimist kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni 2012. aastal, milleks on struktuurne puudujääk 1 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujääk peaks vähenema 2007. aasta 3,4 %-lt SKPst 2008. aastal 2,9 %-le SKPst, 2009. aastal 2,6 %-le SKPst ja 2010. aastal 2,3 %-le SKPst. Esmane eelarvepuudujääk peaks vähenema analoogselt, s.t 2007. aasta 2,3 %-lt SKPst 1,1 %-ni SKPst 2010. aastal. Eelarve konsolideerimine on põhiliselt seotud kuludega. Eelkõige kompenseerib eeldatavalt väiksemat tulude suhet SKPsse (mis osaliselt tuleneb ühtse maksumäära kehtestamisest 2008. aastal) väiksem kulude suhe SKPsse. Väiksema tulude suhte puhul SKPsse on tegemist suhtelise üldistusega, ent see mõjutab sotsiaaltoetusi kõige rohkem; riiklike investeeringute puhul on tegemist ainsa kuluga, mille osakaalu SKPs kavatsetakse suurendada. Võttes aluseks eeldatust paremad 2006. aasta tulemused, on võrreldes eelmise lähenemisprogrammiga seatud riigi rahandusele kõrgemad eesmärgid. Kõige viimane prognoos väiksema eelarvepuudujäägi kohta 2007. aastal annab tunnistust sellest, et need eesmärgid peaksid olema lihtsalt saavutatavad.

| (6) | 2008. aasta tulem võiks olla eeldatust parem ja riigieelarve täitmisega seotud riskid on alates 2009. aastast tasakaalustatud. Ühest küljest on Tšehhi Vabariigil kombeks saavutada kavandatust väiksem eelarvepuudujääk ja viimane hinnang 2007. aasta kohta on programmis prognoositust oluliselt parem, millel võib olla soodne mõju alates 2008. aastast. Kuigi praegu on käsil mitu maksualast muudatust, mis muudab ennustamise raskeks, võib programmis esitatud maksuprognoose pidada ettevaatlikeks. Teisest küljest on eesmärgiks seatud eelarve konsolideerimiseks vaja märkimisväärselt piirata kulusid, sealhulgas piirata avaliku sektori palkadele tehtavaid kulutusi ja vähendada avaliku sektori töötajate arvu, kusjuures kulude ülemmäärad ületati juba eelmistel aastatel. Pärast 2008. aastat tuleb määrata kindlaks täiendavad konsolideerimise meetmed. |
| --- | --- |

(6)

2008. aasta tulem võiks olla eeldatust parem ja riigieelarve täitmisega seotud riskid on alates 2009. aastast tasakaalustatud. Ühest küljest on Tšehhi Vabariigil kombeks saavutada kavandatust väiksem eelarvepuudujääk ja viimane hinnang 2007. aasta kohta on programmis prognoositust oluliselt parem, millel võib olla soodne mõju alates 2008. aastast. Kuigi praegu on käsil mitu maksualast muudatust, mis muudab ennustamise raskeks, võib programmis esitatud maksuprognoose pidada ettevaatlikeks. Teisest küljest on eesmärgiks seatud eelarve konsolideerimiseks vaja märkimisväärselt piirata kulusid, sealhulgas piirata avaliku sektori palkadele tehtavaid kulutusi ja vähendada avaliku sektori töötajate arvu, kusjuures kulude ülemmäärad ületati juba eelmistel aastatel. Pärast 2008. aastat tuleb määrata kindlaks täiendavad konsolideerimise meetmed.

| (7) | Seda riskihinnangut arvestades ja võttes konkreetselt arvesse eeldatust paremat eelarve täitmist 2007. aastal, on lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega aastaks 2008, nagu soovitas nõukogu. See sõltub kulude jätkuvast piiramisest ja selle hoolikast jälgimisest, kuidas stabiliseerimisprogrammis esitatud maksureformid mõjutavad eelarvet. Programmiperioodi jooksul ei saavutata siiski piisavat kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägi piirmäära (3 % SKPst) ületamist. Tempot, millega programmis ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel kohandutakse keskpika perioodi eesmärgi suunas, tuleks kiirendada ja seda peaksid toetama stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevad meetmed. Kuigi Tšehhi Vabariigi majanduskasv on olnud kiire, näitab programmis 2010. aastaks seatud eesmärk, et aastatel 2011–2012 tuleb majandust märkimisväärselt kohandada, et saavutada keskpika perioodi eesmärk 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(7)

Seda riskihinnangut arvestades ja võttes konkreetselt arvesse eeldatust paremat eelarve täitmist 2007. aastal, on lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega aastaks 2008, nagu soovitas nõukogu. See sõltub kulude jätkuvast piiramisest ja selle hoolikast jälgimisest, kuidas stabiliseerimisprogrammis esitatud maksureformid mõjutavad eelarvet. Programmiperioodi jooksul ei saavutata siiski piisavat kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägi piirmäära (3 % SKPst) ületamist. Tempot, millega programmis ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel kohandutakse keskpika perioodi eesmärgi suunas, tuleks kiirendada ja seda peaksid toetama stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevad meetmed. Kuigi Tšehhi Vabariigi majanduskasv on olnud kiire, näitab programmis 2010. aastaks seatud eesmärk, et aastatel 2011–2012 tuleb majandust märkimisväärselt kohandada, et saavutada keskpika perioodi eesmärk 2012. aastaks.

| (8) | Tšehhi Vabariigi rahanduse jätkusuutlikkus tundub olevat suures ohus. Programmi esmane eelarveseisund ei ole piisavalt hea, et stabiliseerida võla suhet pikema aja jooksul. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest palju suurem, olles seotud peamiselt pensionikulude osatähtsuse olulise suurenemisega SKPs ning samuti tervishoiukulude märkimisväärse suurenemisega. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskide vähendamiseks oleks eelkõige pensionide ja tervishoiu valdkonnas kasulik rakendada struktuurireforme, et piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist. Kuigi tervishoiusüsteemi reformimiseks on võetud esialgseid meetmeid, puudub ikka veel pensionisüsteemi reformi läbiviimise konkreetne ajakava. |
| --- | --- |

(8)

Tšehhi Vabariigi rahanduse jätkusuutlikkus tundub olevat suures ohus. Programmi esmane eelarveseisund ei ole piisavalt hea, et stabiliseerida võla suhet pikema aja jooksul. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest palju suurem, olles seotud peamiselt pensionikulude osatähtsuse olulise suurenemisega SKPs ning samuti tervishoiukulude märkimisväärse suurenemisega. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskide vähendamiseks oleks eelkõige pensionide ja tervishoiu valdkonnas kasulik rakendada struktuurireforme, et piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist. Kuigi tervishoiusüsteemi reformimiseks on võetud esialgseid meetmeid, puudub ikka veel pensionisüsteemi reformi läbiviimise konkreetne ajakava.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Riiklik reformiprogramm sisaldab mitmeid võetud meetmeid, mille eesmärk on parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, intensiivistada haridus- ja teadustegevust ning parandada nende kvaliteeti ja veelgi rohkem motiveerida töötamist. Lähenemisprogrammis ei anta süstemaatilist teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud põhiliste reformidega seotud otseste kulude kohta eelarves, samas tundub, et programmi eelarveprognooside puhul võetakse arvesse riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes kavandatud reformide mõju riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Riiklik reformiprogramm sisaldab mitmeid võetud meetmeid, mille eesmärk on parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, intensiivistada haridus- ja teadustegevust ning parandada nende kvaliteeti ja veelgi rohkem motiveerida töötamist. Lähenemisprogrammis ei anta süstemaatilist teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud põhiliste reformidega seotud otseste kulude kohta eelarves, samas tundub, et programmi eelarveprognooside puhul võetakse arvesse riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes kavandatud reformide mõju riigi rahandusele.

| (10) | Arvestades väheseid pensioni- ja tervishoiureformiga seotud meetmeid, on programmi eelarvestrateegia osaliselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad Lissaboni strateegia kontekstis välja antud eelarvepoliitika koondsuunistes. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades väheseid pensioni- ja tervishoiureformiga seotud meetmeid, on programmi eelarvestrateegia osaliselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad Lissaboni strateegia kontekstis välja antud eelarvepoliitika koondsuunistes.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud peaaegu kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud peaaegu kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldiselt võib järeldada, et programm on kooskõlas eesmärgiga korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastal, mis sõltub kulude piiramisest ja hoolikast jälgimisest, kuidas mõjutavad stabiliseerimispaketis esitatud maksustamismeetmed eelarvet. Tänu positiivsele makromajanduslikule väljavaatele ja programmis eeldatust pisut paremale eelarve täitmisele 2007. aastal võiks olla piisavalt võimalusi vähendada eelarvepuudujääki 2008. aastal suurema varuga allapoole kontrollväärtust e 3 % SKPst ja pärast seda konsolideerida eelarvet rohkem, kui eesmärgiks seati. Põhiriskid on sõltuvus töökohtade arvu vähendamisest avalikus sektoris ning on seotud asjaoluga, et kindlaks on määramata pärast 2008. aastat võetavad täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed. Tšehhi Vabariigi rahanduse jätkusuutlikkus on jätkuvalt suures ohus, kuigi esimesed sammud on tehtud tervishoiu reformimisel.

Arvestades eespool esitatud hinnangut, asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 10. oktoobri 2007. aasta soovitust ja vajadust saavutada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Tšehhi Vabariiki üles:

| i) | kasutama eeldatust paremat eelarve täitmist 2007. aastal selleks, et suurema varuga vähendada eelarvepuudujääki 2008. aastal allapoole kontrollväärtust e 3 % SKPst, jätkates kulude piiramist; |
| --- | --- |

i)

kasutama eeldatust paremat eelarve täitmist 2007. aastal selleks, et suurema varuga vähendada eelarvepuudujääki 2008. aastal allapoole kontrollväärtust e 3 % SKPst, jätkates kulude piiramist;

| ii) | kasutama kiiret majanduskasvu, kiirendades kohandamise tempot, et luua võimalikult kiiresti kindlusvaru, et vältida kontrollväärtuse ületamist ja kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist; |
| --- | --- |

ii)

kasutama kiiret majanduskasvu, kiirendades kohandamise tempot, et luua võimalikult kiiresti kindlusvaru, et vältida kontrollväärtuse ületamist ja kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist;

| iii) | elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies selleks läbi vajalikud pensioni- ja tervishoiureformid. |
| --- | --- |

iii)

elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies selleks läbi vajalikud pensioni- ja tervishoiureformid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP nov 2007 | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| KOM nov 2007 | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | puudub |
| LP märts 2007 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | puudub |
| LP märts 2007 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| KOM nov 2007 (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | puudub |
| LP märts 2007 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| KOM nov 2007 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | puudub |
| LP märts 2007 | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM nov 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | puudub |
| LP märts 2007 | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM nov 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | puudub |
| LP märts 2007 | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM nov 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | puudub |
| LP märts 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM nov 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | puudub |
| LP märts 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| KOM nov 2007 | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | puudub |
| LP märts 2007 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP nov 2007

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

KOM nov 2007

6,4

5,8

5,0

4,9

puudub

LP märts 2007

6,0

4,9

4,8

4,8

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

KOM nov 2007

2,1

3,0

3,8

3,2

puudub

LP märts 2007

2,4

2,6

2,5

2,5

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

KOM nov 2007 (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

puudub

LP märts 2007

0,9

1,1

1,0

1,0

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2007

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

KOM nov 2007

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

puudub

LP märts 2007

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

KOM nov 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

puudub

LP märts 2007

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM nov 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

puudub

LP märts 2007

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM nov 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

puudub

LP märts 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM nov 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

puudub

LP märts 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2007

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

KOM nov 2007

30,1

30,2

30,3

30,5

puudub

LP märts 2007

30,6

30,5

31,3

32,2

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni 2007. aasta juulis koostatud hinnangut riiklikule reformiprogrammile.

(3)  ELT C 204, 1.9.2007, lk 1.

(4)  Esitatud ei ole valitsemisfunktsioonide klassifikaatori andmeid 2010. aastaks.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % ja 5,6 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 2007. aasta novembri lähenemisprogrammis on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2006. aastaga võrreldes – 0,2 % SKPst, s.t puudujääki suurendavad. Komisjoni talituste sügisprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid meetmeid.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/28

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Malta stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Malta esimese stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Malta esimese stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Alates 2004. aastast järk-järgult taastunud SKP kasvuga Malta liitus euroalaga 1. jaanuaril 2008. Nõrgad majandustulemused 2000. aastate alguses olid osaliselt tingitud välistest teguritest, mille mõju suhtes Malta on eriti tundlik, sest tegu on väikese ja avatud majandusega riigiga, mille majandus tugineb sellistele ebakindlatele sektoritele nagu turism ja elektroonikatööstus.
  Riigi majandusstruktuuri nõrkus selgitab ka SKP aeglast kasvu. Aastatel 2001–2003 vähenes tootlikkus aastas keskmiselt 1 % võrra. Lisaks tõi märkimisväärne palgatõus kaasa tööjõukulude järsu kasvu ühe tööühiku kohta ja sellest tingitult välise konkurentsivõime vähenemise. Alates 2004. aastast paranesid majandustulemused eelkõige tänu soodsatele tsüklilistele tingimustele, aga ka palgakasvu aeglustumisele ja tootlikkuse tõusule. Eelarvepoliitika valdkonnas järgnesid euroalaga liitumisele nii märkimisväärse konsolideerimise periood — võla protsent SKPst hakkas 2005. aastast alates vähenema — kui ka edusammud inflatsiooni vähendamise suunas. Selleks, et suurendada kirjeldatud uutes tingimustes oma suutlikkust kohaneda asümmeetriliste häiretega, tuleb Maltal jätta oma eelarvepoliitikale rohkem manööverdamisruumi; seda on võimalik saavutada eelarve edasise konsolideerimise ja eelkõige tervishoiu valdkonnas kiiresti suurenevate kulude reformimise abil. Niisugused kulureformid parandavad riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja võimaldavad ühtlasi kulude ümbersuunamist majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, mis omakorda aitab tõsta tootlikkust. Suurem tootlikkus koos palgakasvu jätkuva aeglustumisega tõstaks konkurentsivõimet — ka see on Malta majandusele euroala konteksti silmas pidades väljakutseks. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2004. aastast järk-järgult taastunud SKP kasvuga Malta liitus euroalaga 1. jaanuaril 2008. Nõrgad majandustulemused 2000. aastate alguses olid osaliselt tingitud välistest teguritest, mille mõju suhtes Malta on eriti tundlik, sest tegu on väikese ja avatud majandusega riigiga, mille majandus tugineb sellistele ebakindlatele sektoritele nagu turism ja elektroonikatööstus.

Riigi majandusstruktuuri nõrkus selgitab ka SKP aeglast kasvu. Aastatel 2001–2003 vähenes tootlikkus aastas keskmiselt 1 % võrra. Lisaks tõi märkimisväärne palgatõus kaasa tööjõukulude järsu kasvu ühe tööühiku kohta ja sellest tingitult välise konkurentsivõime vähenemise. Alates 2004. aastast paranesid majandustulemused eelkõige tänu soodsatele tsüklilistele tingimustele, aga ka palgakasvu aeglustumisele ja tootlikkuse tõusule. Eelarvepoliitika valdkonnas järgnesid euroalaga liitumisele nii märkimisväärse konsolideerimise periood — võla protsent SKPst hakkas 2005. aastast alates vähenema — kui ka edusammud inflatsiooni vähendamise suunas. Selleks, et suurendada kirjeldatud uutes tingimustes oma suutlikkust kohaneda asümmeetriliste häiretega, tuleb Maltal jätta oma eelarvepoliitikale rohkem manööverdamisruumi; seda on võimalik saavutada eelarve edasise konsolideerimise ja eelkõige tervishoiu valdkonnas kiiresti suurenevate kulude reformimise abil. Niisugused kulureformid parandavad riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja võimaldavad ühtlasi kulude ümbersuunamist majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, mis omakorda aitab tõsta tootlikkust. Suurem tootlikkus koos palgakasvu jätkuva aeglustumisega tõstaks konkurentsivõimet — ka see on Malta majandusele euroala konteksti silmas pidades väljakutseks.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et 2007. aasta SKP reaalkasv on 3,5 %, 2008. aastal kasv aeglustub ja seejärel kiireneb uuesti, tõustes programmiperioodi lõpuks 3,4 %ni. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvueeldustel 2007. aasta kohta. Aastateks 2008–2010 on SKP kasvuprognoos optimistlik eelkõige tänu programmiperioodi viimastel aastatel ette nähtud netoekspordi tugevale toetusele. Programmis kavandatud kaupade ja teenuste välistasakaalu paranemine 3,3 protsendipunkti võrra SKPst, mis sellega aastaks 2010 kaasneb, näib optimistlik.
  Programmis esitatud inflatsiooniprognoosid tunduvad realistlikud ja ühtivad komisjoni talituste 2007. aasta sügisel koostatud prognoosiga. Avaliku sektori palkade võimaliku edasise tõstmise puhul võib Malta konkurentsivõime areng osutuda siiski vähem soodsaks kui seda stabiilsusprogrammis kirjeldatakse, sest sellega võib kaasneda üldine palgatõus, mis ületab liigselt tootlikkuse suurenemist. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et 2007. aasta SKP reaalkasv on 3,5 %, 2008. aastal kasv aeglustub ja seejärel kiireneb uuesti, tõustes programmiperioodi lõpuks 3,4 %ni. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvueeldustel 2007. aasta kohta. Aastateks 2008–2010 on SKP kasvuprognoos optimistlik eelkõige tänu programmiperioodi viimastel aastatel ette nähtud netoekspordi tugevale toetusele. Programmis kavandatud kaupade ja teenuste välistasakaalu paranemine 3,3 protsendipunkti võrra SKPst, mis sellega aastaks 2010 kaasneb, näib optimistlik.

Programmis esitatud inflatsiooniprognoosid tunduvad realistlikud ja ühtivad komisjoni talituste 2007. aasta sügisel koostatud prognoosiga. Avaliku sektori palkade võimaliku edasise tõstmise puhul võib Malta konkurentsivõime areng osutuda siiski vähem soodsaks kui seda stabiilsusprogrammis kirjeldatakse, sest sellega võib kaasneda üldine palgatõus, mis ületab liigselt tootlikkuse suurenemist.

| (4) | 2007. aastaks prognoositud valitsemissektori eelarve puudujääk on komisjoni talituste 2007. aasta sügisel tehtud prognooside kohaselt 1,8 % ja stabiilsusprogrammi kohaselt 1,6 % SKPst, kuigi lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli seatud eesmärgiks 2,3 % SKPst. Vaatamata 2006. aasta soodsale üldmõjule, ühtib tulemus 2007. aasta puudujäägi osas ilma ühekordsete tehinguteta (peamiselt maa müük, mida tavapäraselt kirjeldatakse negatiivse kuluna) siiski üldjoontes 2006. aasta lähenemisprogrammi eesmärgiga. Tulude suhe SKPsse jäi ELi vahendite vähese kasutamise tõttu oodatust tunduvalt madalamaks. Seetõttu jääb 2007. aasta kulude suhe samuti 2006. aasta lähenemisprogrammis kavandatust väiksemaks. Kuna 2007. aastal näib struktuuriline kohandamine olevat väiksem kui 0,5 protsendipunkti SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis kavandatud ligikaudu 1 protsendipunktiga, ei ole eelarve täitmine kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses programmi eelmise versiooni kohta (3) avaldatud üleskutsega „saavutada piisav edasiminek keskpika perioodi eesmärgi suunas, nagu on programmis ette nähtud”. |
| --- | --- |

(4)

2007. aastaks prognoositud valitsemissektori eelarve puudujääk on komisjoni talituste 2007. aasta sügisel tehtud prognooside kohaselt 1,8 % ja stabiilsusprogrammi kohaselt 1,6 % SKPst, kuigi lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli seatud eesmärgiks 2,3 % SKPst. Vaatamata 2006. aasta soodsale üldmõjule, ühtib tulemus 2007. aasta puudujäägi osas ilma ühekordsete tehinguteta (peamiselt maa müük, mida tavapäraselt kirjeldatakse negatiivse kuluna) siiski üldjoontes 2006. aasta lähenemisprogrammi eesmärgiga. Tulude suhe SKPsse jäi ELi vahendite vähese kasutamise tõttu oodatust tunduvalt madalamaks. Seetõttu jääb 2007. aasta kulude suhe samuti 2006. aasta lähenemisprogrammis kavandatust väiksemaks. Kuna 2007. aastal näib struktuuriline kohandamine olevat väiksem kui 0,5 protsendipunkti SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis kavandatud ligikaudu 1 protsendipunktiga, ei ole eelarve täitmine kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses programmi eelmise versiooni kohta (3) avaldatud üleskutsega „saavutada piisav edasiminek keskpika perioodi eesmärgi suunas, nagu on programmis ette nähtud”.

| (5) | Sarnaselt lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooniga on ka stabiilsusprogrammis eelarvepoliitika peamise eesmärgina rõhutatud eelarve edasist tasakaalustamist programmiperioodi jooksul seoses üldise sihiga saavutada 2010. aastaks keskpika perioodi eesmärgina struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed). Valitsemissektori eelarve tasakaalu on kavas parandada 2007. aasta 1,6 %-lt puudujäägilt 0,9 %-seks ülejäägiks 2010. aastal. Intressikoormuse prognoositud vähenemisega peaks 2010. aastaks olema esmane ülejääk 3,8 % SKPst. Struktuurne tasakaal paraneb prognooside kohaselt ajavahemikus 2007–2010 kahe protsendipunkti võrra SKPst. Nominaalne korrigeerimine kavatsetakse saavutada esmaste kulude suhte SKPsse vähendamisega üle 3,5 protsendipunkti võrra, mis korvab enam kui piisavalt tulude suhte SKPsse 1,5 protsendipunkti suuruse languse. Puudujäägi vähendamiseks võetakse vähem ühekordseid meetmeid kui lähiminevikus. Kulude piiramine on võrdlemisi laiaulatuslik, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse töötajate hüvitistele. Programmis ei selgitata programmiperioodi viimastel aastatel täheldatavat kaudsete maksude osakaalu märgatavat langust SKPs, kuid eeldatakse, et muudest otsestest maksudest saadavate tulude suurenemine katab üksikisiku tulumaksureformi süsteemis 2008. aastal tehtavate muudatuste kulud enam kui piisavalt. Stabiilsusprogrammi eelarve-eesmärgid 2008. ja 2009. aastaks on üldiselt samalaadse makromajandusliku stsenaariumi taustal vähem ambitsioonikad kui 2006. aasta ajakohastatud versioonis (ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra SKPst), mis tähendab, et 2008. aastal tehakse kohandamiseks väiksemaid jõupingutusi. Valitsemissektori koguvõlga, mis vähenes 2007. aastal hinnanguliselt 63 %ni SKPst, kuid ületab veel asutamisepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse, kavatsetakse programmiperioodi jooksul veel ligi 10 protsendipunkti võrra vähendada. |
| --- | --- |

(5)

Sarnaselt lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooniga on ka stabiilsusprogrammis eelarvepoliitika peamise eesmärgina rõhutatud eelarve edasist tasakaalustamist programmiperioodi jooksul seoses üldise sihiga saavutada 2010. aastaks keskpika perioodi eesmärgina struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed). Valitsemissektori eelarve tasakaalu on kavas parandada 2007. aasta 1,6 %-lt puudujäägilt 0,9 %-seks ülejäägiks 2010. aastal. Intressikoormuse prognoositud vähenemisega peaks 2010. aastaks olema esmane ülejääk 3,8 % SKPst. Struktuurne tasakaal paraneb prognooside kohaselt ajavahemikus 2007–2010 kahe protsendipunkti võrra SKPst. Nominaalne korrigeerimine kavatsetakse saavutada esmaste kulude suhte SKPsse vähendamisega üle 3,5 protsendipunkti võrra, mis korvab enam kui piisavalt tulude suhte SKPsse 1,5 protsendipunkti suuruse languse. Puudujäägi vähendamiseks võetakse vähem ühekordseid meetmeid kui lähiminevikus. Kulude piiramine on võrdlemisi laiaulatuslik, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse töötajate hüvitistele. Programmis ei selgitata programmiperioodi viimastel aastatel täheldatavat kaudsete maksude osakaalu märgatavat langust SKPs, kuid eeldatakse, et muudest otsestest maksudest saadavate tulude suurenemine katab üksikisiku tulumaksureformi süsteemis 2008. aastal tehtavate muudatuste kulud enam kui piisavalt. Stabiilsusprogrammi eelarve-eesmärgid 2008. ja 2009. aastaks on üldiselt samalaadse makromajandusliku stsenaariumi taustal vähem ambitsioonikad kui 2006. aasta ajakohastatud versioonis (ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra SKPst), mis tähendab, et 2008. aastal tehakse kohandamiseks väiksemaid jõupingutusi. Valitsemissektori koguvõlga, mis vähenes 2007. aastal hinnanguliselt 63 %ni SKPst, kuid ületab veel asutamisepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse, kavatsetakse programmiperioodi jooksul veel ligi 10 protsendipunkti võrra vähendada.

| (6) | Eelarve täitmine võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. 2008. aasta puhul kujutab endast ohtu eeldus, et üksikisiku tulumaksusüsteemis tehtavad muudatused kaetakse muude tüüpiliselt ebakindlate tuluallikate abil, nagu kapitalikasvu maks ja kasumimaksud. Samuti on võimalik kulude kõrvalekalde tekkimine, näiteks seoses otsusega subsideerida kommunaalteenuste hindu ilma kompenseerivate meetmeteta.
  Lisaks võib tervishoiusektori töötajatele võimaldatud märkimisväärne palgatõus viia samalaadsete nõudmisteni ülejäänud avalikus sektoris. Aastatel 2009–2010 võivad eelarve tulemused osutuda kavandatutest halvemateks ja selle põhjuseks on soodne makromajanduslik stsenaarium, millele programmis esitatud prognoosid tuginevad (ehkki maksuprognoosid nende aastate kohta näivad ettevaatlikud, eeldusel, et ei kavandata mingeid plaaniväliseid maksuvähendusi), ning samuti teabe puudumine tasakaalustamise aluseks olevate meetmete kohta, eriti avaliku sektori palgafondi kavandatud jätkuva piiramise osas. Silmas pidades kõnealuseid negatiivseid riske eelarve-eesmärkide saavutamisel, on võla suhte muutumine tõenäoliselt programmis prognoositust ebasoodsam, eelkõige pärast aastat 2008. Positiivne on see, et viimastel aastatel on SKP suhtena väljendatud kulud olnud järjestikustes programmides kavandatust järjekindlalt madalamad. Lisaks sellele on Malta saavutanud kavandatust paremaid tulemusi valitsemissektori eelarve puudujäägiga seotud eesmärkide osas. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve täitmine võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. 2008. aasta puhul kujutab endast ohtu eeldus, et üksikisiku tulumaksusüsteemis tehtavad muudatused kaetakse muude tüüpiliselt ebakindlate tuluallikate abil, nagu kapitalikasvu maks ja kasumimaksud. Samuti on võimalik kulude kõrvalekalde tekkimine, näiteks seoses otsusega subsideerida kommunaalteenuste hindu ilma kompenseerivate meetmeteta.

Lisaks võib tervishoiusektori töötajatele võimaldatud märkimisväärne palgatõus viia samalaadsete nõudmisteni ülejäänud avalikus sektoris. Aastatel 2009–2010 võivad eelarve tulemused osutuda kavandatutest halvemateks ja selle põhjuseks on soodne makromajanduslik stsenaarium, millele programmis esitatud prognoosid tuginevad (ehkki maksuprognoosid nende aastate kohta näivad ettevaatlikud, eeldusel, et ei kavandata mingeid plaaniväliseid maksuvähendusi), ning samuti teabe puudumine tasakaalustamise aluseks olevate meetmete kohta, eriti avaliku sektori palgafondi kavandatud jätkuva piiramise osas. Silmas pidades kõnealuseid negatiivseid riske eelarve-eesmärkide saavutamisel, on võla suhte muutumine tõenäoliselt programmis prognoositust ebasoodsam, eelkõige pärast aastat 2008. Positiivne on see, et viimastel aastatel on SKP suhtena väljendatud kulud olnud järjestikustes programmides kavandatust järjekindlalt madalamad. Lisaks sellele on Malta saavutanud kavandatust paremaid tulemusi valitsemissektori eelarve puudujäägiga seotud eesmärkide osas.

| (7) | Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad, et tagada programmis ettenähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine aastaks 2010. Alates 2008. aastast tagatakse siiski piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse lubatud puudujäägi, 3 % SKPst ületamist. Kavandatud eelarve konsolideerimine on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et eelarve struktuurne tasakaal peab paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas või veelgi enam, kui Malta majanduse seis on hea. Eespool nimetatud riske silmas pidades tuleks siiski võtta meetmeid, et programmis ette nähtud keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga kohandutaks ettenähtud tempos, eelkõige aastatel 2009–2010. Ülalmainitud võla riskiprognoose arvestades tundub, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisava kiirusega ja jääb aastal 2009 sellest väiksemaks. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad, et tagada programmis ettenähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine aastaks 2010. Alates 2008. aastast tagatakse siiski piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse lubatud puudujäägi, 3 % SKPst ületamist. Kavandatud eelarve konsolideerimine on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et eelarve struktuurne tasakaal peab paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas või veelgi enam, kui Malta majanduse seis on hea. Eespool nimetatud riske silmas pidades tuleks siiski võtta meetmeid, et programmis ette nähtud keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga kohandutaks ettenähtud tempos, eelkõige aastatel 2009–2010. Ülalmainitud võla riskiprognoose arvestades tundub, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisava kiirusega ja jääb aastal 2009 sellest väiksemaks.

| (8) | Malta rahanduse jätkusuutlikkuse riskitase tundub olevat keskmine. Vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tunduvalt väiksem kui ELi keskmine, kusjuures pikaajalises perspektiivis väheneb pensionikulude osatähtsus SKPs. 2006. aasta pensionireformiga, mis seab eesmärgiks nii pensioniea tõstmise kui ka pensionide suurendamise, kaasnevad pikemas perspektiivis tõenäoliselt siiski suuremad kulud. Lisaks sellele ületab riigi praegune koguvõlg veel asutamisepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis prognoositav 2007. aasta eelarveseisund, mis on eelmise programmi lähteseisundiga võrreldes paranenud, aitab elanikkonna vananemisest tingitud pikaajalist eelarvemõju tasakaalustada. Eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele; selleks võiks ka tõhustada ja muuta paindlikumaks riiklikke kulusid, näiteks kiiresti suurenevaid kulutusi tervishoiule, mida mõjutab lisaks elanikkonna vananemine. |
| --- | --- |

(8)

Malta rahanduse jätkusuutlikkuse riskitase tundub olevat keskmine. Vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tunduvalt väiksem kui ELi keskmine, kusjuures pikaajalises perspektiivis väheneb pensionikulude osatähtsus SKPs. 2006. aasta pensionireformiga, mis seab eesmärgiks nii pensioniea tõstmise kui ka pensionide suurendamise, kaasnevad pikemas perspektiivis tõenäoliselt siiski suuremad kulud. Lisaks sellele ületab riigi praegune koguvõlg veel asutamisepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis prognoositav 2007. aasta eelarveseisund, mis on eelmise programmi lähteseisundiga võrreldes paranenud, aitab elanikkonna vananemisest tingitud pikaajalist eelarvemõju tasakaalustada. Eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele; selleks võiks ka tõhustada ja muuta paindlikumaks riiklikke kulusid, näiteks kiiresti suurenevaid kulutusi tervishoiule, mida mõjutab lisaks elanikkonna vananemine.

| (9) | Stabiilsusprogramm näib teataval määral olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige võetakse programmi eelarveprognoosides arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on sellega kooskõlas stabiilsusprogrammis esitatud peamine poliitiline meede, s.o üksikisiku tulumaksusüsteemi edasine läbivaatamine. Tervishoiureformiga, mis riikliku reformiprogrammi kohaselt on riigi rahanduse sõlmküsimus, stabiilsusprogramm siiski ei tegele. Selles ei ole ka selgelt välja toodud viisi, kuidas suunatakse kulud majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, eriti programmiperioodi viimastel aastatel. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm näib teataval määral olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige võetakse programmi eelarveprognoosides arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on sellega kooskõlas stabiilsusprogrammis esitatud peamine poliitiline meede, s.o üksikisiku tulumaksusüsteemi edasine läbivaatamine. Tervishoiureformiga, mis riikliku reformiprogrammi kohaselt on riigi rahanduse sõlmküsimus, stabiilsusprogramm siiski ei tegele. Selles ei ole ka selgelt välja toodud viisi, kuidas suunatakse kulud majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, eriti programmiperioodi viimastel aastatel.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Eelkõige ei kavandata programmis tervishoiureformi märkimisväärset arendamist, kuigi nõukogu avaldab oma soovituses selleks toetust. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Eelkõige ei kavandata programmis tervishoiureformi märkimisväärset arendamist, kuigi nõukogu avaldab oma soovituses selleks toetust.

| (11) | Võrreldes stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutud andmetega, on programmis mõningad lüngad nii kohustuslikes kui ka vabatahtlikes andmetes (4). |
| --- | --- |

(11)

Võrreldes stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutud andmetega, on programmis mõningad lüngad nii kohustuslikes kui ka vabatahtlikes andmetes (4).

Üldiselt võib järeldada, et stabiilsusprogramm näeb ette jätkata keskpika perioodi eesmärkide täitmist, mis on kavas saavutada 2010. aastaks kulude piiramisega püsiva majanduskasvu tingimustes. Valitsuse koguvõla vähendamist kavatsetakse rahuldavas tempos jätkata ja eeldatakse, et aastaks 2009 langeb see allapoole 60 % kontrollväärtust. Siiski kaasneb eelarve-eesmärkide saavutamisega mõningaid riske, mis on seotud lähtumisega ebakindlast maksutulust aastal 2008, kulude piiramise kavandatava ulatusega, soodsa makromajandusliku stsenaariumiga pärast 2008. aastat ja teabe puudumisega aluseks võetavate meetmete osas, eelkõige ette nähtud avaliku sektori palgafondi jätkuva piiramise osas. Kõik see võib pärssida 2010. aastaks keskpika perioodi eesmärkide saavutamist. Lisaks võib sattuda ohtu Malta konkurentsivõime euroalal, kui loobutakse palkade piiramisest avalikus sektoris, mis võib üle kanduda ka erasektorisse. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on Malta riskitase keskmine.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Maltat üles:

| i) | järgima eelarve edasist programmikohast tasakaalustamist keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks aastaks 2010 ning tagama võla suhte SKPsse vastava vähenemise, esitades kavandatavat tasakaalustamist toetavad meetmed, eriti kulude osas; |
| --- | --- |

i)

järgima eelarve edasist programmikohast tasakaalustamist keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks aastaks 2010 ning tagama võla suhte SKPsse vastava vähenemise, esitades kavandatavat tasakaalustamist toetavad meetmed, eriti kulude osas;

| ii) | suurendama riiklike kulutuste tõhusust ja paindlikkust, sealhulgas kiirendades ulatusliku tervishoiureformi väljatöötamist ja elluviimist. |
| --- | --- |

ii)

suurendama riiklike kulutuste tõhusust ja paindlikkust, sealhulgas kiirendades ulatusliku tervishoiureformi väljatöötamist ja elluviimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP nov 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| KOM nov 2007 | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | puudub |
| LP dets 2006 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | puudub |
| LP dets 2006 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| KOM nov 2007 (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | puudub |
| LP dets 2006 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| KOM nov 2007 | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | puudub |
| LP dets 2006 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov 2007 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | puudub |
| LP dets 2006 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| KOM nov 2007 | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | puudub |
| LP dets 2006 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM nov 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | puudub |
| LP dets 2006 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| KOM nov 2007 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | puudub |
| LP dets 2006 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| KOM nov 2007 | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | puudub |
| LP dets 2006 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); lähenemisprogrammid (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP nov 2007

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

KOM nov 2007

3,2

3,1

2,8

2,9

puudub

LP dets 2006

2,9

3,0

3,1

3,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

KOM nov 2007

2,6

0,8

2,5

2,2

puudub

LP dets 2006

3,1

2,2

2,1

2,0

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

KOM nov 2007 (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

puudub

LP dets 2006

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

KOM nov 2007

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

puudub

LP dets 2006

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

KOM nov 2007

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

puudub

LP dets 2006

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

KOM nov 2007

1,0

1,5

1,6

2,1

puudub

LP dets 2006

1,1

1,1

2,5

3,2

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

KOM nov 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

puudub

LP dets 2006

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

KOM nov 2007

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

puudub

LP dets 2006

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

KOM nov 2007

64,7

63,1

61,3

59,2

puudub

LP dets 2006

68,3

66,7

63,2

59,4

puudub

stabiilsusprogramm (SP); lähenemisprogrammid (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 72, 29.3.2007, lk 9.

(4)  Puuduvad andmed, mis käsitlevad tööjõu, kapitali ja kogutootlikkuse panust potentsiaalsesse SKP kasvu, valitsemissektori kapitalivoogude korrigeerimise jagunemist, ning mõningad komponendid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse prognoosides.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud tasakaal.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastateks 2006–2009 vastavalt 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % ja 2,3 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal 0,7 %, 2007. aastal 0,8 %, 2008. aastal 0,2 %, 2009. aastal 0,2 % ja 2010. aastal 0,1 % SKPst; kõik eelarvepuudujääki vähendavad vastavalt 2007. aasta stabiilsusprogrammile, ning 2006. aastal 0,7 %, 2007. aastal 0,8 %, 2008. aastal 0,2 % ja 2009. aastal 0 % SKPst; komisjoni talituste sügisprognoosis kõik eelarvepuudujääki vähendavad.

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); lähenemisprogrammid (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/33

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 74/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010 (2).

| (2) | Viimastel aastatel on Kreeka saavutanud kõrge kasvumäära, mida ajendavad hoogne eratarbimine ja dünaamiline investeerimistegevus, samas kiirenes märkimisväärselt ka tööhõive kasv. Võrreldes euroalaga on inflatsioonitaseme erinevus siiski suhteliselt suur ning vaatamata märkimisväärsele tootlikkuse kasvule, vähendab see konkurentsivõimet.
  Kui keskpikas perspektiivis säilib suur ja üha suurenev välistasakaalustamatus, mis tuleneb osaliselt ühest kõige kõrgemast investeeringute osakaalust ELis, võib see mõjutada majandustulemusi. Sellega seoses on eelarvepoliitikal majanduse stabiliseerimisel ja tõhususe parandamisel ning ülekuumenemise ja välistasakaalustamatuse suurenemisega seotud ohtude vähendamisel võtmeroll. Alates 2004. aastast on riigi rahanduse jätkusuutlikul konsolideerimisel tehtud märkimisväärseid edusamme. Sellest lähtudes on eelarvedistsipliini tagamiseks ja riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks kõige olulisem kontrollida praeguseid esmaseid kulusid, vältida protsüklilist eelarvepoliitikat ja suurendada riiklike kulutuste tõhusust. Arvestades riigivõla jätkuvalt kõrget taset, sõltub riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus suurel määral usaldusväärse eelarveseisundi saavutamisest ja hoidmisest, tervishoiusüsteemi reformimise jätkamise ning põhjalike pensionisüsteemi reformide läbiviimisest (3). |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on Kreeka saavutanud kõrge kasvumäära, mida ajendavad hoogne eratarbimine ja dünaamiline investeerimistegevus, samas kiirenes märkimisväärselt ka tööhõive kasv. Võrreldes euroalaga on inflatsioonitaseme erinevus siiski suhteliselt suur ning vaatamata märkimisväärsele tootlikkuse kasvule, vähendab see konkurentsivõimet.

Kui keskpikas perspektiivis säilib suur ja üha suurenev välistasakaalustamatus, mis tuleneb osaliselt ühest kõige kõrgemast investeeringute osakaalust ELis, võib see mõjutada majandustulemusi. Sellega seoses on eelarvepoliitikal majanduse stabiliseerimisel ja tõhususe parandamisel ning ülekuumenemise ja välistasakaalustamatuse suurenemisega seotud ohtude vähendamisel võtmeroll. Alates 2004. aastast on riigi rahanduse jätkusuutlikul konsolideerimisel tehtud märkimisväärseid edusamme. Sellest lähtudes on eelarvedistsipliini tagamiseks ja riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks kõige olulisem kontrollida praeguseid esmaseid kulusid, vältida protsüklilist eelarvepoliitikat ja suurendada riiklike kulutuste tõhusust. Arvestades riigivõla jätkuvalt kõrget taset, sõltub riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus suurel määral usaldusväärse eelarveseisundi saavutamisest ja hoidmisest, tervishoiusüsteemi reformimise jätkamise ning põhjalike pensionisüsteemi reformide läbiviimisest (3).

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv jääb programmiperioodil keskmiselt 4 % tasemele. Olemasoleva teabe (4) põhjal hinnates näib kõnealune stsenaarium põhinevat soodsatel kasvuprognoosidel, eelkõige programmiperioodi lõpuaastatel. Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt on jätkuvalt soodsad eelkõige eratarbimine ja investeeringute kasv, mida soodustavad üsna suur tööhõive kasv ja optimistlik hinnang teatavatele meetmetele, näiteks maksureformi teisele etapile, sealhulgas 2006. aastal jõustunud üksikisiku maksumäärade jätkuvale alandamisele, investeeringute soodustamise seadusele ja avaliku ja erasektori partnerluse projektide kiirendamisele.
  Pealegi võib tööjõukulude areng inflatsioonisurvet suurendada, hoolimata avaliku sektori palgapiirangutest, ning konkurentsivõime võib langeda programmis prognoositust rohkem. Lisaks on viimaste andmete kohaselt oht, et inflatsiooniprognoosi tuleb suurendada. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv jääb programmiperioodil keskmiselt 4 % tasemele. Olemasoleva teabe (4) põhjal hinnates näib kõnealune stsenaarium põhinevat soodsatel kasvuprognoosidel, eelkõige programmiperioodi lõpuaastatel. Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt on jätkuvalt soodsad eelkõige eratarbimine ja investeeringute kasv, mida soodustavad üsna suur tööhõive kasv ja optimistlik hinnang teatavatele meetmetele, näiteks maksureformi teisele etapile, sealhulgas 2006. aastal jõustunud üksikisiku maksumäärade jätkuvale alandamisele, investeeringute soodustamise seadusele ja avaliku ja erasektori partnerluse projektide kiirendamisele.

Pealegi võib tööjõukulude areng inflatsioonisurvet suurendada, hoolimata avaliku sektori palgapiirangutest, ning konkurentsivõime võib langeda programmis prognoositust rohkem. Lisaks on viimaste andmete kohaselt oht, et inflatsiooniprognoosi tuleb suurendada.

| (4) | Programmi kohaselt suureneb 2007. aasta valitsemissektori üldine eelarve puudujääk 2007. aastal 2,7 %ni SKPst (2006. aastal 2,5 %), võrreldes eelmises ajakohastatud versioonis prognoositud 2,2 %ga SKPst (5). See 0,5 protsendipunkti suurune hälve SKPst sisaldab lisaks väikesele negatiivsele üldmõjule ka ülekulusid ligikaudu 0,25 protsendipunkti ulatuses SKPst ja ühekordsete meetmete netopuudujääki suurendavat mõju 0,3 protsendipunkti ulatuses SKPst (6). Komisjoni talituste koostatud 2007. aasta sügise majandusprognoosi põhjal on eelarvepuudujääk 2,9 % SKPst, mis on 0,25 protsendipunkti võrra suurem maksude konservatiivsema laekumise prognoosi kohaselt koostatud programmist. Valitsemissektori eelarve puudujäägi (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognoositud vähenemine 2007. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra SKPst on osaliselt kooskõlas stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (7) esitatud üleskutsega kiirendada „eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas”. Nõukogu märgib, et 2007. aasta eelarve täitmine ei ole samuti täielikult kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Programmi kohaselt suureneb 2007. aasta valitsemissektori üldine eelarve puudujääk 2007. aastal 2,7 %ni SKPst (2006. aastal 2,5 %), võrreldes eelmises ajakohastatud versioonis prognoositud 2,2 %ga SKPst (5). See 0,5 protsendipunkti suurune hälve SKPst sisaldab lisaks väikesele negatiivsele üldmõjule ka ülekulusid ligikaudu 0,25 protsendipunkti ulatuses SKPst ja ühekordsete meetmete netopuudujääki suurendavat mõju 0,3 protsendipunkti ulatuses SKPst (6). Komisjoni talituste koostatud 2007. aasta sügise majandusprognoosi põhjal on eelarvepuudujääk 2,9 % SKPst, mis on 0,25 protsendipunkti võrra suurem maksude konservatiivsema laekumise prognoosi kohaselt koostatud programmist. Valitsemissektori eelarve puudujäägi (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognoositud vähenemine 2007. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra SKPst on osaliselt kooskõlas stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (7) esitatud üleskutsega kiirendada „eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas”. Nõukogu märgib, et 2007. aasta eelarve täitmine ei ole samuti täielikult kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on kiirendada eelarve tasakaalustamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on struktuurselt tasakaalustatud eelarveseisund, vähendades struktuurset puudujääki rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas kooskõlas stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega kiirendada „eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas”. Keskpika perioodi eesmärgi saavutamine kavandatakse varasemaks, kui eelmises ajakohastatud versioonis kehtestatud sihtaasta (2012), kuid siiski hilisemaks kui programmiperioodi lõpp (2010). Programmi eesmärk on saavutada 2010. aastaks tasakaalustatud eelarveseisund, võrreldes 2,75 %se eelarvepuudujäägiga SKPst 2007. aastal. Kava kohaselt peaks esmane ülejääk 2010. aastaks kasvama 2007. aasta 1,25 %-lt 3,75 %-ni SKPst. Korrigeerida kavatsetakse peamiselt tulubaasi, mis saavutatakse osaliselt omal äranägemisel võetavate meetmete rakendamise teel kaudsete maksude ja kinnisvara maksustamise abil ning osaliselt maksusüsteemi parandamise ja maksudest hoidumise ja maksupettuste vastase võitluse abil. Kogukulud osakaaluna SKPst vähenevad vaid veidi, kuid muutub nende koostis — 1 protsendipunkti võrra SKPst suurenevad sotsiaalmaksed, mille vahetarbimise langus suures osas tasakaalustab. Võttes arvesse hiljutise SKP muutuse mehhaanilist mõju, on programmis esitatud eelarve-eesmärk üldjoontes sarnane programmi eelmisele 2008. aasta ajakohastatud versioonile ning üldjoontes võrreldava makromajandusliku stsenaariumi tingimustes 2009. aastaks veelgi parem. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2007. aastal oli hinnanguliselt 93,4 % SKPst, mis on selgelt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst, peaks prognoosi kohaselt programmiperioodi lõpuks vähenema rohkem kui 10 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(5)

Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on kiirendada eelarve tasakaalustamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on struktuurselt tasakaalustatud eelarveseisund, vähendades struktuurset puudujääki rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas kooskõlas stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega kiirendada „eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas”. Keskpika perioodi eesmärgi saavutamine kavandatakse varasemaks, kui eelmises ajakohastatud versioonis kehtestatud sihtaasta (2012), kuid siiski hilisemaks kui programmiperioodi lõpp (2010). Programmi eesmärk on saavutada 2010. aastaks tasakaalustatud eelarveseisund, võrreldes 2,75 %se eelarvepuudujäägiga SKPst 2007. aastal. Kava kohaselt peaks esmane ülejääk 2010. aastaks kasvama 2007. aasta 1,25 %-lt 3,75 %-ni SKPst. Korrigeerida kavatsetakse peamiselt tulubaasi, mis saavutatakse osaliselt omal äranägemisel võetavate meetmete rakendamise teel kaudsete maksude ja kinnisvara maksustamise abil ning osaliselt maksusüsteemi parandamise ja maksudest hoidumise ja maksupettuste vastase võitluse abil. Kogukulud osakaaluna SKPst vähenevad vaid veidi, kuid muutub nende koostis — 1 protsendipunkti võrra SKPst suurenevad sotsiaalmaksed, mille vahetarbimise langus suures osas tasakaalustab. Võttes arvesse hiljutise SKP muutuse mehhaanilist mõju, on programmis esitatud eelarve-eesmärk üldjoontes sarnane programmi eelmisele 2008. aasta ajakohastatud versioonile ning üldjoontes võrreldava makromajandusliku stsenaariumi tingimustes 2009. aastaks veelgi parem. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2007. aastal oli hinnanguliselt 93,4 % SKPst, mis on selgelt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst, peaks prognoosi kohaselt programmiperioodi lõpuks vähenema rohkem kui 10 protsendipunkti võrra.

| (6) | Eelarve täitmine võib osutuda programmis prognoositust halvemaks. 2008. aastaks prognoositud maksutulu tõus põhineb pisut soodsatel eeldustel ja peegeldab maksudest hoidumise ja maksupettuste vastaste jõupingutuste tõenäoliselt optimistlikku prognoosi. Tulusid suurendavate mittekohustuslike meetmete tõhusa rakendamisega 2008. aastal ning kavandatud reformidega, millega lahendatakse eelarvemenetluse institutsioonilisi probleeme ja suurendatakse läbipaistvust mitmeaastase täitmise/programmieelarve põhjal, loodetakse mõjutada eelarve täitmist positiivses suunas keskpikas perioodis, kuigi täpne mõju eelarvele ei ole veel teada. 2009. ja 2010. aastaks ei ole programmis ette nähtud asjakohaste meetmetega eelarve-eesmärke, kuid prognoositud makromajanduslik stsenaarium on soodne. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid eelarve täitmisele, mida segab ebakindlus varude muutuste ulatusliku korrigeerimise suhtes tulevikus, võib võla suhte kujunemine osutuda programmis kavandatust vähem soodsaks, eriti pärast 2008. aastat. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve täitmine võib osutuda programmis prognoositust halvemaks. 2008. aastaks prognoositud maksutulu tõus põhineb pisut soodsatel eeldustel ja peegeldab maksudest hoidumise ja maksupettuste vastaste jõupingutuste tõenäoliselt optimistlikku prognoosi. Tulusid suurendavate mittekohustuslike meetmete tõhusa rakendamisega 2008. aastal ning kavandatud reformidega, millega lahendatakse eelarvemenetluse institutsioonilisi probleeme ja suurendatakse läbipaistvust mitmeaastase täitmise/programmieelarve põhjal, loodetakse mõjutada eelarve täitmist positiivses suunas keskpikas perioodis, kuigi täpne mõju eelarvele ei ole veel teada. 2009. ja 2010. aastaks ei ole programmis ette nähtud asjakohaste meetmetega eelarve-eesmärke, kuid prognoositud makromajanduslik stsenaarium on soodne. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid eelarve täitmisele, mida segab ebakindlus varude muutuste ulatusliku korrigeerimise suhtes tulevikus, võib võla suhte kujunemine osutuda programmis kavandatust vähem soodsaks, eriti pärast 2008. aastat.

| (7) | Seda riskihinnangut arvesse võttes tundub, et ajakohastatud versiooni eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks, nagu programmis ette nähakse. Programmiperioodi jooksul ei saavutata siiski piisavat kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägi piirmäära (3 % SKPst) ületamist. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga kavandatakse selles ajakohastatud versioonis eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Pidades silmas eespool tuvastatud ohte, tuleb alates 2009. aastast võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu märgib, et kuna 2008. aastaks kavandatud struktuurne kohandamine on suurem kui eelmise ajakohastatud versiooni prognoos, on 2008. aasta kavad kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. Siiski tuleb tähelepanu pöörata ka eespool nimetatud ohtudele. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid, näib võla suhe programmiperioodil kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat. See on siiski palju kõrgem kui ajakohastatud versiooni kontrollväärtus 60 %. Lisaks sellele on kohandamine aeglustunud ja sõltub kõrgele seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidest. |
| --- | --- |

(7)

Seda riskihinnangut arvesse võttes tundub, et ajakohastatud versiooni eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks, nagu programmis ette nähakse. Programmiperioodi jooksul ei saavutata siiski piisavat kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägi piirmäära (3 % SKPst) ületamist. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga kavandatakse selles ajakohastatud versioonis eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Pidades silmas eespool tuvastatud ohte, tuleb alates 2009. aastast võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu märgib, et kuna 2008. aastaks kavandatud struktuurne kohandamine on suurem kui eelmise ajakohastatud versiooni prognoos, on 2008. aasta kavad kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. Siiski tuleb tähelepanu pöörata ka eespool nimetatud ohtudele. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid, näib võla suhe programmiperioodil kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat. See on siiski palju kõrgem kui ajakohastatud versiooni kontrollväärtus 60 %. Lisaks sellele on kohandamine aeglustunud ja sõltub kõrgele seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidest.

| (8) | Kreeka riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase näib olevat kõrge. Elanikkonna vananemise pikaajalist mõju ei saa nõuetekohaselt hinnata, kuni ei ole kättesaadavad ühiselt kokku lepitud pensionikulude pikaajalised prognoosid. See on tõenäoliselt siiski kaugelt üle ELi keskmise. Viimase olemasoleva teabe — stabiilsusprogrammi 2002. aasta ajakohastatud versiooni — kohaselt prognoositakse pikas perspektiivis pensionikulude osakaalu olulist tõusu SKPs. Programmis 2007. aastaks prognoositud eelarveseisund, mis on sarnane eelmise programmi lähteseisundile, kujutab endast riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi kui ei arvestata elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Valitsemissektori koguvõlg on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Selle vähendamiseks on vaja saavutada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. Riigi rahanduse kavandatud konsolideerimine koos tervishoiusüsteemi käimasolevate reformide jätkamise ja pensionisüsteemi reformimisega, mille eesmärk on piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude tõenäolist olulist suurenemist, aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase näib olevat kõrge. Elanikkonna vananemise pikaajalist mõju ei saa nõuetekohaselt hinnata, kuni ei ole kättesaadavad ühiselt kokku lepitud pensionikulude pikaajalised prognoosid. See on tõenäoliselt siiski kaugelt üle ELi keskmise. Viimase olemasoleva teabe — stabiilsusprogrammi 2002. aasta ajakohastatud versiooni — kohaselt prognoositakse pikas perspektiivis pensionikulude osakaalu olulist tõusu SKPs. Programmis 2007. aastaks prognoositud eelarveseisund, mis on sarnane eelmise programmi lähteseisundile, kujutab endast riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi kui ei arvestata elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Valitsemissektori koguvõlg on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Selle vähendamiseks on vaja saavutada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. Riigi rahanduse kavandatud konsolideerimine koos tervishoiusüsteemi käimasolevate reformide jätkamise ja pensionisüsteemi reformimisega, mille eesmärk on piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude tõenäolist olulist suurenemist, aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Stabiilsusprogramm on teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Kuigi stabiilsusprogrammiga ettenähtud riigi rahanduse valdkonna meetmed on kooskõlas riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmetega, sisaldab stabiilsusprogramm üksnes osalist kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Enamik riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes sisalduvaid 2008. aastaks kavandatud meetmeid ja tegevusi ning asjakohaseid eelarvesätteid on lisatud 2008. aasta eelarveseadusesse. Samas ei ole esitatud süsteemset teavet riikliku reformiprogrammiga ettenähtud peamiste reformidega kaasnevate otseste eelarvekulude või otsese eelarvekokkuhoiu kohta ning eelarveprognoosides (välja arvatud 2008. aasta puhul) ei võeta selgelt arvesse riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes sisalduvate meetmete tagajärgi riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm on teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Kuigi stabiilsusprogrammiga ettenähtud riigi rahanduse valdkonna meetmed on kooskõlas riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmetega, sisaldab stabiilsusprogramm üksnes osalist kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Enamik riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes sisalduvaid 2008. aastaks kavandatud meetmeid ja tegevusi ning asjakohaseid eelarvesätteid on lisatud 2008. aasta eelarveseadusesse. Samas ei ole esitatud süsteemset teavet riikliku reformiprogrammiga ettenähtud peamiste reformidega kaasnevate otseste eelarvekulude või otsese eelarvekokkuhoiu kohta ning eelarveprognoosides (välja arvatud 2008. aasta puhul) ei võeta selgelt arvesse riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes sisalduvate meetmete tagajärgi riigi rahandusele.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks eelarvepoliitika valdkonnas välja antud suunistega. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks eelarvepoliitika valdkonnas välja antud suunistega.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (8). Mõnes olulises punktis erineb see tegevusjuhendis esitatud näidisstruktuurist (9). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (8). Mõnes olulises punktis erineb see tegevusjuhendis esitatud näidisstruktuurist (9).

Üldiselt võib järeldada, et programmis prognoositakse suure majanduskasvu taustal suure eelarvepuudujäägi kiiret vähendamist, et saavutada eelarve nominaalne tasakaal 2010. aastaks, kuigi keskpika perioodi eesmärkide struktuurset saavutamist programmiperioodi jooksul siiski ei prognoosita. Eelarve konsolideerimine, mis sõltub 2008. aasta eelarve viivitamatust täitmisest ning maksutulu märgatavalt suuremast laekumisest kogu programmi jooksul, on siiski ohus, sest programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on liiga positiivne ja pärast 2008. aastat rakendatavad tulude suurendamise meetmed ei ole piisavalt lahti seletatud. Lisaks on ebaselge kavandatud märkimisväärne kapitalivoogude korrigeerimine. Samuti loodetakse suurel määral maksudest hoidumise vastase võitluse tulemustele, mida vaid osaliselt toetavad maksukogumise reformid. Lisaks sellele ei ole mõnede kulukirjete kavandatud kärped (proportsioonina SKPst) konkreetsete meetmetega põhjendatud ning neid korvab osaliselt kava tõsta sotisaalmakseid. Tugevad meetmed eelarve tasakaalustamiseks aitaksid kaasa Kreeka majanduses valitseva tasakaalustamatuse, eriti püsiva inflatsiooni, konkurentsivõime kaotuse ja suure maksebilansi puudujäägi vähenemisele. Võla tase, mis on jätkuvalt euroala üks kõrgemaid, koos elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemisega, mõjutab negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, mis on jätkuvalt suures ohus.

Arvestades eespool antud hinnangut, kutsutakse Kreekat üles:

| i) | teostama kavandatud kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas, vähendama vastavalt võla suhet SKPsse ning kasutama kõiki eelarve ülelaekumisi eelarve tasakaalustamise kiirendamiseks, et keskpika perioodi eesmärk oleks võimalik saavutada programmiperioodi jooksul; |
| --- | --- |

i)

teostama kavandatud kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas, vähendama vastavalt võla suhet SKPsse ning kasutama kõiki eelarve ülelaekumisi eelarve tasakaalustamise kiirendamiseks, et keskpika perioodi eesmärk oleks võimalik saavutada programmiperioodi jooksul;

| ii) | jätkama käimasolevaid maksuhalduse reforme ning eelarveprotsessi parandamist, muutes selle veelgi läbipaistvamaks, määrates kindlaks keskpika perioodi eelarveraamistiku ning rakendades tõhusalt esmaste kulude järelevalve- ja kontrollimehhanisme ning parandama esmaste kulude tulemuslikkust; |
| --- | --- |

ii)

jätkama käimasolevaid maksuhalduse reforme ning eelarveprotsessi parandamist, muutes selle veelgi läbipaistvamaks, määrates kindlaks keskpika perioodi eelarveraamistiku ning rakendades tõhusalt esmaste kulude järelevalve- ja kontrollimehhanisme ning parandama esmaste kulude tulemuslikkust;

| iii) | arvestades võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, jätkates tervishoiusüsteemi käimasolevaid reforme ja reformides pensionisüsteemi; koostama võimalikult kiiresti elanikkonna vananemisega seotud kulude ajakohastatud pikaajalised prognoosid. |
| --- | --- |

iii)

arvestades võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, jätkates tervishoiusüsteemi käimasolevaid reforme ja reformides pensionisüsteemi; koostama võimalikult kiiresti elanikkonna vananemisega seotud kulude ajakohastatud pikaajalised prognoosid.

Nõukogu märgib samuti, et sellised poliitikameetmed oleksid kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

Samuti kutsuti Kreekat üles pidama kinni tegevusjuhendis märgitud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide esitamise tähtaegadest.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP dets 2007 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov 2007 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | puudub |
| SP dets 2006 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2007 | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| KOM nov 2007 | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | puudub |
| SP dets 2006 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | puudub |
| SKP lõhe (11)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2007 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| KOM nov 2007 (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | puudub |
| SP dets 2006 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| KOM nov 2007 | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | puudub |
| SP dets 2006 | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | puudub |
| SP dets 2006 korr | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| KOM nov 2007 | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | puudub |
| SP dets 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (11)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | puudub |
| SP dets 2006 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (13)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov 2007 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | puudub |
| SP dets 2006 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| KOM nov 2007 | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | puudub |
| SP dets 2006 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | puudub |
| SP dets 2006 korr | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP dets 2007

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM nov 2007

4,3

4,1

3,8

3,7

puudub

SP dets 2006

4,0

3,9

4,0

4,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2007

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

KOM nov 2007

3,3

2,8

3,1

3,1

puudub

SP dets 2006

3,3

3,3

2,8

2,6

puudub

SKP lõhe (11)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2007

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

KOM nov 2007 (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

puudub

SP dets 2006

1,0

0,9

1,1

1,5

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2007

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

KOM nov 2007

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

puudub

SP dets 2006

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

KOM nov 2007

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

puudub

SP dets 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

puudub

SP dets 2006 korr

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

KOM nov 2007

1,6

1,0

2,1

2,0

puudub

SP dets 2006

2,0

2,0

2,4

2,9

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (11)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

KOM nov 2007

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

puudub

SP dets 2006

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

puudub

Struktuurne tasakaal (13)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

KOM nov 2007

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

puudub

SP dets 2006

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2007

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

KOM nov 2007

95,3

93,7

91,1

88,8

puudub

SP dets 2006

104,1

100,1

95,9

91,3

puudub

SP dets 2006 korr

95,0

91,3

87,5

83,3

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ajakohastatud versioon esitati kolm nädalat pärast tegevusjuhendis määratud 1. detsembri tähtaega.

(3)  Kreeka peaminister esitas 15. veebruaril 2008 parlamendi üldkogule kavandatava pensionireformi peamised sambad.

(4)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(5)  Kuna Kreeka SKP tasemeid korrigeeriti alates 2000. aastast hiljutisest tasemetest 9,6 % võrra järsult suuremaks, ei ole ajakohastatud programmi prognoosid otseselt eelmise ajakohastatud programmi prognoosidega võrreldavad. Võrdlemise hõlbustamiseks on käesolevas dokumendis tsiteeritud eelmise ajakohastatud programmi arvud ümber arvutatud, et võtta arvesse SKP korrigeerimise mõjusid.

(6)  Kõnealune ühekordsete meetmete netomõju on kombinatsioon puudujääki 0,7 protsendipunkti võrra suurendavatest ühekordsetest meetmetest (seotud peamiselt SKP läbivaatamisest tingitud ELi eelarveliste võlgnevustega, kuid samuti suviste metsatulekahjudega seotud kuludega) ja puudujääki 0,4 protsendipunkti SKPst vähendavatest meetmetest (pankade edasilükkunud maksed pensionifondidesse).

(7)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 11.

(8)  Eelkõige ei ole esitatud üldiseid valitsemissektori kulusid tegevuste kaupa, riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja teavet võla muutumise kohta (erinevused raha ja viitlaekumiste vahel, finantsvarade netoakumuleerimine, hindamise mõju ja muu, likviidsed finantsvarad, netofinantsvõlg).

(9)  Eelkõige on 6. jaotises („Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus”) esitatud teave piiratud ja selles viidatakse stabiilsusprogrammi 2002. aasta detsembri ajakohastatud versiooni prognoosidele.

(10)  2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kasutatakse Eurostati 22. oktoobri 2007. aasta pressiteates avaldatud ametlikku läbivaadatud SKPd (suuremaks korrigeerimine 9,6 % võrra), mille tõttu ei ole see otseselt võrreldav 2006. aasta ajakohastatud versiooni arvnäitajatega. Võrdlemise hõlbustamiseks on real „SP dets 2006 korr” esitatud 2006. aasta detsembri ajakohastatud versiooni eesmärkide ümberarvutus, milles on võetud arvesse SKP korrigeerimise mõju. Komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoos põhineb läbivaadatud SKP komponentide prognoosil, sest prognoosi koostamise kuupäevaks ei ole laekunud piisavalt rahvamajanduse arvepidamise ametlikke statistilisi andmeid.

(11)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(12)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2009 vastavalt 3,9 %, 3,8 % ja 3,7 %.

(13)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimase programmi kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 0,4 % SKPst 2006. aastal, 0,3 % 2007. aastal ja 0,1 % 2008. aastal (2006. ja 2008.aastal puudujääki vähendav ning 2007. aastal puudujääki suurendav) ning komisjoni talituste sügise prognooside kohaselt 0,4 % SKPst 2006. aastal ja 0,3 % 2007. aastal (2006. aastal puudujääki vähendav ning 2007. aastal puudujääki suurendav).

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/38

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/09)

21. veebruaril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4687 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4687 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/38

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/10)

11. märtsil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5034 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5034 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/39

---

Euro vahetuskurss (1)

19. märts 2008

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5692 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,16 |
| DKK | Taani kroon | 7,4593 |
| GBP | Inglise nael | 0,7859 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4241 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5662 |
| ISK | Islandi kroon | 125,06 |
| NOK | Norra kroon | 8,0448 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,463 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 256,86 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6965 |
| PLN | Poola zlott | 3,5305 |
| RON | Rumeenia leu | 3,725 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,524 |
| TRY | Türgi liir | 1,9274 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6841 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5635 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,1986 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9268 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1646 |
| KRW | Korea won | 1 585,83 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,576 |
| CNY | Hiina jüaan | 11,0833 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2565 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 413,1 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9869 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,122 |
| RUB | Vene rubla | 36,989 |
| THB | Tai baht | 48,881 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6414 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7379 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5692

JPY

Jaapani jeen

156,16

DKK

Taani kroon

7,4593

GBP

Inglise nael

0,7859

SEK

Rootsi kroon

9,4241

CHF

Šveitsi frank

1,5662

ISK

Islandi kroon

125,06

NOK

Norra kroon

8,0448

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,463

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

256,86

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6965

PLN

Poola zlott

3,5305

RON

Rumeenia leu

3,725

SKK

Slovakkia kroon

32,524

TRY

Türgi liir

1,9274

AUD

Austraalia dollar

1,6841

CAD

Kanada dollar

1,5635

HKD

Hong Kongi dollar

12,1986

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9268

SGD

Singapuri dollar

2,1646

KRW

Korea won

1 585,83

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,576

CNY

Hiina jüaan

11,0833

HRK

Horvaatia kuna

7,2565

IDR

Indoneesia ruupia

14 413,1

MYR

Malaisia ringit

4,9869

PHP

Filipiini peeso

65,122

RUB

Vene rubla

36,989

THB

Tai baht

48,881

BRL

Brasiilia reaal

2,6414

MXN

Mehhiko peeso

16,7379

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/40

---

Teave nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, alusel esitatav teave (1)

(2008/C 74/12)

Käesoleva teatise aluseks on teave, mille liikmesriigid edastasid kooskõlas määruse artikliga 5 komisjonile 5. veebruariks 2008
   (2).

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele esitatakse korrapäraselt ajakohastatud teave ka õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil
   (3).

1.   Artikli 4 lõike 1 alusel sätestatud erandid viisanõudest

1.1.   Viisanõudest loobutakse vasakus tulbas nimetatud riikidest pärit isikute järgmiste kategooriate suhtes:

| D | = | diplomaatilise passi kasutajad (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | teenistuspassi/ametliku passi kasutajad |
| SP | = | eripassi kasutajad |

D

=

diplomaatilise passi kasutajad (4)

S

=

teenistuspassi/ametliku passi kasutajad

SP

=

eripassi kasutajad

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISTAN

ALBAANIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALŽEERIA

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGUA JA BARBUDA

DS

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

D+ SP

D+ SP

DS

D+ SP

D

ARMEENIA

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

ASERBAIDŽAAN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMA

DS

BAHREIN

BANGLADESH

BARBADOS

DS

DS

BELAU

BELIZE

D

D

BENIN

DS

DS

BHUTAN

BOLIIVIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSWANA

DS

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

CABO VERDE

DS

COLOMBIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

COTE D'IVOIRE

DS

DJIBOUTI

DOMINICA

DS

DOMINIKAANI VABARIIK

ECUADOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS+SP

DS+SP

D

EGIPTUS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

EKVATORIAAL-GUINEA

ENDINE JUGOSLAAVIA VABARIIK MAKEDOONIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

ERITREA

ETIOOPIA

FIDŽI

FILIPIINID

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

GABON

D

GAMBIA

DS

D

GHANA

DS

D

DS

GRENADA

GRUUSIA

D

D

DS

D

DS

DS

GUINEA

D

DS

GUINEA-BISSAU

GUYANA

DS

D

HAITI

HIINA (RV)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

IDA-TIMOR

D

INDIA

DS

D

DS

D

D

INDONEESIA

DS

D

IRAAK

IRAAN

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAICA

DS

D

D

DS

D

JEEMEN

DS

D

D

DS+SP

JORDAANIA

D

D

DS

KAMBODŽA

DS

DS+SP

KAMERUN

KASAHSTAN

DS

D

D

DS

KATAR

D

KENYA

D

D

KESK-AAFRIKA VABARIIK

DS

KIRIBATI

KOMOORID

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

KONGO VABARIIK

DS

KUUBA

DS

DS

D

DS

KUVEIT

DS

D

KÕRGÕZSTAN

DS

D

DS

LAOS

DS

DS

DS

DS+SP

LESOTHO

DS

D

LIBEERIA

LIIBANON

D

LIIBÜA

DS

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

MADAGASKAR

MALAWI

DS

D

MALDIIVID

D

DS

D

MALI

D

MAROKO

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

DS+SP

MARSHALLI SAARED

D

MAURITAANIA

DS

D

DS

MAURITIUS

MIKRONEESIA

MOLDOVA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOOLIA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MONTENEGRO

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

MOSAMBIIK

DS

MYANMAR

NAMIIBIA

D

D

NAURU

NEPAL

D

NIGEERIA

D

NIGER

DS

OMAAN

D

PAAPUA UUS-GUINEA

PAKISTAN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PERUU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D+ SP

DS

D

DS

DS

D+ SP

DS

DS+SP

DS

PÕHJA-KOREA

DS

PÕHJA-MARIAANID

RWANDA

SAALOMONI SAARED

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SAMBIA

D

DS

SAMOA

D

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

DS

DS

SAUDI ARAABIA

D

SEIŠELLID

DS

DS

D

D

SENEGAL

D

D

D

DS

SERBIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SIERRA LEONE

D

DS

SOMAALIA

SRI LANKA

D

SUDAAN

D

SURINAME

SVAASIMAA

DS

D

D

SÜÜRIA

D

ZIMBABWE

DS

TADŽIKISTAN

DS

DS

TAI

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TANSAANIA

DS

TOGO

DS

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

DS

TŠAAD

D

DS

TUNEESIA

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

D

TUVALU

TÜRGI

DS

DS (6)

DS

DS+SP

DS+SP

D

DS

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS

D

DS

DS

D

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

TÜRKMENISTAN

DS

D

DS

DS

UGANDA

DS

D

UKRAINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

USBEKISTAN

D

D

D

DS

VALGEVENE

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

VANUATU

D

VENEMAA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

TERRITORIAALÜKSUSED JA -VALITSUSED, MIDA VÄHEMALT ÜKS LIIKMESRIIK EI OLE RIIGINA TUNNUSTANUD

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTIINA OMAVALITSUS

D

TAIWAN

1.2.   Muude artikli 4 lõikes 1 nimetatud isikute suhtes ettenähtud vabastus viisanõudest

| — | Lennukite tsiviilmeeskonna liikmed


  Liikmesriigid vabastavad lennukite tsiviilmeeskonna liikmed põhimõtteliselt viisanõudest, kui need kasutavad Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon 1.–9. lisas nimetatud litsentse ja sertifikaate.
  Viisat nõuab siiski:






  — | Prantsusmaa nende riikide kodanikest meeskonnaliikmetelt, kes ei ole Chicago konventsioonile alla kirjutanud. |
| --- | --- | --- |

—

Lennukite tsiviilmeeskonna liikmed

Liikmesriigid vabastavad lennukite tsiviilmeeskonna liikmed põhimõtteliselt viisanõudest, kui need kasutavad Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon 1.–9. lisas nimetatud litsentse ja sertifikaate.

Viisat nõuab siiski:

—

Prantsusmaa nende riikide kodanikest meeskonnaliikmetelt, kes ei ole Chicago konventsioonile alla kirjutanud.

| — | Laevade tsiviilmeeskonna liikmed


  Liikmesriigid võivad vabastada laevade tsiviilmeeskonna liikmed viisanõudest juhul, kui need kasutavad meremehe isikut tõendavat dokumenti, mis on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidele (1958. aasta konventsioon nr 108 ja 2003. aasta konventsioon nr 185) või Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 9. aprillil 1965. aastal Londonis koostatud rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsioonile.
  Praktikas:






  — | maale lubamise korral: erandit kohaldatakse meeskonnaliikmete suhtes, välja arvatud Rootsis ja Saksamaal, |
| --- | --- | --- |

—

Laevade tsiviilmeeskonna liikmed

Liikmesriigid võivad vabastada laevade tsiviilmeeskonna liikmed viisanõudest juhul, kui need kasutavad meremehe isikut tõendavat dokumenti, mis on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidele (1958. aasta konventsioon nr 108 ja 2003. aasta konventsioon nr 185) või Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 9. aprillil 1965. aastal Londonis koostatud rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsioonile.

Praktikas:

—

maale lubamise korral: erandit kohaldatakse meeskonnaliikmete suhtes, välja arvatud Rootsis ja Saksamaal,

| — | transiidi korral: kõik riigid säilitavad meeskonnaliikmete suhtes viisanõude, välja arvatud Norra. |
| --- | --- |

—

transiidi korral: kõik riigid säilitavad meeskonnaliikmete suhtes viisanõude, välja arvatud Norra.

Norra märkus: viisanõudest vabastatakse Filipiinide „meremehe isikut tõendava dokumendi ja teenistusraamatu” ja/või Filipiinide passi kasutajad (vt 1999. aasta oktoobris Filipiinide ja Norra vahel sõlmitud laevandusleping). Dokumentide kasutaja peab esitama laevaomaniku või laevaomaniku esindaja kirjaliku kinnituse selle kohta, et dokumendi kasutaja asub tööle Norra sadamas asuval laeval.

| — | Laevade tsiviilmeeskonna liikmed rahvusvahelistel siseveeteedel








  — | Reini jõgi:
  Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad vabastavad Reini jõel laevade tsiviilmeeskonna liikmed viisanõudest juhul, kui need kasutavad reisidokumenti, milles on kolmekeelne tempel või viide sellele, et nad on Reini jõel töötavad jõelaevnikud vastavalt Reini jõe navigatsiooni keskkomisjoni otsustele. |
| --- | --- | --- |

—

Laevade tsiviilmeeskonna liikmed rahvusvahelistel siseveeteedel

—

Reini jõgi:

Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad vabastavad Reini jõel laevade tsiviilmeeskonna liikmed viisanõudest juhul, kui need kasutavad reisidokumenti, milles on kolmekeelne tempel või viide sellele, et nad on Reini jõel töötavad jõelaevnikud vastavalt Reini jõe navigatsiooni keskkomisjoni otsustele.

| — | Doonau jõgi:
  Saksamaa ja Austria vabastavad Doonau jõel laevade tsiviilmeeskonna liikmed viisanõudest juhul, kui need kasutavad dokumenti, millega tõendatakse, et nad on Doonau jõel töötavad jõelaevnikud ja on kantud munsterrolli.
  Austria vabastab kõnealused isikud viisanõudest ainult transiidi ajaks, arvestades et laevaomanik asub välismaal ja laeva meeskond ei lahku laevast ega sadamast. |
| --- | --- |

—

Doonau jõgi:

Saksamaa ja Austria vabastavad Doonau jõel laevade tsiviilmeeskonna liikmed viisanõudest juhul, kui need kasutavad dokumenti, millega tõendatakse, et nad on Doonau jõel töötavad jõelaevnikud ja on kantud munsterrolli.

Austria vabastab kõnealused isikud viisanõudest ainult transiidi ajaks, arvestades et laevaomanik asub välismaal ja laeva meeskond ei lahku laevast ega sadamast.

| — | Päästelendude meeskonnad ja saatepersonal ning teised katastroofe ja avariiolukordi likvideerida aitavad isikud


  Ungari vabastab kõnealusesse kategooriasse kuuluvad isikud viisanõudest. |
| --- | --- |

—

Päästelendude meeskonnad ja saatepersonal ning teised katastroofe ja avariiolukordi likvideerida aitavad isikud

Ungari vabastab kõnealusesse kategooriasse kuuluvad isikud viisanõudest.

| — | Rahvusvaheliste organisatsioonide poolt oma ametnikele antud reisilubade kasutajad



  Üldised märkused:

  Portugal: nimetatud reisilubade kasutajad ei ole vabastatud viisanõudest.
  Austria: isikud, kellel on eesõigused ja puutumatus ning kellele on antud spetsiaalne isikut tõendav dokument, on viisanõudest vabastatud.

  Teatavate organisatsioonidega seotud märkused







  — | Teatavate organisatsioonide ametnike suhtes kohaldatav viisanõudest loobumine:





































  J | = | jah |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E | = | ei |

—

Rahvusvaheliste organisatsioonide poolt oma ametnikele antud reisilubade kasutajad

Üldised märkused:

Portugal: nimetatud reisilubade kasutajad ei ole vabastatud viisanõudest.

Austria: isikud, kellel on eesõigused ja puutumatus ning kellele on antud spetsiaalne isikut tõendav dokument, on viisanõudest vabastatud.

Teatavate organisatsioonidega seotud märkused

—

Teatavate organisatsioonide ametnike suhtes kohaldatav viisanõudest loobumine:

J

=

jah

E

=

ei

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Euroopa Nõukogu

J (12)

J

J

J

J

J

E

E

Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon

J

J

J

J

J

J

J

J

J

J

E

E

J

J

J

J

E

J

J

Tollikoostöö Nõukogu

Y

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

J

J

J

J

J

E

E

E

J

J (11)

J

J

J

J

J

J

E

J

J

J

J (10)

J

J

2.   Artikli 4 lõike 2 alusel sätestatud erandid viisanõudest

2.1.   Viisavabastus antakse vasakus tulbas nimetatud kolmanda riigi kodanikust õpilasele, kes elab eespool nimetatud määruse II lisas loetletud kolmandas riigis või Šveitsis või Liechtensteinis ning kes reisib kooliekskursiooni raames õpilasrühma koosseisus, mida saadab kõnealuse kooli õpetaja.

| S | = | õpilased |
| --- | --- | --- |

S

=

õpilased

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISTAN

S

S

S

S

ALBAANIA

S

S

S

S

ALŽEERIA

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGUA JA BARBUDA

S

S

S

S

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

S

S

S

S

ARMEENIA

S

S

S

S

ASERBAIDŽAAN

S

S

S

S

BAHAMA

S

S

S

S

BAHREIN

S

S

S

S

BANGLADESH

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELAU

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BHUTAN

S

S

S

S

BOLIIVIA

S

S

S

S

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

S

S

S

S

BOTSWANA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

CABO VERDE

S

S

S

S

COLOMBIA

S

S

S

S

COTE D'IVOIRE

S

S

S

S

DJIBOUTI

S

S

S

S

DOMINICA

S

S

S

S

DOMINIKAANI VABARIIK

S

S

S

S

ECUADOR

S

S

S

S

EGIPTUS

S

S

S

S

EKVATORIAAL-GUINEA

S

S

S

S

ENDINE JUGOSLAAVIA VABARIIK MAKEDOONIA

S

S

S

S

ERITREA

S

S

S

S

ETIOOPIA

S

S

S

S

FIDŽI

S

S

S

S

FILIPIINID

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIA

S

S

S

S

GHANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GRUUSIA

S

S

S

S

GUINEA

S

S

S

S

GUINEA-BISSAU

S

S

S

S

GUYANA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

HIINA (RV)

S

S

S

S

IDA-TIMOR

S

S

S

S

INDIA

S

S

S

S

INDONEESIA

S

S

S

S

IRAAK

S

S

S

S

IRAAN

S

S

S

S

JAMAICA

S

S

S

S

JEEMEN

S

S

S

S

JORDAANIA

S

S

S

S

KAMBODŽA

S

S

S

S

KAMERUN

S

S

S

S

KASAHSTAN

S

S

S

S

KATAR

S

S

S

S

KENYA

S

S

S

S

KESK-AAFRIKA VABARIIK

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KOMOORID

S

S

S

S

KONGO DEMOOKRAATLIK VABARIIK

S

S

S

S

KONGO VABARIIK

S

S

S

S

KUUBA

S

S

S

S

KUVEIT

S

S

S

S

KÕRGÕZSTAN

S

S

S

S

LAOS

S

S

S

S

LESOTHO

S

S

S

S

LIBEERIA

S

S

S

S

LIIBANON

S

S

S

S

LIIBÜA

S

S

S

S

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

S

S

S

S

MADAGASKAR

S

S

S

S

MALAWI

S

S

S

S

MALDIIVID

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROKO

S

S

S

S

MARSHALLI SAARED

S

S

S

S

MAURITAANIA

S

S

S

S

MAURITIUS

S

S

S

S

MIKRONEESIA

S

S

S

S

MOLDOVA

S

S

S

S

MONGOOLIA

S

S

S

S

MONTENEGRO

S

S

S

S

MOSAMBIIK

S

S

S

S

MYANMAR

S

S

S

S

NAMIIBIA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPAL

S

S

S

S

NIGEERIA

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

OMAAN

S

S

S

S

PAAPUA UUS-GUINEA

S

S

S

S

PAKISTAN

S

S

S

S

PERUU

S

S

S

S

PõHJA-KOREA

S

S

S

S

PÕHJA-MARIAANID

S

S

S

S

RWANDA

S

S

S

S

SAALOMONI SAARED

S

S

S

S

SAINT KITTS JA NEVIS

S

S

S

S

SAINT LUCIA

S

S

S

S

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

S

S

S

S

SAMBIA

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

S

S

S

S

SAUDI ARAABIA

S

S

S

S

SEIŠELLID

S

S

S

S

SENEGAL

S

S

S

S

SERBIA

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SOMAALIA

S

S

S

S

SRI LANKA

S

S

S

S

SUDAAN

S

S

S

S

SURINAME

S

S

S

S

SVAASIMAA

S

S

S

S

SÜÜRIA

S

S

S

S

ZIMBABWE

S

S

S

S

TADŽIKISTAN

S

S

S

S

TAI

S

S

S

S

TANSAANIA

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDAD JA TOBAGO

S

S

S

S

TŠAAD

S

S

S

S

TUNEESIA

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

TÜRGI

S

S

S

S

TÜRKMENISTAN

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAINA

S

S

S

S

USBEKISTAN

S

S

S

S

VALGEVENE

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VENEMAA

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

2.2.   Viisavabastus põgenikele ja kodakondsuseta isikutele, kes elavad seaduslikult ühes vasakus tulbas nimetatud riigis ning kasutavad selle riigi pädeva ametiasutuse väljaantud reisidokumenti

| R | = | viisanõudest vabastatud põgenikud |
| --- | --- | --- |
| A | = | viisanõudest vabastatud kodakondsuseta isikud |

R

=

viisanõudest vabastatud põgenikud

A

=

viisanõudest vabastatud kodakondsuseta isikud

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

RA (16)

RA

R

ANDORRA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTINA

RA

RA

R

AUSTRAALIA

RA

RA

R

BRASIILIA

RA

RA

R

BRUNEI

R (16)A (16)

RA

R

COSTA RICA

RA

RA

R

EL SALVADOR

RA (16)

RA

R

GUATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

HORVAATIA

RA

RA

R

IISRAEL

RA

RA

R

JAAPAN

RA (16)

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

LÕUNA-KOREA

RA

RA

R

MALAISIA

R (16)A (16)

RA

R

MEHHIKO

RA

RA

R

MONACO

RA (16)

RA

RA

R

NICARAGUA

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGUAY

RA (16)

RA

R

PÜHA TOOL

-

-

RA (16)

-

-

-

-

RA

-

-

R

-

-

-

-

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPUR

R (16)A (16)

RA

R

TŠIILI

RA (16)

RA

R

URUGUAY

RA (16)

RA

R

UUS-MEREMAA

RA (16)

RA

R

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AOMENI ERIHALDUSPIIRKOND

R (16)A

RA

HONGKONGI ERIHALDUSPIIRKOND

R (16)A

RA

2.3.   Liikmesriigid annavad viisavabastuse relvajõudude liikmetele, kes reisivad NATO või programmi „Partnerlus rahu nimel” raames ning kellel on isikut tõendav dokument ja lähetuskorraldus, mis on ette nähtud 19. juuni 1951. aasta Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmete vahelise lepinguga nende relvajõudude staatuse kohta.

| X | = | viisavabastus |
| --- | --- | --- |

X

=

viisavabastus

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Relvajõudude liikmed, kes reisivad NATO või programmi „Partnerlus rahu nimel” raames ning kellel on isikut tõendav dokument ja lähetuskorraldus, mis on ette nähtud 19. juuni 1951. aasta lepinguga

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Erandid, mida kohaldatakse artikli 4 lõike 1 alusel sätestatud erandite suhtes viisanõudest

Viisanõuet kohaldatakse järgmiste vasakus tulbas nimetatud riikidest pärit isikute kategooriate suhtes:

| D | = | diplomaatilise passi kasutajad |
| --- | --- | --- |
| A | = | lennuki tsiviilmeeskond |
| S | = | teenistuspassi/ametliku passi kasutajad |
| C | = | laevade tsiviilmeeskond |

D

=

diplomaatilise passi kasutajad

A

=

lennuki tsiviilmeeskond

S

=

teenistuspassi/ametliku passi kasutajad

C

=

laevade tsiviilmeeskond

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

DS

DS

DS (21)
   (23)

D S (22) A (19) C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

AUSTRAALIA

DS

DSAC

DS (24)

IISRAEL

S A (19) C (20)
   (23)

DSAC

MEHHIKO

DSAC

DS

4.   Erandid, mida kohaldatakse artikli 4 lõike 3 alusel sätestatud erandite suhtes viisanõudest

Viisanõue kehtib vasakus tulbas nimetatud riikidest pärit kodanike suhtes, kui nad teevad riigis viibimise ajal tasustatavat tööd

| E | = | tasustatav töö |
| --- | --- | --- |

E

=

tasustatav töö

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ANDORRA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRAALIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRASIILIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEI

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

COSTA RICA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

EL SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GUATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HORVAATIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

IISRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAAPAN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

LÕUNA-KOREA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAISIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEHHIKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONACO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NICARAGUA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PÜHA TOOL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPUR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

TŠIILI

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

UUS-MEREMAA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

AOMENI ERIHALDUSPIIRKOND

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONGKONGI ERIHALDUSPIIRKOND

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

(2)  Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikliga 1 ning ilma et see piiraks protokolli artikli 4 kohaldamist ei kohalda Iirimaa ja Ühendkuningriik nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 sätteid.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  Tabelis märgitud diplomaatilise passi kasutajaid hõlmavat viisanõudest vabastamist kohaldatakse lühiajalistel ametireisidel olevate diplomaatide suhtes, ilma et see piiraks eeskirju, mida kohaldatakse diplomaatide suhtes, kes reisivad liikmesriikidesse, kuhu nad on akrediteeritud või kuhu nad tulevikus akrediteeritakse.

(5)  Benelux: 11. aprilli 1960. aasta konventsiooni, eriti selle artikli 3 kohaselt on Beneluxi riigid ühtlustanud kolmandate riikide suhtes kohaldatava lühiajalisi viisasid käsitleva poliitika.

(6)  Kuni 30päevase riigis viibimise puhul.

(7)  Vastavalt Euroopa Ühenduse ja järgmiste riikide vaheliste viisade väljaandmise lihtsustamise lepingutele:

| — | Vene Föderatsioon (ELT L 129, 17.5.2007, p. 27). Leping jõustus 1. juunil 2007. |
| --- | --- |

—

Vene Föderatsioon (ELT L 129, 17.5.2007, p. 27). Leping jõustus 1. juunil 2007.

| — | Albaania Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 85). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Albaania Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 85). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

| — | Bosnia ja Hertsegoviina (ELT L 334, 19.12.2007, lk 97). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina (ELT L 334, 19.12.2007, lk 97). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 125). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 125). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

| — | Montenegro Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 109). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Montenegro Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 109). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

| — | Serbia Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 137). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Serbia Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 137). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

| — | Moldova Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 169). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Moldova Vabariik (ELT L 334, 19.12.2007, lk 169). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

| — | Ukraina (ELT L 332, 18.12.2007, lk 68). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

—

Ukraina (ELT L 332, 18.12.2007, lk 68). Leping jõustus 1. jaanuaril 2008.

(8)  Akrediteeritud suursaadik ja tema pereliikmed on viisanõudest vabastatud.

| — | Püha Tool (Vatikani Linnriik)
  Saksamaa, Rootsi, Tšehhi Vabariik, Läti, Taani, Slovakkia, Poola, Prantsusmaa, Bulgaaria, Sloveenia ja Soome ei nõua viisat Vatikani passi kasutajatelt olenemata nende kodakondsusest.
  Taani ja Slovakkia ei nõua viisat Vatikani Linnriigi ametiasutuste väljaantud kehtiva isikut tõendava dokumendi kasutajatelt.
  Vatikani Linnriigi pädevate ametiasutuste poolt väljaantud kehtiva diplomaatilise passi, tava- või teenistuspassi kasutajad võivad siseneda Beneluxi riikidesse ilma viisata.
  Austria ei nõua viisat Vatikani Linnriigi diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajalt. |
| --- | --- |

—

Püha Tool (Vatikani Linnriik)

Saksamaa, Rootsi, Tšehhi Vabariik, Läti, Taani, Slovakkia, Poola, Prantsusmaa, Bulgaaria, Sloveenia ja Soome ei nõua viisat Vatikani passi kasutajatelt olenemata nende kodakondsusest.

Taani ja Slovakkia ei nõua viisat Vatikani Linnriigi ametiasutuste väljaantud kehtiva isikut tõendava dokumendi kasutajatelt.

Vatikani Linnriigi pädevate ametiasutuste poolt väljaantud kehtiva diplomaatilise passi, tava- või teenistuspassi kasutajad võivad siseneda Beneluxi riikidesse ilma viisata.

Austria ei nõua viisat Vatikani Linnriigi diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajalt.

| — | Malta Suveräänne Sõjaline Ordu
  Poola ei nõua viisat Malta Suveräänse Sõjalise Ordu diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajalt.
  Austria ei nõua viisat Malta Suveräänse Sõjalise Ordu diplomaatilise passi kasutajalt.
  Sloveenia ei nõua viisat Malta Suveräänse Sõjalise Ordu passi kasutajalt. |
| --- | --- |

—

Malta Suveräänne Sõjaline Ordu

Poola ei nõua viisat Malta Suveräänse Sõjalise Ordu diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajalt.

Austria ei nõua viisat Malta Suveräänse Sõjalise Ordu diplomaatilise passi kasutajalt.

Sloveenia ei nõua viisat Malta Suveräänse Sõjalise Ordu passi kasutajalt.

(9)  Norra loobub viisanõudest järgmiste isikute, nende abikaasade/elukaaslaste ning ülalpeetavate laste puhul:

| a) | ÜRO esindajad; |
| --- | --- |

a)

ÜRO esindajad;

| b) | teenistujad, kellel on alaline ametikoht ÜROs või selle eriorganisatsioonis; |
| --- | --- |

b)

teenistujad, kellel on alaline ametikoht ÜROs või selle eriorganisatsioonis;

| c) | Rahvusvahelise Kohtu kohtunikud ja kohtu sekretariaadi avalikud teenistujad; |
| --- | --- |

c)

Rahvusvahelise Kohtu kohtunikud ja kohtu sekretariaadi avalikud teenistujad;

| d) | muud isikud, kes tegutsevad ÜRO eriorganisatsioonis või Rahvusvahelises Kohtus; |
| --- | --- |

d)

muud isikud, kes tegutsevad ÜRO eriorganisatsioonis või Rahvusvahelises Kohtus;

| e) | välismaalased, kellel on ÜRO reisiluba (välja antud vastavalt ÜROga sõlmitud erilepingule). |
| --- | --- |

e)

välismaalased, kellel on ÜRO reisiluba (välja antud vastavalt ÜROga sõlmitud erilepingule).

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: Liikmesriigid ei nõua vastavalt tabelis esitatule viisat ÜRO reisiloa kasutajatelt.

(10)  Rootsi ei nõua viisat ametiülesandeid täitvatelt ÜRO ametnikelt, kellel on selle tõendamiseks ÜRO poolt antud tõend.

(11)  Küprose Vabariik ei nõua viisat ÜRO taevasinise ja punase reisiloa kasutajatelt. Valge reisiloa kasutajatelt (pagulased) nõutakse viisat.

Taani ei nõua viisat lisaks eespool nimetatule ka Taani kaitsejõudude ülema väljaantud isikutunnistuse „SHIRBRIG, Planning Element Official” kasutajatelt.

Tollikoostöö Nõukogu: Beneluxi riigid ei nõua vastavalt tabelis esitatule viisat Tollikoostöö Nõukogu peasekretäri väljaantud reisiloa kasutajatelt.

(12)  Euroopa Nõukogu: Beneluxi riigid ei nõua vastavalt tabelis esitatule viisat Euroopa Nõukogu peasekretäri välja antud reisiloa kasutajatelt.

(13)  Küpros nõuab riiklikku rühmaviisat.

(14)  Rootsi: alla 18aastased õpilased.

(15)  Üldine tingimus on, et isikul oleks kehtiv reisidokument, mis on välja antud vastavalt 15. oktoobri 1946. aasta lepingule pagulastele reisidokumentide väljaandmise kohta, 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonile või 28. septembri 1954. aasta konventsioonile kodakondsuseta isikute staatuse kohta. Reisidokument peab sisaldama piisavalt pikka aega kehtivat tagasipöördumisluba.

(16)  Saksamaa: viisavabastus kehtib alates kuupäevast, mil jõustuvad märkuses (1) nimetatud lepingud ja konventsioonid pagulastele ja kodakondsuseta isikutele reisidokumentide väljaandmise kohta.

(17)  Bulgaaria märkus: Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni suhtes kohaldatav viisavabastus kehtib NATO peakorteri välja antud kehtiva reisidokumendi või lähetuskäskkirja kasutajale, kui ta viibib ametiülesannete täitmise tõttu riigis maksimaalselt 90 päeva poole aasta jooksul.

(18)  Norra märkus: Norra loobub viisanõudest NATO liikmesriigi sõjaväelaste ja liitlaste peakorteritesse määratud sõjaväelaste puhul, kes on ametlikul missioonil saatjariigi pädeva ametiasutuse või NATO välja antud lähetuskirjaga. Juhime tähelepanu sellele, et Norra vabastab viisanõudest ka kõnealusesse kategooriasse kuuluvate isikute pereliikmed (abikaasa/elukaaslane ja ülalpeetavad lapsed).

Norra loobub viisanõudest ka Euroopasse paigutatud Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Briti vägede liikmete puhul ning sõjaväelaste puhul, kes paigutatakse Norra territooriumile või kes kavatsevad osaleda Norra territooriumil toimuvatel õppustel kooskõlas koostööprgrammiga „Partnerlus rahu nimel”. Viisavabastus ei hõlma kõnealustesse kategooriatesse kuuluvate isikute abikaasasid ega lapsi.

(19)  Prantsusmaa: kuigi Ameerika Ühendriigid ja Iisrael on Chicago konventsioonile alla kirjutanud, säilib viisanõue nende kahe riigi kodanikest meeskonnaliikmetele.

(20)  Prantsusmaa: kuigi Ameerika Ühendriigid ja Iisrael on 1965. aasta Londoni konventsioonile alla kirjutanud, säilib viisanõue nende kahe riigi kodanikest meeskonnaliikmetele.

(21)  Hispaania: Ameerika Ühendriikide puhul kehtib viisanõue diplomaatilise passi või ameti-/ametliku passi kasutajatele, kui nad on ametlikul lähetusel või visiidil. Viisa ei ole vajalik, kui riiki sisenemise suhtes kohaldatakse 1. mai 1988. aasta Hispaania — Põhja-Ameerika konventsiooni.

(22)  Prantsusmaa ja Portugal: ainult juhul, kui diplomaatilise või teenistuspassi kasutaja on lähetuses.

(23)  Ametireiside korral.

(24)  Poola: diplomaatilise/teenistuspassi kasutajatele lähetuses olles.

(25)  Poola: diplomaatilise/teenistuspassi kasutajatele lähetuses olles (viisade kehtivus kuni 4 aastat).

(26)  Hispaania märkus: viisanõudest on vabastatud Andorra kodanikud, kes on riigis viibimise ajal hõivatud majandustegevusega, välja arvatud juhul, kui nad on vaba elukutse esindajad.

(27)  Prantsusmaa märkus: Kanada puhul kehtib viisanõue ainult noortele kanadalastele, kes tulevad Prantsusmaale Kanada ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelise 3. oktoobri 2003. aasta lepingu alusel, milles käsitletakse noorsoovahetust.

(28)  Eesti märkus: Eestis töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba või töötamist võimaldav elamisluba. Lühiajalise töösuhte peavad registreerima välismaalased, kes saabuvad/jäävad Eestisse viisa (D-tüüp) või viisavabaduse alusel (välja arvatud juhul, kui mõnes rahvusvahelises lepingus on sätestatud teisiti). Töösuhe ei või ületada kuue kuu pikkust ajavahemikku aasta jooksul.

(29)  Saksamaa märkus: järgmiste töötajate rühmade puhul lähtutakse sellest, et nad ei tee tasustatavat tööd ning on seetõttu teatavatel tingimustel viisanõudest vabastatud:

| — | meremehed, kellel on Saksa meresõidutunnistus (Seefahrtbuch) ja II lisas loetletud ametiasutuse poolt välja antud pass, ainult juhul, kui nad kuuluvad sellise laeva meeskonda, millel on lubatud sõita Saksamaa lipu all või mis viibib Saksamaa territooriumil; |
| --- | --- |

—

meremehed, kellel on Saksa meresõidutunnistus (Seefahrtbuch) ja II lisas loetletud ametiasutuse poolt välja antud pass, ainult juhul, kui nad kuuluvad sellise laeva meeskonda, millel on lubatud sõita Saksamaa lipu all või mis viibib Saksamaa territooriumil;

| — | oma ülesandeid täitvad mere- ja sadamalootsid; |
| --- | --- |

—

oma ülesandeid täitvad mere- ja sadamalootsid;

| — | kauba- ja reisijateveoga seotud laevaliikluse puhul Reini ja Doonau jõel, sealhulgas Maini-Doonau kanalil: kolmanda riigi kodanikud, kes töötavad välisriigis asuva ettevõtja nimele välisriigis registreeritud laeval ja kellel on tunnustatud pass või passiga võrdväärne dokument, millega tõendatakse nende pädevust Reini jõel laevatada, või mõni muu tunnustatud passiga võrdväärne dokument (näiteks „Donauschifferausweis”) või meresõidutunnistus (Seefahrtbuch) ja kes on kantud munsterrolli. Riigis viibimine peab olema otseselt seotud laevaliikluse valdkonnas tehtava tööga. |
| --- | --- |

—

kauba- ja reisijateveoga seotud laevaliikluse puhul Reini ja Doonau jõel, sealhulgas Maini-Doonau kanalil: kolmanda riigi kodanikud, kes töötavad välisriigis asuva ettevõtja nimele välisriigis registreeritud laeval ja kellel on tunnustatud pass või passiga võrdväärne dokument, millega tõendatakse nende pädevust Reini jõel laevatada, või mõni muu tunnustatud passiga võrdväärne dokument (näiteks „Donauschifferausweis”) või meresõidutunnistus (Seefahrtbuch) ja kes on kantud munsterrolli. Riigis viibimine peab olema otseselt seotud laevaliikluse valdkonnas tehtava tööga.

Füüsilisest isikust ettevõtja tegevust käsitletakse tasustatava tööna. Teatavaid eritegevusi ei loeta tasustatavaks tööks (asukohta käsitleva määruse §17.2 koostoimes tööhõivet käsitleva määruse §16, näiteks erijuhid). Kõnealused isikud võivad riiki siseneda viisavabalt eraldi sätestatud tingimuste alusel.

(30)  Bulgaaria märkus: Bulgaarias töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba ja esimesel riiki sisenemise korral pikaajaline viisa. Pärast Bulgaariasse sisenemist annab sisserändega tegelev pädev ametiasutus elamisloa, mis lubab välismaalasel Bulgaaria territooriumil viibida, sealt lahkuda ja sinna taas siseneda ilma muu viisanõudeta.

(31)  Leedu märkus: Leedus töötamiseks peab välismaalasel olema Leedu territooriumil välja antav tööluba (välja arvatud sotsiaal- ja tööministri 16. juuli 2004. aasta määruses nr A1-179 sätestatud erandite korral) ja elamisluba.

(32)  Soome märkus: töötamiseks on vaja töötaja elamisluba.

(33)  Küprose märkus: Küprosel töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba ja elamisluba vastavalt välismaalaste ja sisserändeseadusele (peatükk 105) ning asjakohasele määrusele nr 242/72.

(34)  Malta märkus: Maltal töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba või töötamist võimaldav elamisluba.

(35)  Austria märkus: Austrias kohaldatakse tasustatava tegevusega seotud viisade väljaandmise suhtes järgmisi erisätteid:

viisanõudest vabastatud hooaja- ja saagi koristamisega seotud töötajad võivad siseneda Austriasse ilma D+C viisata ning nad saavad tööloa, kui välismaalaste küsimustes pädev politseiasutus on välja andnud asjakohase kinnitava dokumendi;

teiste töötajate puhul (ajutised töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad ja palgatööjõud) võivad viisanõudest vabastatud välismaalased alustada oma tegevust alles pärast elamis- ja reisiviisa (D+C viisa) saamist.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/62

---

Konkursikutse kaudsete meetmete ettepanekute esitamiseks seoses ühenduse mitmeaastase programmiga digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks Euroopas (Programm eContentplus)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/13)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Euroopa Komisjon on vastu võtnud 2008. aasta tööprogrammi ja konkursikutse programmi eContentplus rakendamiseks (1).

Käesolev konkursikutse hõlmab kaudseid meetmeid järgmistes valdkondades ja järgmistel tegevusaladel:

| — | Geograafiline teave







  3.1. | Parimate tavade võrgustikud geograafilise teabe jaoks |
| --- | --- | --- |

—

Geograafiline teave

3.1.

Parimate tavade võrgustikud geograafilise teabe jaoks

| — | Hariduslik infosisu







  4.1. | Parimate tavade võrgustikud haridusliku infosisu jaoks |
| --- | --- | --- |

—

Hariduslik infosisu

4.1.

Parimate tavade võrgustikud haridusliku infosisu jaoks

| 4.2. | Haridusliku infosisu sihtprojektid |
| --- | --- |

4.2.

Haridusliku infosisu sihtprojektid

| — | Digiraamatukogud







  5.1. | Parimate tavade võrgustikud digiraamatukogude koostalitlusvõime jaoks |
| --- | --- | --- |

—

Digiraamatukogud

5.1.

Parimate tavade võrgustikud digiraamatukogude koostalitlusvõime jaoks

| 5.2. | Parimate tavade võrgustikud Euroopa digiraamatukogu kasutamise ja teenuste jaoks |
| --- | --- |

5.2.

Parimate tavade võrgustikud Euroopa digiraamatukogu kasutamise ja teenuste jaoks

| 5.3. | Kultuurialase infosisu sihtprojektid. |
| --- | --- |

5.3.

Kultuurialase infosisu sihtprojektid.

| 5.4. | Teadusliku ja akadeemilise infosisu sihtprojektid |
| --- | --- |

5.4.

Teadusliku ja akadeemilise infosisu sihtprojektid

| 5.5. | Temaatiline võrgustik Euroopa digiraamatukogu kooskõlastamise ja toetamise jaoks. |
| --- | --- |

5.5.

Temaatiline võrgustik Euroopa digiraamatukogu kooskõlastamise ja toetamise jaoks.

2.   Tingimustele vastavad taotlejad

Programmis eContentplus võivad osaleda ELi liikmesriikides asutatud juriidilised isikud.

Programmis võivad osaleda ka EMP lepingu osalistes EFTA riikides (Island, Liechtenstein, Norra) asutatud juriidilised isikud vastavalt kõnealuse lepingu sätetele (2).

Horvaatias, Türgis ja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asutatud juriidilised isikud võivad konkursil osaleda, kuid neid rahastatakse ainult juhul, kui asjaomase riigiga on sõlmitud sellekohane kahepoolne kokkulepe.

Kolmandates riikides asuvad juriidilised isikud ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad osaleda ilma ühenduse rahalise toetuseta.

3.   Eelarve

Kaudsete meetmete kaasfinantseerimiseks määratud kogueelarve on 42,5 miljonit EUR.

4.   Tähtaeg

Komisjonile ettepanekute esitamise tähtpäev on 12. juuni 2008 kell 17 (Luksemburgi kohalik aeg). Pärast kõnealust tähtpäeva saabunud ettepanekuid arvesse ei võeta.

5.   Lisateave

Konkursikutse täielik tekst ja taotlusvormid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Kõik taotlused peavad vastama kirjeldustele ja tingimustele, mis on esitatud konkursikutse täielikus tekstis, tööprogrammis ja konkursikutse juhendis, mis on ingliskeelsena kättesaadavad komisjoni eespool nimetatud veebilehel. Need sisaldavad teavet selle kohta, kuidas taotlusi ette valmistada ja esitada.

Taotlusi hinnatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest lähtuvalt. Taotlusi hindab komisjon, kasutades selleks välisekspertide abi. Iga ettepanekut hinnatakse eContentplus tööprogrammis sätestatud hindamiskriteeriumidest lähtuvalt.

Kõiki Euroopa Komisjonile esitatud ettepanekuid käsitletakse konfidentsiaalselt.

---

(1)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta otsus nr 456/2005/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas (ELT L 79, 24.3.2005, lk 1).

(2)  Ajakohastatud teave programmis osalevate riikide kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Riikide ajakohastatud nimekiri on avaldatud ka programmi veebilehel aadressil: http://ec.europa.eu/econtentplus.

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/64

---

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammidega

(2008/C 74/14)

Teatatakse konkursikutsest seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tööprogrammidega.

Taotlusi oodatakse seoses järgmiste konkurssidega. Konkursside tähtajad ja eelarved esitatakse konkursikutsete tekstis, mis avaldatakse CORDISe veebilehel.

Eriprogramm „Inimesed”:

| Konkursikutse tunnused: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | Euroopa-sisesed stipendiumid |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | Euroopast välja suunatud rahvusvahelised stipendiumid |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | Euroopasse suunatud rahvusvahelised stipendiumid |

Konkursikutse tunnused:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

Euroopa-sisesed stipendiumid

FP7-PEOPLE-IOF-2008

Euroopast välja suunatud rahvusvahelised stipendiumid

FP7-PEOPLE-IIF-2008

Euroopasse suunatud rahvusvahelised stipendiumid

Need konkursikutsed on seotud komisjoni 28. novembril 2007. aasta otsusega K(2007)5740 vastu võetud tööprogrammiga.

Konkursside eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad CORDISe veebilehel: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Majanduspiirkond EFTA kohus

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/65

---

Oslo tingretti 26. novembri 2007. aasta taotlus saada EFTA kohtult nõuandev arvamus kohtuasjas L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS

(Kohtuasi E-10/07)

(2008/C 74/15)

Oslo tingrett (Oslo ringkonnakohus) esitas 26. novembri 2007. aasta kirjas (kiri saabus kohturegistrisse 29. novembril 2007) taotluse EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas L'Oréal Norge AS v. Smart Club Norge AS. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

| 1. | Kas nõukogu direktiivi 89/104/EMÜ artikli 7 lõikest 1 võib järeldada, et kaubamärgi omanikul on õigus keelata importi kolmandatest riikidest väljaspool EMP piirkonda, kui kõnealune import toimub ilma kaubamärgi omaniku nõusolekuta? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu direktiivi 89/104/EMÜ artikli 7 lõikest 1 võib järeldada, et kaubamärgi omanikul on õigus keelata importi kolmandatest riikidest väljaspool EMP piirkonda, kui kõnealune import toimub ilma kaubamärgi omaniku nõusolekuta?

| 2. | Kas direktiivi 89/104/EMÜ artikli 7 lõikest 1 võib järeldada, et kaubamärgist tulenevate õiguste rahvusvaheline ammendumine on lubatud? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 89/104/EMÜ artikli 7 lõikest 1 võib järeldada, et kaubamärgist tulenevate õiguste rahvusvaheline ammendumine on lubatud?

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/66

---

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2008/C 74/16)

Komisjonile on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”)) artikli 11 lõikele 3. Läbivaatamine piirdub ainult tootevaliku uurimisega, et selgitada, kas teatavad tooteliigid kuuluvad teatavate valandite suhtes kohaldatavate meetmete kohaldamisalasse.

Taotluse esitas Eurofonte (edaspidi „taotleja”).

1.   Toode

Vaatlusalusteks toodeteks on Hiina Rahvavabariigist pärit mittetempermalmist valandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osad, mis võivad olla masintöötlusega, pinnatöötlusega, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte, välja arvatud tuletõrjevesikud, ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 alla. Need CN-koodid on esitatud ainult teadmiseks.

2.   Kehtivad meetmed

Praegu kehtivaks meetmeks on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1212/2005, (2) millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes (muudetud määrusega (EÜ) nr 268/2006 (3)). Kohustus kiideti heaks komisjoni otsusega 2006/109/EÜ (4).

3.   Läbivaatamise põhjused

Tooteks, mille suhtes võetakse meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 1212/2005 artiklile 1, on mittetempermalmist valandid. Sama määruse toodet kirjeldavas osas (põhjendused 18–23) viidatakse hallmalmist ja plastsest malmist valanditele. Taotleja väidab, et eespool nimetatud määrusega kehtestatud meetme ulatuse osas on ebaselgust. Seda arvesse võttes väidab taotleja, et tuleks täpsustada tootevalikut plastse malmi osas, eelkõige aga seda, kas sellised valandid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.

Seetõttu on asjakohane juhtum läbi vaadata vaatlusaluse tootevaliku osas. Selle läbivaatamise tulemusena koostataval määrusel võib olla ka tagasiulatuv jõud kas alates meetmete kehtestamise või hilisemast kuupäevast, nagu näiteks käesoleva algatamisteate avaldamise järgsest kuupäevast. Kõiki ettevõtjaid, eriti importijaid palutakse teha teatavaks oma seisukohad vaadeldavas küsimuses ja esitada tõendusmaterjalid oma seisukohtade toetuseks.

4.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on komisjon jõudnud seisukohale, et meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatab seega algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel läbivaatamise, piirdudes ainult tootevaliku uurimisega.

a)   Küsimustikud

Käesoleva uurimise seisukohalt vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon laiali küsimustikud ühenduse tootmisharule, muudele teadaolevatele ühenduse tootjatele, teadaolevatele importijatele, teadaolevatele tarbijatele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja Hiina pädevatele asutustele. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 5 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teavet (ka küsimustikuga hõlmamata teavet) ja tõendusmaterjali. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 5 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Nimetatud taotlus tuleb esitada punkti 5 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

5.   Tähtajad

a)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastamiseks ja mis tahes muu teabe andmiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mistahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Juhitakse tähelepanu asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine oleneb sellest, kas isik on endast eespool nimetatud ajavahemiku jooksul teatanud.

b)   Ärakuulamised

Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

6.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, elektronpostiaadressi, telefoni- ja faksi- ja/või teleksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „LIMITED” („piiratud kasutusega”) (5) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05.

7.   Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse see teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Muud vahepealsed läbivaatamised vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3

Käesoleva läbivaatamise ulatus on määratletud eespool punktis 4. Kui keegi soovib nõuda läbivaatamist muudel põhjustel, võib ta seda teha vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Juhitakse tähelepanu ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ta on vahendajaks huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike esildiste menetlemine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  ELT L 199, 29.7.2005, lk 1.

(3)  ELT L 47, 17.2.2006, lk 3.

(4)  ELT L 47, 17.2.2006, lk 59.

(5)  See tähendab, et nimetatud dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt.

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/68

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/17)

| 1. | 12. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja MBDA SAS (edaspidi „MBDA”, Prantsusmaa), ja ettevõtja SNPE Matériaux Energétiques S.A. (edaspidi „SME”, Prantsusmaa), mis on riigiomandis oleva Prantsuse ettevõtja kontserni SNPE tütarettevõtja, omandavad oma olemasoleva ühisettevõtja Roxel SAS (edaspidi „Roxel”, Prantsusmaa) kaudu aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Protac (Prantsusmaa) üle. |
| --- | --- |

1.

12. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja MBDA SAS (edaspidi „MBDA”, Prantsusmaa), ja ettevõtja SNPE Matériaux Energétiques S.A. (edaspidi „SME”, Prantsusmaa), mis on riigiomandis oleva Prantsuse ettevõtja kontserni SNPE tütarettevõtja, omandavad oma olemasoleva ühisettevõtja Roxel SAS (edaspidi „Roxel”, Prantsusmaa) kaudu aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Protac (Prantsusmaa) üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | MBDA: juhitavate relvade ja relvasüsteemide tootmine ja müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

MBDA: juhitavate relvade ja relvasüsteemide tootmine ja müük;

| — | SME: süütelaengute ja energeetiliste seadmete tootmine eelkõige lennu-, kaitse ja autotööstuse jaoks, samuti raketikütuse ja lõhkeainete tootmine sõjaotstarbeks; |
| --- | --- |

—

SME: süütelaengute ja energeetiliste seadmete tootmine eelkõige lennu-, kaitse ja autotööstuse jaoks, samuti raketikütuse ja lõhkeainete tootmine sõjaotstarbeks;

| — | Protac: taktikaliste juhitavate relvade süütesüsteemide kavandamine, tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

Protac: taktikaliste juhitavate relvade süütesüsteemide kavandamine, tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5032 — Roxel/Protac):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5032 — Roxel/Protac):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/69

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/18)

| 1. | 14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega StatoilHydro ASA (edaspidi „StatoilHydro”, Norra) omandab aktsiate ostu teel nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli kolme ettevõtja üle (edaspidi „Jet Scandinavia”): Danmark ApS (Taani), ConocoPhillips Nordic AB (Rootsi) ja ConocoPhillips JET AS (Norra). |
| --- | --- |

1.

14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega StatoilHydro ASA (edaspidi „StatoilHydro”, Norra) omandab aktsiate ostu teel nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli kolme ettevõtja üle (edaspidi „Jet Scandinavia”): Danmark ApS (Taani), ConocoPhillips Nordic AB (Rootsi) ja ConocoPhillips JET AS (Norra).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | StatoilHydro: integreeritud nafta- ja maagaasiettevõtja, mille tegevusalaks on eelnevatel turgudel nafta ja maagaasi uuringud, arendustegevus ja müük, ning järgnevatel turgudel mootorikütuste jaemüügikohtade käitamine, eelkõige Taanis, Norras ja Rootsis; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

StatoilHydro: integreeritud nafta- ja maagaasiettevõtja, mille tegevusalaks on eelnevatel turgudel nafta ja maagaasi uuringud, arendustegevus ja müük, ning järgnevatel turgudel mootorikütuste jaemüügikohtade käitamine, eelkõige Taanis, Norras ja Rootsis;

| — | Jet Scandinavia: mootorikütuste jaemüügikohtade käitamine kaubamärgi „Jet” all Taanis, Norras ja Rootsis, ning terminaalide käitamine Rootsis. |
| --- | --- |

—

Jet Scandinavia: mootorikütuste jaemüügikohtade käitamine kaubamärgi „Jet” all Taanis, Norras ja Rootsis, ning terminaalide käitamine Rootsis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/70

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/19)

| 1. | 14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Altor Fund II („Altor”, Rootsi) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Papyrus AB ja sellega seotud ettevõtjate (edaspidi koos „Papyrus”, Rootsi) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Altor Fund II („Altor”, Rootsi) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Papyrus AB ja sellega seotud ettevõtjate (edaspidi koos „Papyrus”, Rootsi) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Altor: erakapitali investeeringud; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Altor: erakapitali investeeringud;

| — | Papyrus: kvaliteetpaberi, pakkimismaterjali, tarbe- ja kontorikaupade müük. |
| --- | --- |

—

Papyrus: kvaliteetpaberi, pakkimismaterjali, tarbe- ja kontorikaupade müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus AG):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus AG):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/71

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 74/20)

| 1. | 14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Colony Investors VII, L.P. ja Colyzeo Investors, L.P. (mõlemad asukohaga Ühendkuningriigis), mis kuuluvad kontserni Colony Capital group („Colony Capital”, Ameerika Ühendriigid), ja ettevõtja Morgan Stanley & Co. International PLC, mis kuulub kontserni Morgan Stanley group („Morgan Stanley”, Ameerika Ühendriigid), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Colfilm SAS („Colfilm”, Prantsusmaa) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Colony Investors VII, L.P. ja Colyzeo Investors, L.P. (mõlemad asukohaga Ühendkuningriigis), mis kuuluvad kontserni Colony Capital group („Colony Capital”, Ameerika Ühendriigid), ja ettevõtja Morgan Stanley & Co. International PLC, mis kuulub kontserni Morgan Stanley group („Morgan Stanley”, Ameerika Ühendriigid), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Colfilm SAS („Colfilm”, Prantsusmaa) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Colony Capital: erakapitali investeeringud; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Colony Capital: erakapitali investeeringud;

| — | Morgan Stanley: ülemaailmsed finantsteenused; |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley: ülemaailmsed finantsteenused;

| — | Colfilm: Paris Saint-Germain Football SA valdusettevõtja ja sellega seotud tegevus (spordivaldkond). |
| --- | --- |

—

Colfilm: Paris Saint-Germain Football SA valdusettevõtja ja sellega seotud tegevus (spordivaldkond).

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 20.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 74/72

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 74/21)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„KAINUUN RÖNTTÖNEN”

EÜ nr: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Aadress: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Tel: | (358-9) 1605 42 78 |
| Faks: | (358-9) 1605 34 00 |
| E-post: | maija.heinonen@mmm.fi |

Nimi:

Maa- ja metsätalousministeriö

Aadress:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Tel:

(358-9) 1605 42 78

Faks:

(358-9) 1605 34 00

E-post:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Aadress: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Nimi:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Aadress:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Tel:

(358-020) 833 53 35

Faks:

(358-8) 655 12 74

E-post:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 2.4: Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Kainuun rönttönen”

4.2.   Kirjeldus: „Kainuun rönttönen” on ümmargune väiksem rukkitaignast lahtine pirukas, mille täidiseks on keedetud kartulid, rukkijahu ja pohlad. Täidis on magus pruunikaspunane kartuli- ja pohlasegu, millele annab läike sulavõi. „Kainuun rönttönen” valmistatakse kolmes järgus. Esiteks tehakse täidis, siis taignapõhi ja lõpuks need ühendatakse.

4.3.   Geograafiline piirkond: Kainuu maakond asub Oulu läänis ja sinna kuulub kaheksa valda ja kaks linna. Kainuu rahvaarv on 86 000 inimest ja rahvastikutihedus 4 inimest ruutkilomeetri kohta. Kainuu pindala on 24 451 ruutkilomeetrit, millest 12 protsenti moodustavad veekogud. Metsa on Kainuus üle 2 miljoni hektari ning maastikku kuuluvadki peamiselt mäed, metsad, veekogud ja sood.

4.4.   Päritolutõend: Tooted valmistatakse kehtivate õigusaktide kohaselt ning tootmisprotsessis kasutatakse HACCP-enesekontrollisüsteemi. Toote spetsifikaadist kinnipidamist kontrollib riiklik toiduamet.

Toote jälgitavus tagatakse tootja nime esitamisega pakendil või toote etiketil, mille tootja peab kinnitama toote pakendile. Tootmiskoht peab asuma piruka „Kainuun rönttönen” tootmiseks määratud geograafilises piirkonnas.

4.5.   Tootmismeetod: „Kainuun rönttönen” valmistatakse kolmes järgus. Esiteks tehakse täidis ehk puder, siis taignast põhi ja lõpuks need ühendatakse. „Kainuun rönttönen” tehakse alates toorainete mõõtmisest sajaprotsendiliselt käsitsi. Masinad võetakse abiks üksnes taigna sõtkumisel ja rullimisel ning kartulite koorimisel.

Toorained:

Taignapõhi:

| — | 0,500 kg külma vett |
| --- | --- |

—

0,500 kg külma vett

| — | 0,007 kg soola |
| --- | --- |

—

0,007 kg soola

| — | 0,300 kg nisujahu |
| --- | --- |

—

0,300 kg nisujahu

| — | 0,800 kg rukkijahu |
| --- | --- |

—

0,800 kg rukkijahu

| — | 0,050 kg rapsiõli |
| --- | --- |

—

0,050 kg rapsiõli

Täidis:

| — | 2,000 kg kartuleid |
| --- | --- |

—

2,000 kg kartuleid

| — | 0,300 kg rukkijahu |
| --- | --- |

—

0,300 kg rukkijahu

| — | 0,400 kg pohlapüreed |
| --- | --- |

—

0,400 kg pohlapüreed

| — | 0,100 kg suhkrut |
| --- | --- |

—

0,100 kg suhkrut

| — | 0,007 kg soola |
| --- | --- |

—

0,007 kg soola

Sisu ehk täidise tegemine:

Kartulid kooritakse ja keedetakse ning püreestatakse.

Veidi jahtunud kartulipüree sisse segatakse rukkijahu.

Segul lastakse toatemperatuuril seistes 2–3 tundi magustuda, vahepeal segatakse.

Seista lastud ja jahtunud pudrusse segatakse suhkruga maitsestatud pohlapüree ja sool.

Taignapõhja tegemine:

Soolaga maitsestatud külma vette segatakse vähehaaval rukkijahu ja pisut nisujahu ning juuretis. Sõtkutakse taignaks. Lisatakse rapsiõli ja segatakse läbi.

Taignast rullitakse 2 mm paksune plaat, millest võetakse pirukavormiga ümmargused, 50–130 mm läbimõõduga tükid, mis täidetakse rikkalikult täidisega. Servadest jäetakse 1 cm ilma täidiseta. Täidise ja taigna suhe on 1:1.

Piruka „Kainuun rönttönen” vormimine ja küpsetamine

Taignapõhja serv pööratakse täidise peale ja volditakse ehk kurrutatakse ühtlaste ümarate, mitte teravate kurdudega. Pirukad pannakse ahjuplaadile.

Pirukad küpsetatakse kuumas ahjus krõbedaks ja küpseks, kuni servad on ilusti pruunid, ning seejärel määritakse servi kuuma sulavõiga.

Piruka „Kainuun rönttönen” säilitamine:

Pirukad „Kainuun rönttönen” on kõige maitsvamad siis, kui nad on pisut jahtunud ja küpsetised on krõbedad.

Toatemperatuuril rätiku all või paberkotis seisavad nad ilusti järgmise päevani. Külmkapis võib pirukaid hoida terve nädala. Tuleb ainult soojendada ning pirukad on jälle maitsev söögipoolis.

Pirukaid võib nii toorelt kui ka valmisküpsetatult sügavkülmutada, sel juhul säilivad nad märksa kauem. Toorelt külmutatud pirukaid küpsetatakse vajalikul määral veidi aega enne söömist.

4.6.   Seos piirkonnaga: Leival ja leivaküpsetistel on Kainuu toitudes keskne koht. Götha ja Reima Rannikko kirjutavad oma raamatus „Kainuun Leipä” (Kainuu leib) järgmist: „Igal pool Kainuus söödi samasuguseid põhilisi leivaliike ja sellele lisaks oli kümneid kohalikke erisorte. Viieaastase töö tulemusel oleme suutnud kindlaks teha ligikaudu sada erinevat põhilist leivaküpsetist. Kui kõiki variante ja nüansse eraldi arvestada, oleks see arv mitu korda suurem. Sellist vormirohkust võib vähemalt osaliselt selgitada asjaolu, et Kainuu on Põhja-Pohjanmaa, Savo ja Valge mere Karjala kultuuripärandi kokkupuutepunkt.”

Legend räägib, et ennevanasti, kui toidupuudus tegi tõsiselt muret ja peremees pidi kevadel minema metsatööle, kraapis perenaine pohlaastja põhjast kokku viimased pohlad, korjas salve põhjast viimased kartulid ja küpsetas nendest hõõrutud pudru rukkitaignas. Nii sündis rönttönen — suur, toitev pirukas. Tänapäeval tehakse rönttönen-pirukaid ka väiksemas suuruses, nn suupistena.

Inimene eristab toidu põhimaitseid, mis on soolane, magus, hapu ja mõru. Vanasti ei olnud eriti suhkrut või seda oli väga vähe. „Kainuun rönttönen” täitis magusavajaduse, magus maitse saadi kartuleid seista lastes. Hapendamise tõttu kerkis taigen hästi ja maitses paremini. Leivaahju koldes küpsetati rönttönen-pirukad ainulaadseteks krõbedateks küpsetisteks.

Rönttönen-pirukaid tuntaksegi just üksnes Kainuu algupärase tootena. Rönttönen on Kuhmo valla rahvustoit. Õpikutes ja kokaraamatutes seostatakse rönttönen-pirukaid automaatselt Kainuuga, näiteks raamatus „Baker's à la carte” (Manne Stenroos) toodud retsept pärineb käesoleva taotluse esitamisel kaastegeva tootja käest.

Kainuus tehakse mitmesuguseid pirukaid, aga just selle retsepti järgi tehtud lahtise piruka nimi on „rönttönen”. Seost maakonnaga näitab ka kokaraamat „Suomalaisia leipäerikoisuuksia” (Soome leivaküpsetised), Leipätoimikunta 1988. Maakonna ja toote ühist ajalugu kirjeldab kõige paremini Götha ja Reima Rannikko raamat „Kainuun leipä” (Kainuu leib), Otava 1978. Pirukas „Kainuun rönttönen” on esitatud näitena Kainuu leivaküpsetistest kokk Jaakko Kolmoneni raamatus „Suomen maakuntaleivät” (Soome maakondade leivad), kus on ligi 80 erineva Soome leiva retseptid. Kainuu elu kirjeldavates ilukirjandusteostes nagu Veikko Huovineni „Muina miehinä” räägitakse rönttönen-pirukast just kui Kainuu eripärasest tootest. „Kainuun rönttönen” täidab olulist rolli Kainuu kultuurisündmustel, näiteks traditsioonilistel iga-aastasel Kuhmo kammermuusika festivalil, kuhu tulevad inimesed kõikjalt maailmast ja tahavad maitsta piirkonna eriomaseid maiuspalu. Pirukaid „Kainuun rönttönen” on muuhulgas esitletud Soome toidukultuuri festivalil Helsingis 1998, Helsingi maakonnalaadal 1994 ja Stuttgardi pagari- ja kondiitritoodete messil 1996 ning nad on kuulunud Kainuu väljapanekusse iga-aastasel turismimessil Helsingis.

„Kainuun rönttönen” pirukaid pakutakse tänapäevalgi eriti supi juurde. See on maitsev ja toitev vahepala nii lastele kui täiskasvanutele ning sellele ei ole tarvis lisada muud kui maitse järgi võid. Kohvikõrvase ja reisimoonana ei leidu „Kainuun rönttönen” pirukatele võrdset.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Aadress: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Tel: | (358-020) 772 003 |
| Faks: | (358-020) 772 43 50 |
| E-post: | kirjaamo@evira.fi |

Nimi:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Aadress:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Tel:

(358-020) 772 003

Faks:

(358-020) 772 43 50

E-post:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Märgistus: —

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---