# Den Europæiske Unions C 48/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 48 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang21. februar 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 48

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang21. februar 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/01 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 048/01

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/02 | Euroens vekselkurs | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 048/02

Euroens vekselkurs

5

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/03 | Indkaldelse af forslag — Fælles harmoniseret EU-program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser | 6 |
| | De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 048/05 | Statsstøtte — Danmark — Statsstøttesag C 58/07 (ex N 240/07) — Ændring af den gældende tonnageskatteordning — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2008/C 048/03

Indkaldelse af forslag — Fælles harmoniseret EU-program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser

6

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

2008/C 048/04

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/125/08

15

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 048/05

Statsstøtte — Danmark — Statsstøttesag C 58/07 (ex N 240/07) — Ændring af den gældende tonnageskatteordning — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 21.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 48/1

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 48/01)

| Vedtagelsesdato | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 98/02 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Retsgrundlag | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Foranstaltningens art | Tilpasning af støtteordningen inden for forskning, rådgivning og demonstration: ny periode, nyt budget og nye foranstaltninger |
| Formål | At reducere det samlede energiforbrug i væksthuse og øge energiforbrugets effektivitet |
| Støtteform | Tilskud til institutioner inden for rådgivning, uddannelse og forskning i landbruget |
| Budget | 70 mio. over ti år, 7 mio. om året |
| Støtteintensitet | Forskning: 100 %, rådgivning: 100 %, demonstration: 50 % |
| Varighed | 2000-2010 |
| Erhvervssektorer | Produktion i væksthuse og forskning og rådgivning i landbruget |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

11.10.2007

Sag nr.

NN 98/02

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Retsgrundlag

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Foranstaltningens art

Tilpasning af støtteordningen inden for forskning, rådgivning og demonstration: ny periode, nyt budget og nye foranstaltninger

Formål

At reducere det samlede energiforbrug i væksthuse og øge energiforbrugets effektivitet

Støtteform

Tilskud til institutioner inden for rådgivning, uddannelse og forskning i landbruget

Budget

70 mio. over ti år, 7 mio. om året

Støtteintensitet

Forskning: 100 %, rådgivning: 100 %, demonstration: 50 %

Varighed

2000-2010

Erhvervssektorer

Produktion i væksthuse og forskning og rådgivning i landbruget

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

og

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | Flanders |
| Støtteordning | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Retsgrundlag | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Vedtagelsesdato

11.10.2007

Sag nr.

NN 65/05 (ex N 486/03)

Medlemsstat

Belgien

Region

Flanders

Støtteordning

„Fonds voor landbouw en visserij”

Retsgrundlag

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

At oprette en fond for landbrug og fiskeri i Vlaanderen

Støtteform

Støtte

Budget

5 052 924 EUR for perioden 2003-2006

Fra 2007 ca. 900 000 EUR om året

Støtteintensitet

Indtil 100 %

Varighed

Ubestemt

Erhvervssektorer

Landbrug og fiskeri

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 272/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Andalucía |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Retsgrundlag | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | — |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 7 800 000 EUR |
| Støtteintensitet | 75 %-50 % |
| Varighed | 2007-2011 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

1.10.2007

Sag nr.

N 272/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Andalucía

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Retsgrundlag

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

—

Støtteform

Tilskud

Budget

7 800 000 EUR

Støtteintensitet

75 %-50 %

Varighed

2007-2011

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 316/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Retsgrundlag | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | — |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 30 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 80 % |
| Varighed | Ad hoc |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

1.10.2007

Sag nr.

N 316/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Comunidad Autónoma de Canarias

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Retsgrundlag

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

—

Støtteform

Direkte støtte

Budget

30 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 80 %

Varighed

Ad hoc

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 477/07 |
| Medlemsstat | Forbundsrepublikken Tyskland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Weinfonds |
| Retsgrundlag | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Foranstaltningens art | Forskrifter |
| Formål | 1. | At fremme vinkvaliteten og afsætningen af vin og andre vinprodukter gennem salgsfremme og markedspleje. |

Vedtagelsesdato

19.12.2007

Sag nr.

N 477/07

Medlemsstat

Forbundsrepublikken Tyskland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Weinfonds

Retsgrundlag

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Foranstaltningens art

Forskrifter

Formål

1.

At fremme vinkvaliteten og afsætningen af vin og andre vinprodukter gennem salgsfremme og markedspleje.

| 2. | At fremme beskyttelsen af betegnelser for tysk vin i ind- og udland |
| --- | --- |

2.

At fremme beskyttelsen af betegnelser for tysk vin i ind- og udland

Støtteform

Støtte

Budget

12 000 000 EUR

Støtteintensitet

100 %

Varighed

31.12.2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 21.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 48/5

---

Euroens vekselkurs (1)

20. februar 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4656 |
| JPY | japanske yen | 158,32 |
| DKK | danske kroner | 7,4536 |
| GBP | pund sterling | 0,7544 |
| SEK | svenske kroner | 9,3196 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6116 |
| ISK | islandske kroner | 98,81 |
| NOK | norske kroner | 7,877 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,29 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 265,87 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6964 |
| PLN | polske zloty | 3,5835 |
| RON | rumænske lei | 3,6556 |
| SKK | slovakiske koruna | 33,177 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,778 |
| AUD | australske dollar | 1,6031 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4899 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,434 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8449 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0709 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 386,9 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,541 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,4697 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,284 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 468,86 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7258 |
| PHP | filippinske pesos | 59,723 |
| RUB | russiske rubler | 36,052 |
| THB | thailandske bath | 46,313 |
| BRL | brasilianske real | 2,5523 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,8063 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4656

JPY

japanske yen

158,32

DKK

danske kroner

7,4536

GBP

pund sterling

0,7544

SEK

svenske kroner

9,3196

CHF

schweiziske franc

1,6116

ISK

islandske kroner

98,81

NOK

norske kroner

7,877

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,29

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

265,87

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6964

PLN

polske zloty

3,5835

RON

rumænske lei

3,6556

SKK

slovakiske koruna

33,177

TRY

tyrkiske lira

1,778

AUD

australske dollar

1,6031

CAD

canadiske dollar

1,4899

HKD

hongkongske dollar

11,434

NZD

newzealandske dollar

1,8449

SGD

singaporeanske dollar

2,0709

KRW

sydkoreanske won

1 386,9

ZAR

sydafrikanske rand

11,541

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,4697

HRK

kroatiske kuna

7,284

IDR

indonesiske rupiah

13 468,86

MYR

malaysiske ringgit

4,7258

PHP

filippinske pesos

59,723

RUB

russiske rubler

36,052

THB

thailandske bath

46,313

BRL

brasilianske real

2,5523

MXN

mexicanske pesos

15,8063

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 21.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 48/6

---

Indkaldelse af forslag — Fælles harmoniseret EU-program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser

(2008/C 48/03)

1.   BAGGRUND

Europa-Kommissionen lancerer en indkaldelse af forslag (ref. ECFIN/2008/A3-003) med henblik på gennemførelse af forbrugerundersøgelser som led i det fælles harmoniserede program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser (godkendt af Kommissionen den 12. juli 2006, KOM(2006) 379 endelig) i følgende EU-medlemsstater: Østrig, Irland og Malta. Formålet er at indgå partnerskabsrammeaftaler mellem Kommissionen og specialiserede organer inden for dette område for en periode af tre år.

EU-programmet tjener til at indsamle oplysninger om den økonomiske tilstand i EU-medlemsstaterne og kandidatlandene for at kunne sammenligne konjunkturudviklingen i medlemsstaterne som led i forvaltningen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). Det fælles harmoniserede program har udviklet sig til et uvurderligt redskab, der benyttes til både den økonomiske overvågning som led i ØMU og til generelle økonomisk-politiske formål.

2.   FORMÅL OG SPECIFIKATIONER

2.1.   Formål

Det fælles harmoniserede EU-program indebærer, at specialiserede organer/institutter gennemfører opinionsundersøgelser på samfinansieret grundlag. Kommissionen ønsker at indgå aftaler med organer og institutter, der har tilstrækkelig kompetence til at gennemføre forbrugerundersøgelserne over de næste tre år.

Som supplement til månedsundersøgelserne skal der endvidere gennemføres ad hoc-undersøgelser ved brug af de samme stikprøver som månedsundersøgelserne med det formål at indhente oplysninger om specifikke økonomisk-politiske emner. Disse undersøgelser er pr. definition af mere lejlighedsvis karakter.

2.2.   Tekniske specifikationer

2.2.1.   Frister for udførelse af arbejdet og indberetning af resultater

Følgende tabel giver en oversigt over de undersøgelser, der indgår i denne indkaldelse af forslag:

| Undersøgelsens titel | Antal aktiviteter/størrelsesklasser | Antal grupperinger | Antal spørgsmål, der stilles hver måned | Antal spørgsmål, der stilles hvert kvartal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrugere | 24 opdelinger | 1 | 14 (inklusive 2 frivillige spørgsmål) | 3 |

Undersøgelsens titel

Antal aktiviteter/størrelsesklasser

Antal grupperinger

Antal spørgsmål, der stilles hver måned

Antal spørgsmål, der stilles hvert kvartal

Forbrugere

24 opdelinger

1

14 (inklusive 2 frivillige spørgsmål)

3

| — | Månedsundersøgelserne gennemføres i løbet af de første to uger af hver måned, og resultaterne e-mailes til Kommissionen mindst 5-6 arbejdsdage før månedens udgang og i overensstemmelse med den tidsplan, der vil indgå i tilskudskontrakten. |
| --- | --- |

—

Månedsundersøgelserne gennemføres i løbet af de første to uger af hver måned, og resultaterne e-mailes til Kommissionen mindst 5-6 arbejdsdage før månedens udgang og i overensstemmelse med den tidsplan, der vil indgå i tilskudskontrakten.

| — | Kvartalsundersøgelserne gennemføres i løbet af de første to uger af den første måned i hvert kvartal (januar, april, juli og oktober), og resultaterne e-mailes til Kommissionen mindst 5-6 arbejdsdage før udgangen af henholdsvis januar, april, juli og oktober og i overensstemmelse med den tidsplan, der vil indgå i tilskudskontrakten. |
| --- | --- |

—

Kvartalsundersøgelserne gennemføres i løbet af de første to uger af den første måned i hvert kvartal (januar, april, juli og oktober), og resultaterne e-mailes til Kommissionen mindst 5-6 arbejdsdage før udgangen af henholdsvis januar, april, juli og oktober og i overensstemmelse med den tidsplan, der vil indgå i tilskudskontrakten.

| — | Hvad angår ad hoc-undersøgelserne, skal kontrahenten forpligte sig til at overholde den specifikke frist, der fastsættes for disse undersøgelser. |
| --- | --- |

—

Hvad angår ad hoc-undersøgelserne, skal kontrahenten forpligte sig til at overholde den specifikke frist, der fastsættes for disse undersøgelser.

En detaljeret beskrivelse af aktionen (bilag I til den specifikke tilskudskontrakt) kan downloades fra følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Metode og spørgeskemaer

Nærmere oplysninger om metode, spørgeskemaer og internationale retningslinjer for konjunktur- og forbrugerundersøgelser findes i brugerhåndbogen for det fælles harmoniserede program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser i Den Europæiske Union på adressen:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER OG VARIGHED

3.1.   Administrative bestemmelser

Organet eller instituttet vælges for en maksimumsperiode på tre år. Kommissionen ønsker at etablere et langsigtet samarbejde med de udvalgte ansøgere. Med henblik herpå vil der blive indgået en 3-årig partnerskabsrammeaftale mellem parterne. Under denne partnerskabsrammeaftale, som vil fastsætte de fælles målsætninger og arten af de planlagte foranstaltninger, vil der kunne indgås tre specifikke årlige tilskudskontrakter mellem parterne. Den første af disse specifikke tilskudskontrakter vil dække perioden fra maj 2008 til april 2009.

3.2.   Varighed

Forbrugerundersøgelserne løber fra den 1. maj til den 30. april. Aktionens varighed må ikke overstige tolv måneder.

4.   FINANSIEL RAMME

4.1.   Fællesskabets finansiering

De udvalgte transaktioner vil blive finansieret over budgetpost 01.02.02 — Koordinering og overvågning af Den Økonomiske og Monetære Union.

4.2.   Anslået samlet fællesskabsbudget til denne aktion

| — | Det samlede årlige budget for perioden maj 2008 til april 2009, der er afsat til forbrugerundersøgelserne i Østrig, Irland og Malta er i størrelsesordenen 160 000,00 EUR (ethundredetrestusinde EUR). |
| --- | --- |

—

Det samlede årlige budget for perioden maj 2008 til april 2009, der er afsat til forbrugerundersøgelserne i Østrig, Irland og Malta er i størrelsesordenen 160 000,00 EUR (ethundredetrestusinde EUR).

| — | Hvis de nødvendige budgetmidler er til stede, kan budgettet for de følgende to år øges med omkring 3 %. |
| --- | --- |

—

Hvis de nødvendige budgetmidler er til stede, kan budgettet for de følgende to år øges med omkring 3 %.

4.3.   Fællesskabets andel i finansieringen

Kommissionens andel i samfinansieringen kan højst udgøre 50 % af kontrahentens tilskudsberettigede omkostninger i forbindelse med den enkelte undersøgelse. Kommissionen fastsætter i hvert enkelt tilfælde samfinansieringsgraden.

4.4.   Kontrahentens finansiering af aktionen og de tilskudsberettigede omkostninger

Kontrahenten vil blive anmodet om at forelægge et detaljeret budget for det første år indeholdende et skøn over aktionens omkostninger og finansieringen heraf udtrykt i EUR. På opfordring fra Kommissionen skal der fremlægges et detaljeret budget for det andet og tredje år i henhold til partnerskabsrammeaftalen.

Tilskuddet fra Kommissionen, som der ansøges om, skal i budgettet afrundes til et beløb, der er deleligt med 10. Budgettet vil blive vedlagt som bilag til den specifikke tilskudskontrakt. Kommissionen kan senere benytte disse tal til revisionsformål.

Der ydes kun støtte til dækning af udgifter, der opstår efter at tilskudskontrakten er underskrevet af alle parter, medmindre der gør sig særlige forhold gældende, idet der dog under ingen omstændigheder ydes støtte til dækning af udgifter, der er opstået før ansøgningen om tilskud blev indgivet. Naturalydelser betragtes ikke som tilskudsberettigede omkostninger.

4.5.   Betaling

En anmodning om forfinansiering af 40 % af det samlede tilskud kan indgives af modtageren i september. En anmodning om betaling af saldoen vedlagt en endelig finansieringsoversigt og en liste over omkostninger skal indgives senest to måneder efter foranstaltningens afslutning (se nærmere enkeltheder i artikel 5 og 6 i den specifikke tilskudskontrakt).

Alle data fra forbrugerundersøgelserne skal være indberettet i god tid, før der indgives anmodning om forfinansiering og betaling af saldoen.

Kun omkostninger, der findes i og kan identificeres i modtagerens regnskabssystem, vil blive betragtet som godkendte omkostninger.

4.6.   Underentrepriser

| — | Når aktiviteter udført af en underleverandør svarer til eller overstiger 50 % af de samlede aktiviteter, skal underleverandøren fremlægge alle nødvendige dokumenter, som muliggør en vurdering af ansøgerens forslag ud fra kriterierne for udelukkelse, udvælgelse og konkrakttildeling. Det betyder, at underleverandøren skal bevise, at han opfylder kriterierne med hensyn til udelukkelse, udvælgelse og kontrakttildeling for de aktiviteter, han står for. |
| --- | --- |

—

Når aktiviteter udført af en underleverandør svarer til eller overstiger 50 % af de samlede aktiviteter, skal underleverandøren fremlægge alle nødvendige dokumenter, som muliggør en vurdering af ansøgerens forslag ud fra kriterierne for udelukkelse, udvælgelse og konkrakttildeling. Det betyder, at underleverandøren skal bevise, at han opfylder kriterierne med hensyn til udelukkelse, udvælgelse og kontrakttildeling for de aktiviteter, han står for.

| — | Tilskudsansøgeren skal tildele kontrakter til de tilbudsgivere, som tilbyder det bedste forhold mellem pris og kvalitet, og han skal være omhyggelig med at undgå interessekonflikter. Hvis en underentreprise overstiger 60 000,00 EUR, skal tilskudsansøgeren dokumentere, at underentreprenøren er blevet valgt, fordi denne har tilbudt det bedste forhold mellem pris og kvalitet. |
| --- | --- |

—

Tilskudsansøgeren skal tildele kontrakter til de tilbudsgivere, som tilbyder det bedste forhold mellem pris og kvalitet, og han skal være omhyggelig med at undgå interessekonflikter. Hvis en underentreprise overstiger 60 000,00 EUR, skal tilskudsansøgeren dokumentere, at underentreprenøren er blevet valgt, fordi denne har tilbudt det bedste forhold mellem pris og kvalitet.

4.7.   Fælles forslag

I tilfælde af fælles forslag skal alle deltageres opgaver og finansielle bidrag være klart angivet. Alle deltagere skal fremlægge de nødvendige oplysninger, så forslaget kan vurderes som et hele med hensyn til kriterierne for udelukkelse, udvælgelse og kontrakttildeling (se pkt. 5, 6 og 7) for så vidt angår deres opgaver.

En af deltagerne skal påtage sig rollen som koordinator og skal:

| — | varetage det overordnede ansvar for partnerskabet over for Kommissionen |
| --- | --- |

—

varetage det overordnede ansvar for partnerskabet over for Kommissionen

| — | føre tilsyn med de andre deltageres aktiviteter |
| --- | --- |

—

føre tilsyn med de andre deltageres aktiviteter

| — | sikre overordnet samordning og rettidig indberetning af undersøgelsesresultaterne |
| --- | --- |

—

sikre overordnet samordning og rettidig indberetning af undersøgelsesresultaterne

| — | sikre central undertegning af kontrakten af alle deltagere (fuldmagt kan anvendes) og dennes overdragelse til Kommissionen |
| --- | --- |

—

sikre central undertegning af kontrakten af alle deltagere (fuldmagt kan anvendes) og dennes overdragelse til Kommissionen

| — | fungere som central modtager af Kommissionens finansielle bidrag og stå for udbetalinger til deltagerne |
| --- | --- |

—

fungere som central modtager af Kommissionens finansielle bidrag og stå for udbetalinger til deltagerne

| — | indsamle bilag for hver deltagers udgifter og forelægge dem samlet. |
| --- | --- |

—

indsamle bilag for hver deltagers udgifter og forelægge dem samlet.

5.   KRITERIER FOR STØTTEBERETTIGELSE

5.1.   Ansøgeres retlige status

Denne indkaldelse af bud er rettet til organer/institutter (juridiske personer), som har retlig status i en af de 27 medlemsstater. Ansøgerne skal påvise, at de har retsevne, og forelægge den fornødne dokumentation herfor i form af standardformularen »retlig enhed«.

5.2.   Udelukkelsesgrunde

Ansøgninger om tilskud vil ikke blive taget i betragtning, hvis ansøgerne befinder sig i en af følgende situationer (1):

| a) | hvis den pågældendes bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller er begæret taget under en af disse behandlinger, eller som har indstillet sin erhvervsvirksomhed, eller som befinder sig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure fastsat i national lovgivning |
| --- | --- |

a)

hvis den pågældendes bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller er begæret taget under en af disse behandlinger, eller som har indstillet sin erhvervsvirksomhed, eller som befinder sig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure fastsat i national lovgivning

| b) | såfremt den pågældende ved en retskraftig dom er dømt for et strafbart forhold, der rejser tvivl om hans faglige hæderlighed |
| --- | --- |

b)

såfremt den pågældende ved en retskraftig dom er dømt for et strafbart forhold, der rejser tvivl om hans faglige hæderlighed

| c) | hvis den pågældende i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv har begået en alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret |
| --- | --- |

c)

hvis den pågældende i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv har begået en alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret

| d) | hvis den pågældende ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor vedkommende er etableret, i den ordregivende myndigheds land eller i det land, hvor aftalen skal effektueres |
| --- | --- |

d)

hvis den pågældende ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor vedkommende er etableret, i den ordregivende myndigheds land eller i det land, hvor aftalen skal effektueres

| e) | hvis den pågældende ved en retskraftig dom er dømt for svig, bestikkelse, deltagelse i en kriminel organisation eller en hvilken som helst anden form for ulovlig aktivitet, der skader Fællesskabets finansielle interesser |
| --- | --- |

e)

hvis den pågældende ved en retskraftig dom er dømt for svig, bestikkelse, deltagelse i en kriminel organisation eller en hvilken som helst anden form for ulovlig aktivitet, der skader Fællesskabets finansielle interesser

| f) | hvis den pågældende i forbindelse med indgåelse af en anden aftale eller tildeling af et tilskud finansieret over fællesskabsbudgettet er fundet skyldig i grov misligholdelse, idet vedkommende ikke har overholdt sine kontraktlige forpligtelser |
| --- | --- |

f)

hvis den pågældende i forbindelse med indgåelse af en anden aftale eller tildeling af et tilskud finansieret over fællesskabsbudgettet er fundet skyldig i grov misligholdelse, idet vedkommende ikke har overholdt sine kontraktlige forpligtelser

| g) | hvis den pågældende befinder sig i en interessekonflikt |
| --- | --- |

g)

hvis den pågældende befinder sig i en interessekonflikt

| h) | hvis den pågældende har afgivet urigtige oplysninger eller ikke har forelagt de krævede oplysninger. |
| --- | --- |

h)

hvis den pågældende har afgivet urigtige oplysninger eller ikke har forelagt de krævede oplysninger.

Ansøgere skal dokumentere, at de ikke befinder sig i en af de i punkt 5.2 nævnte situationer ved brug af standarderklæringen om tilskudsberettigelse.

5.3.   Administrative og økonomiske sanktioner

| 1. | Ansøgere, tilbudsgivere og kontrahenter, der har afgivet urigtige erklæringer, eller som har gjort sig skyldige i grov forsømmelse ved ikke at overholde deres kontraktlige forpligtelser i forbindelse med en tidligere udbudsprocedure, kan, uden at dette berører muligheden for at anvende kontraktlige sanktioner, udelukkes fra alle kontrakter og tilskud finansieret over fællesskabsbudgettet i en periode på højst to år regnet fra det tidspunkt, hvor forseelsen konstateres og bekræftes på grundlag af en kontradiktorisk procedure. Denne periode kan forlænges til tre år i tilfælde af en ny forseelse inden for de første fem år efter den første forseelse.
  Tilbudsgivere eller ansøgere, der har afgivet urigtige erklæringer, kan desuden pålægges økonomiske sanktioner svarende til 2-10 % af den samlede værdi af den kontrakt, der skal tildeles.
  Kontrahenter, som har gjort sig skyldige i grov forsømmelse ved ikke at overholde deres kontraktlige forpligtelser, pålægges økonomiske sanktioner svarende til 2-10 % af den pågældende kontrakts samlede værdi. Denne sats kan forhøjes til 4-20 % i tilfælde af en ny forseelse inden for de første fem år efter den første forseelse. |
| --- | --- |

1.

Ansøgere, tilbudsgivere og kontrahenter, der har afgivet urigtige erklæringer, eller som har gjort sig skyldige i grov forsømmelse ved ikke at overholde deres kontraktlige forpligtelser i forbindelse med en tidligere udbudsprocedure, kan, uden at dette berører muligheden for at anvende kontraktlige sanktioner, udelukkes fra alle kontrakter og tilskud finansieret over fællesskabsbudgettet i en periode på højst to år regnet fra det tidspunkt, hvor forseelsen konstateres og bekræftes på grundlag af en kontradiktorisk procedure. Denne periode kan forlænges til tre år i tilfælde af en ny forseelse inden for de første fem år efter den første forseelse.

Tilbudsgivere eller ansøgere, der har afgivet urigtige erklæringer, kan desuden pålægges økonomiske sanktioner svarende til 2-10 % af den samlede værdi af den kontrakt, der skal tildeles.

Kontrahenter, som har gjort sig skyldige i grov forsømmelse ved ikke at overholde deres kontraktlige forpligtelser, pålægges økonomiske sanktioner svarende til 2-10 % af den pågældende kontrakts samlede værdi. Denne sats kan forhøjes til 4-20 % i tilfælde af en ny forseelse inden for de første fem år efter den første forseelse.

| 2. | I de i punkt 5.2, litra a), c) og d), nævnte tilfælde udelukkes ansøgere eller tilbudsgivere fra kontrakter og tilskud i en periode på højst to år regnet fra det tidspunkt, hvor forseelsen konstateres og bekræftes på grundlag af en kontradiktorisk procedure.
  I de i punkt 5.2, litra b) og e), nævnte tilfælde udelukkes ansøgere eller tilbudsgivere fra kontrakter og tilskud i en periode på mindst et år og højst fire år regnet fra datoen for dommens forkyndelse.
  Disse perioder kan forlænges til fem år i tilfælde af en ny forseelse inden for de første fem år efter den første forseelse eller første dom. |
| --- | --- |

2.

I de i punkt 5.2, litra a), c) og d), nævnte tilfælde udelukkes ansøgere eller tilbudsgivere fra kontrakter og tilskud i en periode på højst to år regnet fra det tidspunkt, hvor forseelsen konstateres og bekræftes på grundlag af en kontradiktorisk procedure.

I de i punkt 5.2, litra b) og e), nævnte tilfælde udelukkes ansøgere eller tilbudsgivere fra kontrakter og tilskud i en periode på mindst et år og højst fire år regnet fra datoen for dommens forkyndelse.

Disse perioder kan forlænges til fem år i tilfælde af en ny forseelse inden for de første fem år efter den første forseelse eller første dom.

| 3. | De tilfælde, der er omhandlet i punkt 5.2, litra e), er følgende:






  a) | de tilfælde af svig, der er omhandlet i artikel 1 i konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser som opstillet ved Rådets retsakt af 26. juli 1995 |
| --- | --- | --- |

3.

De tilfælde, der er omhandlet i punkt 5.2, litra e), er følgende:

a)

de tilfælde af svig, der er omhandlet i artikel 1 i konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser som opstillet ved Rådets retsakt af 26. juli 1995

| b) | de tilfælde af bestikkelse, der er omhandlet i artikel 3 i konventionen om bekæmpelse af bestikkelse, som involverer tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber eller i Den Europæiske Unions medlemsstater som udarbejdet ved Rådets retsakt af 26. maj 1997 |
| --- | --- |

b)

de tilfælde af bestikkelse, der er omhandlet i artikel 3 i konventionen om bekæmpelse af bestikkelse, som involverer tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber eller i Den Europæiske Unions medlemsstater som udarbejdet ved Rådets retsakt af 26. maj 1997

| c) | de tilfælde, hvor en person deltager i en kriminel organisation således som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets fælles aktion 98/733/RIA |
| --- | --- |

c)

de tilfælde, hvor en person deltager i en kriminel organisation således som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets fælles aktion 98/733/RIA

| d) | de tilfælde, hvor der sker hvidvaskning af penge således som defineret i artikel 1 i Rådets direktiv 91/308/EØF. |
| --- | --- |

d)

de tilfælde, hvor der sker hvidvaskning af penge således som defineret i artikel 1 i Rådets direktiv 91/308/EØF.

6.   UDVÆLGELSESKRITERIER

Ansøgere skal råde over stabile finansieringskilder, som er tilstrækkelige til, at de kan opretholde deres aktiviteter i hele den periode, hvor foranstaltningen gennemføres. De skal råde over de faglige kompetencer og kvalifikationer, der er nødvendige for, at de kan fuldføre den foreslåede foranstaltning eller det foreslåede arbejdsprogram.

6.1.   Ansøgernes økonomiske kapacitet

Ansøgere skal have tilstrækkelig økonomisk kapacitet til at fuldføre den foreslåede aktion og skal forelægge balance og resultatopgørelse for de seneste to regnskabsår, for hvilke der foreligger afsluttede regnskaber. Denne bestemmelse gælder ikke for offentlige organer og internationale organisationer.

6.2.   Ansøgernes operationelle kapacitet

Ansøgere skal have tilstrækkelig operationel kapacitet til at fuldføre den foreslåede aktion og skal forelægge passende dokumentation til støtte herfor.

Følgende kriterier vil blive lagt til grund ved vurderingen af en ansøgers kapacitet:

| — | mindst tre års dokumenteret erfaring med at forberede og gennemføre undersøgelser |
| --- | --- |

—

mindst tre års dokumenteret erfaring med at forberede og gennemføre undersøgelser

| — | dokumenteret erfaring i at vurdere undersøgelsesresultater og løse metodologiske spørgsmål (stikprøver, spørgeskemaer og tidsmæssig planlægning) |
| --- | --- |

—

dokumenteret erfaring i at vurdere undersøgelsesresultater og løse metodologiske spørgsmål (stikprøver, spørgeskemaer og tidsmæssig planlægning)

| — | evne til at anvende det fælles harmoniserede program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser i EU og følge de internationale retningslinjer for konjunktur- og forbrugerundersøgelser, der er udviklet af Europa-Kommissionen og OECD (se pkt. 2.2.2), samt evne til at følge Kommissionens instruktioner med hensyn til: at overholde de månedlige indberetningsfrister, gennemføre forbedringer og ændringer af undersøgelsesprogrammet efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene som aftalt ved koordinationsmøder med repræsentanter for de deltagende organer/institutter. |
| --- | --- |

—

evne til at anvende det fælles harmoniserede program for konjunktur- og forbrugerundersøgelser i EU og følge de internationale retningslinjer for konjunktur- og forbrugerundersøgelser, der er udviklet af Europa-Kommissionen og OECD (se pkt. 2.2.2), samt evne til at følge Kommissionens instruktioner med hensyn til: at overholde de månedlige indberetningsfrister, gennemføre forbedringer og ændringer af undersøgelsesprogrammet efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene som aftalt ved koordinationsmøder med repræsentanter for de deltagende organer/institutter.

7.   TILDELINGSKRITERIER

Følgende kriterier vil blive lagt til grund ved tildelingen af kontrakten:

| — | ansøgerens ekspertise og erfaring inden for de områder, der er nævnt i punkt 6.2 |
| --- | --- |

—

ansøgerens ekspertise og erfaring inden for de områder, der er nævnt i punkt 6.2

| — | ansøgerens ekspertise og erfaring med at opstille indikatorer baseret på undersøgelsesresultater og anvende disse resultater med henblik på konjunkturmæssige og økonomiske analyser og forskning, herunder sektoranalyser |
| --- | --- |

—

ansøgerens ekspertise og erfaring med at opstille indikatorer baseret på undersøgelsesresultater og anvende disse resultater med henblik på konjunkturmæssige og økonomiske analyser og forskning, herunder sektoranalyser

| — | effektiviteten af den foreslåede undersøgelsesmetodologi, bl.a. med hensyn til stikprøveplan, stikprøvestørrelse, dækningsgrad og svarprocent, osv. |
| --- | --- |

—

effektiviteten af den foreslåede undersøgelsesmetodologi, bl.a. med hensyn til stikprøveplan, stikprøvestørrelse, dækningsgrad og svarprocent, osv.

| — | ansøgerens kompetence og viden med hensyn til de særlige undersøgelseskarakteristika for den sektor eller det land, hvori de agter at gennemføre undersøgelsen eller undersøgelserne |
| --- | --- |

—

ansøgerens kompetence og viden med hensyn til de særlige undersøgelseskarakteristika for den sektor eller det land, hvori de agter at gennemføre undersøgelsen eller undersøgelserne

| — | effektiviteten i ansøgerens organisation med hensyn til fleksibilitet, infrastruktur, kvalificerede medarbejdere og faciliteter til udførelse af arbejdet, indberetning af resultater, deltagelse i forberedelsen af undersøgelserne under det fælles harmoniserede program og kontakten med Kommissionen. |
| --- | --- |

—

effektiviteten i ansøgerens organisation med hensyn til fleksibilitet, infrastruktur, kvalificerede medarbejdere og faciliteter til udførelse af arbejdet, indberetning af resultater, deltagelse i forberedelsen af undersøgelserne under det fælles harmoniserede program og kontakten med Kommissionen.

8.   PRAKTISKE PROCEDURER

8.1.   Udarbejdelse og indgivelse af forslag

Forslagene skal omfatte den udfyldte og undertegnede standardformular til ansøgning om tilskud og alle de støttedokumenter, der er nævnt i formularen. Ansøgere kan indgive forslag, der omfatter et eller flere lande. I så fald skal der indgives forslag for hvert enkelt land.

Tilbuddet skal bestå af tre dele:

| — | en administrativ del |
| --- | --- |

—

en administrativ del

| — | en teknisk del |
| --- | --- |

—

en teknisk del

| — | en finansiel del. |
| --- | --- |

—

en finansiel del.

Følgende standardformularer kan rekvireres hos Kommissionen:

| — | standardformular til ansøgning om tilskud |
| --- | --- |

—

standardformular til ansøgning om tilskud

| — | standardbudgetopgørelse til angivelse af de skønnede udgifter i forbindelse med undersøgelserne samt en finansieringsplan |
| --- | --- |

—

standardbudgetopgørelse til angivelse af de skønnede udgifter i forbindelse med undersøgelserne samt en finansieringsplan

| — | standardformular til finansielle oplysninger |
| --- | --- |

—

standardformular til finansielle oplysninger

| — | standardformular vedrørende retlig enhed |
| --- | --- |

—

standardformular vedrørende retlig enhed

| — | standarderklæring om tilskudsberettigelse |
| --- | --- |

—

standarderklæring om tilskudsberettigelse

| — | standarderklæring om vilje til at undertegne rammeaftalen om partnerskab og den specifikke tilskudskontrakt |
| --- | --- |

—

standarderklæring om vilje til at undertegne rammeaftalen om partnerskab og den specifikke tilskudskontrakt

| — | standardformular vedrørende underentrepriser |
| --- | --- |

—

standardformular vedrørende underentrepriser

| — | standardformular medbeskrivelse af undersøgelsesmetoderne |
| --- | --- |

—

standardformular medbeskrivelse af undersøgelsesmetoderne

samt dokumentation angående de finansielle aspekter af tilskuddet:

| — | aide-memoire til finansielle beregninger og erklæringer |
| --- | --- |

—

aide-memoire til finansielle beregninger og erklæringer

| — | model for partnerskabsrammeaftalen |
| --- | --- |

—

model for partnerskabsrammeaftalen

| — | model for den specifikke tilskudskontrakt. |
| --- | --- |

—

model for den specifikke tilskudskontrakt.

| a) | ved at downloade dem fra følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

ved at downloade dem fra følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | eller, hvis det ikke er muligt, ved at rette skriftlig henvendelse til Kommissionen på følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender |
| Kontor ECFIN-A.3 (Konjunkturundersøgelser) |
| Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 36 50 |
| E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

eller, hvis det ikke er muligt, ved at rette skriftlig henvendelse til Kommissionen på følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

Kontor ECFIN-A.3 (Konjunkturundersøgelser)

Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 36 50

E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Angiv venligst »Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003«

Kommissionen forbeholder sig ret til at ændre disse standardformularer ud fra behovene i det fælles harmoniserede EU-program og/eller som følge af budgetstramninger.

Forslag skal affattes på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og eventuelt ledsages af en oversættelse til engelsk, fransk eller tysk.

For hver ansøgning skal der indgives en underskrevet original og tre kopier, som ikke bør være sammenhæftede. Dette vil lette det administrative arbejde ved forberedelsen af de nødvendige kopier og dokumenter for udvælgelseskomitéen.

Forslag skal indsendes i dobbeltkuvert.

Den udvendige kuvert skal være påført adressen i punkt 8.3 nedenfor.

Den indvendige lukkede kuvert, der indeholder selve forslaget, mærkes »Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003 — må ikke åbnes af posttjenesten«.

Kommissionen vil informere ansøgerne om, at den har modtaget deres forslag, ved at returnere det vedlagte modtagelsesbevis.

8.2.   Forslagenes indhold

8.2.1.   Den administrative del

Forslagets administrative del skal omfatte:

| — | en behørigt undertegnet standardformular til ansøgning om tilskud |
| --- | --- |

—

en behørigt undertegnet standardformular til ansøgning om tilskud

| — | en behørigt udfyldt og undertegnet standardformular »retlig enhed« og den krævede dokumentation for organets eller instituttets retsevne |
| --- | --- |

—

en behørigt udfyldt og undertegnet standardformular »retlig enhed« og den krævede dokumentation for organets eller instituttets retsevne

| — | en behørigt udfyldt og undertegnet standardformular til finansielle oplysninger |
| --- | --- |

—

en behørigt udfyldt og undertegnet standardformular til finansielle oplysninger

| — | en behørigt undertegnet standarderklæring vedrørende ansøgerens tilskudsberettigelse |
| --- | --- |

—

en behørigt undertegnet standarderklæring vedrørende ansøgerens tilskudsberettigelse

| — | en behørigt undertegnet standarderklæring om vilje til at undertegne rammeaftalen om partnerskab og den specifikke tilskudskontrakt |
| --- | --- |

—

en behørigt undertegnet standarderklæring om vilje til at undertegne rammeaftalen om partnerskab og den specifikke tilskudskontrakt

| — | en organisationsplan for organet eller instituttet, hvoraf fremgår ledelsesmedlemmernes navne og stillinger samt den afdeling, der er ansvarlig for undersøgelserne |
| --- | --- |

—

en organisationsplan for organet eller instituttet, hvoraf fremgår ledelsesmedlemmernes navne og stillinger samt den afdeling, der er ansvarlig for undersøgelserne

| — | dokumentation for sund finansiel stilling: der vedlægges balance og resultatopgørelse for de foregående to regnskabsår, for hvilke der foreligger afsluttede regnskaber. |
| --- | --- |

—

dokumentation for sund finansiel stilling: der vedlægges balance og resultatopgørelse for de foregående to regnskabsår, for hvilke der foreligger afsluttede regnskaber.

8.2.2.   Den tekniske del

Forslagets tekniske del skal omfatte:

| — | en beskrivelse af organets eller instituttets virksomhed, der muliggør en vurdering af dettes kvalifikationer og omfanget og varigheden af dets erfaring på de i punkt 6.2 nævnte områder. Den skal omtale enhver form for relevante undersøgelser, servicekontrakter, konsulentarbejde, rundspørger, publikationer og andet arbejde, som er blevet udført tidligere, med angivelse af kundens navn og det arbejde, herunder arbejde, der er blevet udført for Europa-Kommissionen. Desuden vedlægges beskrivelse af de mest relevante undersøgelser og/eller resultater |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af organets eller instituttets virksomhed, der muliggør en vurdering af dettes kvalifikationer og omfanget og varigheden af dets erfaring på de i punkt 6.2 nævnte områder. Den skal omtale enhver form for relevante undersøgelser, servicekontrakter, konsulentarbejde, rundspørger, publikationer og andet arbejde, som er blevet udført tidligere, med angivelse af kundens navn og det arbejde, herunder arbejde, der er blevet udført for Europa-Kommissionen. Desuden vedlægges beskrivelse af de mest relevante undersøgelser og/eller resultater

| — | en detaljeret beskrivelse af den operationelle organisation, der skal stå for gennemførelsen af undersøgelser. Der vedlægges relevant dokumentation vedrørende infrastruktur, faciliteter, ressourcer og kvalificerede medarbejdere (kortfattede CV'er af nøglepersoner), der står til ansøgerens disposition |
| --- | --- |

—

en detaljeret beskrivelse af den operationelle organisation, der skal stå for gennemførelsen af undersøgelser. Der vedlægges relevant dokumentation vedrørende infrastruktur, faciliteter, ressourcer og kvalificerede medarbejdere (kortfattede CV'er af nøglepersoner), der står til ansøgerens disposition

| — | behørigt undertegnede formularer med detaljeret beskrivelse af undersøgelsesmetoder: stikprøvemetoder, stikprøvefejl, stikprøvestørrelse, dækningsgrad og forventet svarprocent |
| --- | --- |

—

behørigt undertegnede formularer med detaljeret beskrivelse af undersøgelsesmetoder: stikprøvemetoder, stikprøvefejl, stikprøvestørrelse, dækningsgrad og forventet svarprocent

| — | en behørigt undertegnet standardformular vedrørende de underleverandører, der deltager i aktionen, sammen med en detaljeret beskrivelse af de opgaver, der vil blive givet i underentreprise. |
| --- | --- |

—

en behørigt undertegnet standardformular vedrørende de underleverandører, der deltager i aktionen, sammen med en detaljeret beskrivelse af de opgaver, der vil blive givet i underentreprise.

8.2.3.   Den finansielle del

Forslagets finansielle del skal omfatte:

| — | en behørigt udfyldt og specificeret standardbudgetopgørelse (i EURO) dækkende en periode på tolv måneder med en finansieringsplan for foranstaltningen og en specificeret fordeling af totalsummen og de tilskudsberettigede enhedsomkostninger i forbindelse med undersøgelsens gennemførelse, herunder udgifterne til underentreprise |
| --- | --- |

—

en behørigt udfyldt og specificeret standardbudgetopgørelse (i EURO) dækkende en periode på tolv måneder med en finansieringsplan for foranstaltningen og en specificeret fordeling af totalsummen og de tilskudsberettigede enhedsomkostninger i forbindelse med undersøgelsens gennemførelse, herunder udgifterne til underentreprise

| — | eventuelt et bevis for momsfritagelse |
| --- | --- |

—

eventuelt et bevis for momsfritagelse

| — | et bevis for eventuelle finansielle bidrag fra andre organisationer (samfinansiering). |
| --- | --- |

—

et bevis for eventuelle finansielle bidrag fra andre organisationer (samfinansiering).

8.3.   Adresse, hvortil forslag skal indgives, og sidste frist for indgivelse af forslag

Interesserede ansøgere opfordres til at indgive ansøgning til Europa-Kommissionen.

Ansøgninger indgives til nedenstående adresser:

| a) | enten pr. rekommanderet brev eller med kurertjeneste afsendt senest den 17. marts 2008. Dokumentation for afsendelsesdatoen kan fremgå enten af postvæsnets stempel eller kurertjenestens afleveringskvittering udstedt på følgende adresse:
  Pr. rekommanderet brev:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender |
| Att.: M. Johan VERHAEVEN |
| Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003 |
| Kontor R2, BU-1 3/13 |
| B-1049 Bruxelles |

a)

enten pr. rekommanderet brev eller med kurertjeneste afsendt senest den 17. marts 2008. Dokumentation for afsendelsesdatoen kan fremgå enten af postvæsnets stempel eller kurertjenestens afleveringskvittering udstedt på følgende adresse:

Pr. rekommanderet brev:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

Att.: M. Johan VERHAEVEN

Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003

Kontor R2, BU-1 3/13

B-1049 Bruxelles

Med kurertjeneste:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender |
| Att.: M. Johan VERHAEVEN |
| Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003 |
| Kontor R2, BU-1 3/13 |
| Avenue de Bourget, 1-3 |
| B-1140 Bruxelles (Evere) |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

Att.: M. Johan VERHAEVEN

Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003

Kontor R2, BU-1 3/13

Avenue de Bourget, 1-3

B-1140 Bruxelles (Evere)

| b) | eller ved indlevering til Europa-Kommissionens centrale posttjeneste (personligt af ansøgeren eller af en af ham bemyndiget repræsentant, herunder private kurertjenester) på følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender |
| Att.: M. Johan VERHAEVEN |
| Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003 |
| Kontor R2, BU-1 3/13 |
| Avenue de Bourget, 1-3 |
| B-1140 Bruxelles (Evere) |

b)

eller ved indlevering til Europa-Kommissionens centrale posttjeneste (personligt af ansøgeren eller af en af ham bemyndiget repræsentant, herunder private kurertjenester) på følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

Att.: M. Johan VERHAEVEN

Indkaldelse af forslag — ECFIN/2008/A3-003

Kontor R2, BU-1 3/13

Avenue de Bourget, 1-3

B-1140 Bruxelles (Evere)

senest den 17. marts 2008, kl. 16.00 (lokal tid i Bruxelles). I dette tilfælde udstedes der en dateret kvittering for aflevering af ansøgningen underskrevet af den person i ovennævnte tjeneste, der modtager ansøgningen.

9.   HVORLEDES BEHANDLES ANSØGNINGERNE EFTER MODTAGELSEN?

Alle ansøgninger vil blive behandlet med henblik på at vurdere, om de opfylder de formelle kriterier for tilskudsberettigelse.

Forslag, der anses for tilskudsberettigede, vil blive evalueret i henhold til tildelingskriterierne nævnt ovenfor.

Udvælgelsen af forslag finder sted i slutningen af marts/begyndelsen af april 2008. Med henblik herpå vil der blive nedsat en udvælgelseskomité under generaldirektøren for Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. Komitéen vil bestå af mindst tre personer, der repræsenterer mindst to forskellige specialiserede kontorer uden indbyrdes hierarkisk forbindelse, og den får sit eget sekretariat til varetagelse af kommunikationen med den udvalgte ansøger. Ansøgere, som ikke udvælges, vil få individuel meddelelse herom.

10.   VIGTIGT

Denne indkaldelse af forslag udgør på ingen måde en kontraktlig forpligtelse for Kommissionen i forhold til de organer/institutter, der indgiver forslag som svar på indkaldelsen. Al henvendelse vedrørende denne indkaldelse af forslag skal ske skriftligt.

Ansøgere bør notere sig de kontraktbestemmelser, der vil være obligatoriske i tilfælde af, at de får tildelt kontrakten.

For at beskytte fællesskabernes finansielle interesser kan personlige data overgives til den interne revision, Revisionsretten, den særlige instans for økonomiske uregelmæssigheder og/eller Kontoret for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Oplysninger om erhvervsdrivende, som er i en af de situationer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 93, 94, 96, stk. 1, litra b) og stk. 2, litra a), kan lagres i en central database og videregives til bestemte personer i Kommissionen, andre institutioner, agenturer og myndigheder, som er omhandlet i finansforordningens artikel 95, stk. 1 og 2. Dette gælder alle personer, der har beføjelse til at repræsentere, kontrollere eller træffe beslutninger på de nævnte erhvervsdrivendes vegne. Alle personer, hvis navn er lagret i en database, har ret til at blive informeret om disse data efter anmodning til Kommissionens regnskabsfører.

---

(1)  I henhold til artikel 93 og 94 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

---

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

| 21.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 48/15

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/125/08 med henblik på ansættelse af læger.

Meddelelsen om udvælgelsesprøven er udelukkende offentliggjort på engelsk, fransk og tysk i
  Den Europæiske Unions Tidende C 48 A af 21. februar 2008.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's netsted: http://europa.eu/epso

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 21.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 48/16

---

STATSSTØTTE — DANMARK

Statsstøttesag C 58/07 (ex N 240/07) — Ændring af den gældende tonnageskatteordning

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 48/05)

Ved brev af 11. december 2007, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Kongeriget Danmark, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det vedlagte brev sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Energi og Transport |
| Direktorat A — Kontor 4 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Energi og Transport

Direktorat A — Kontor 4

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 41 04

Bemærkningerne vil blive videresendt til Kongeriget Danmark. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

1.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

1.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 1. | Ændring af den danske tonnageskatteordning |
| --- | --- |

1.

Ændring af den danske tonnageskatteordning

1.2.   Beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 2. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

2.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage, rederiet selv ejer |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage, rederiet selv ejer

| — | der gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af aktiverne ganget med 6,5 % (ring-fencing-foranstaltning), og |
| --- | --- |

—

der gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af aktiverne ganget med 6,5 % (ring-fencing-foranstaltning), og

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

1.3.   Budgetvirkninger af de anmeldte ændringer

| 3. | I indkomståret 2007 anslås provenutabet til 7,5 mio. DKK (ca. 1 mio. EUR). Tabet vil derefter stige gradvis hvert år og nå op på 30 mio. DKK (ca. 4 mio. EUR) i 2016. |
| --- | --- |

3.

I indkomståret 2007 anslås provenutabet til 7,5 mio. DKK (ca. 1 mio. EUR). Tabet vil derefter stige gradvis hvert år og nå op på 30 mio. DKK (ca. 4 mio. EUR) i 2016.

2.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 4. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (1) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan virksomheder modtage støtte fra medlemsstater, forudsat at de hovedsagelig leverer søtransporttjenester. |
| --- | --- |

4.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (1) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan virksomheder modtage støtte fra medlemsstater, forudsat at de hovedsagelig leverer søtransporttjenester.

| 5. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt følgende ændringer er forenelige med fællesmarkedet:






  — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

5.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt følgende ændringer er forenelige med fællesmarkedet:

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage, rederiet selv ejer, og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage, rederiet selv ejer, og

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

| 6. | I øvrigt finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet ovenfor, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

6.

I øvrigt finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet ovenfor, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

BREVETS ORDLYD

»1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.« |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.«

---

(1)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 48/28

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 48/06)

| 1. | Den 12. februar 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Deutsche Bahn AG (»DB«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (»Transfesa«, Spanien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 12. februar 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Deutsche Bahn AG (»DB«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (»Transfesa«, Spanien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | DB: assagerbefordring (jernbane), godsbefordring (jernbane og landevej), spedition, logistik og støttetjenester |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

DB: assagerbefordring (jernbane), godsbefordring (jernbane og landevej), spedition, logistik og støttetjenester

| — | Transfesa: spedition og logistik, primært for bilindustrien. |
| --- | --- |

—

Transfesa: spedition og logistik, primært for bilindustrien.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---