# Úradný vestník C 48/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 48 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5121. februára 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 48

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5121. februára 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 048/01 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES — Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 048/01

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES — Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 048/02 | Výmenný kurz eura | 5 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 048/02

Výmenný kurz eura

5

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Komisia |
| 2008/C 048/03 | Výzva na predkladanie ponúk – Spoločný harmonizovaný program Európskej únie pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy | 6 |
| | Európsky úrad pre výber pracovníkov (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Oznámenie o verejnom výberovom konaní EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2008/C 048/05 | Štátna pomoc – Dánsko — Štátna pomoc C 58/07 (ex N 240/07) – Dodatky k existujúcej schéme dane z tonáže — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Komisia

2008/C 048/03

Výzva na predkladanie ponúk – Spoločný harmonizovaný program Európskej únie pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy

6

Európsky úrad pre výber pracovníkov (EPSO)

2008/C 048/04

Oznámenie o verejnom výberovom konaní EPSO/AD/125/08

15

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2008/C 048/05

Štátna pomoc – Dánsko — Štátna pomoc C 58/07 (ex N 240/07) – Dodatky k existujúcej schéme dane z tonáže — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 21.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 48/1

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(2008/C 48/01)

| Dátum prijatia rozhodnutia | 11. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | NN 98/02 |
| Členský štát | Holandsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Právny základ | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Druh opatrenia | Prispôsobenie schémy pomoci v oblasti výskumu, poradenstva a demonštračných činností: nové obdobie, rozpočet a opatrenia |
| Účel | Zvýšiť účinnosť využívania energie v záhradníctve využívajúcom skleníky a znížiť celkovú spotrebu energie |
| Forma pomoci | Dotácia pre inštitúcie v odvetví poľnohospodárskeho poradenstva, vzdelávania a výskumu |
| Rozpočet | 70 mil. na obdobie 10 rokov; 7 mil. ročne |
| Intenzita | Výskum: 100 %; poradenstvo: 100 %; demonštračné činnosti: 50 % |
| Trvanie | 2000-2010 |
| Odvetvia hospodárstva | Záhradníctvo využívajúce skleníky a odvetvie poľnohospodárskeho výskumu a poradenstva |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Dátum prijatia rozhodnutia

11. 10. 2007

Číslo pomoci

NN 98/02

Členský štát

Holandsko

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Právny základ

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Druh opatrenia

Prispôsobenie schémy pomoci v oblasti výskumu, poradenstva a demonštračných činností: nové obdobie, rozpočet a opatrenia

Účel

Zvýšiť účinnosť využívania energie v záhradníctve využívajúcom skleníky a znížiť celkovú spotrebu energie

Forma pomoci

Dotácia pre inštitúcie v odvetví poľnohospodárskeho poradenstva, vzdelávania a výskumu

Rozpočet

70 mil. na obdobie 10 rokov; 7 mil. ročne

Intenzita

Výskum: 100 %; poradenstvo: 100 %; demonštračné činnosti: 50 %

Trvanie

2000-2010

Odvetvia hospodárstva

Záhradníctvo využívajúce skleníky a odvetvie poľnohospodárskeho výskumu a poradenstva

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

a

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 11. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Členský štát | Belgicko |
| Región | Flanders |
| Názov | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Právny základ | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Dátum prijatia rozhodnutia

11. 10. 2007

Číslo pomoci

NN 65/05 (ex N 486/03)

Členský štát

Belgicko

Región

Flanders

Názov

„Fonds voor landbouw en visserij”

Právny základ

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Druh opatrenia

Schéma štátnej pomoci

Účel

Založiť fond pre poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo vo Flámsku

Forma pomoci

Dotácia

Rozpočet

5 052 924 EUR na obdobie 2003-2006

Približne 900 000 EUR ročne od roku 2007

Intenzita pomoci

Do 100 %

Trvanie

Neurčité

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 1. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 272/07 |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | Andalucía |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Právny základ | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Druh opatrenia | Schéma |
| Účel | — |
| Forma pomoci | Dotácia |
| Rozpočet | 7 800 000 EUR |
| Intenzita | 75 %-50 % |
| Trvanie | 2007-2011 |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

1. 10. 2007

Číslo pomoci

N 272/07

Členský štát

Španielsko

Región

Andalucía

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Právny základ

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Druh opatrenia

Schéma

Účel

—

Forma pomoci

Dotácia

Rozpočet

7 800 000 EUR

Intenzita

75 %-50 %

Trvanie

2007-2011

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 1. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 316/07 |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Právny základ | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Druh opatrenia | Schéma |
| Účel | — |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | 30 000 EUR |
| Intenzita | Maximálne 80 % |
| Trvanie | Ad hoc |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

1. 10. 2007

Číslo pomoci

N 316/07

Členský štát

Španielsko

Región

Comunidad Autónoma de Canarias

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Právny základ

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Druh opatrenia

Schéma

Účel

—

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

30 000 EUR

Intenzita

Maximálne 80 %

Trvanie

Ad hoc

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 19. 12. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 477/07 |
| Členský štát | Nemecká spolková republika |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Weinfonds |
| Právny základ | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Druh opatrenia | Režim |
| Účel | 1. | Podporiť kvalitu vína ako aj odbyt vína a iných vinohradníckych výrobkov prostredníctvom opatrení na získanie a udržanie trhu. |

Dátum prijatia rozhodnutia

19. 12. 2007

Číslo pomoci

N 477/07

Členský štát

Nemecká spolková republika

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Weinfonds

Právny základ

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Druh opatrenia

Režim

Účel

1.

Podporiť kvalitu vína ako aj odbyt vína a iných vinohradníckych výrobkov prostredníctvom opatrení na získanie a udržanie trhu.

| 2. | Usilovať sa na vnútroštátnej úrovni ako aj v zahraničí o ochranu nemeckých označení vína ustanovených v právnych predpisoch |
| --- | --- |

2.

Usilovať sa na vnútroštátnej úrovni ako aj v zahraničí o ochranu nemeckých označení vína ustanovených v právnych predpisoch

Forma pomoci

Dotácia

Rozpočet

12 000 000 EUR

Intenzita

100 %

Trvanie

31. 12. 2013

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 21.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 48/5

---

Výmenný kurz eura (1)

20. februára 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4656 |
| JPY | Japonský jen | 158,32 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4536 |
| GBP | Britská libra | 0,7544 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3196 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6116 |
| ISK | Islandská koruna | 98,81 |
| NOK | Nórska koruna | 7,877 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,29 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 265,87 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6964 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,5835 |
| RON | Rumunský lei | 3,6556 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,177 |
| TRY | Turecká líra | 1,778 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6031 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4899 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,434 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8449 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0709 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 386,9 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,541 |
| CNY | Čínsky juan | 10,4697 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,284 |
| IDR | Indonézska rupia | 13 468,86 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7258 |
| PHP | Filipínske peso | 59,723 |
| RUB | Ruský rubeľ | 36,052 |
| THB | Thajský baht | 46,313 |
| BRL | Brazílsky real | 2,5523 |
| MXN | Mexické peso | 15,8063 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4656

JPY

Japonský jen

158,32

DKK

Dánska koruna

7,4536

GBP

Britská libra

0,7544

SEK

Švédska koruna

9,3196

CHF

Švajčiarsky frank

1,6116

ISK

Islandská koruna

98,81

NOK

Nórska koruna

7,877

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,29

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

265,87

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6964

PLN

Poľský zlotý

3,5835

RON

Rumunský lei

3,6556

SKK

Slovenská koruna

33,177

TRY

Turecká líra

1,778

AUD

Austrálsky dolár

1,6031

CAD

Kanadský dolár

1,4899

HKD

Hongkongský dolár

11,434

NZD

Novozélandský dolár

1,8449

SGD

Singapurský dolár

2,0709

KRW

Juhokórejský won

1 386,9

ZAR

Juhoafrický rand

11,541

CNY

Čínsky juan

10,4697

HRK

Chorvátska kuna

7,284

IDR

Indonézska rupia

13 468,86

MYR

Malajzijský ringgit

4,7258

PHP

Filipínske peso

59,723

RUB

Ruský rubeľ

36,052

THB

Thajský baht

46,313

BRL

Brazílsky real

2,5523

MXN

Mexické peso

15,8063

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Komisia

| 21.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 48/6

---

Výzva na predkladanie ponúk – Spoločný harmonizovaný program Európskej únie pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy

(2008/C 48/03)

1.   KONTEXT

Európska komisia zverajňuje výzvu na predkladanie ponúk (ref. ECFIN/2008/A3-003) na vykonávanie spotrebiteľských prieskumov ako súčasti Spoločného harmonizovaného programu EÚ pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy (schváleného Komisiou 12. júla 2006 KOM(2006) 379) v týchto členských štátoch EÚ a v kandidátskych krajinách: Rakúsku, Írsku a na Malte. Táto spolupráca bude vo forme rámcovej dohody o partnerstve medzi Komisiou a špecializovanými orgánmi na obdobie troch rokov.

Program je určený na zber informácií o stave hospodárstva v členských štátoch EÚ a v kandidátskych krajinách s cieľom umožniť porovnanie ich obchodných cyklov na účely riadenia Hospodárskej a menovej únie (EMÚ). Tento program sa stal nenahraditeľným nástrojom v procese hospodárskeho dohľadu EMÚ, ako aj na účely všeobecnej hospodárskej politiky.

2.   ÚČEL A ŠPECIFIKÁCIE AKCIE

2.1.   Ciele

Do Spoločného harmonizovaného programu EÚ sú zapojené špecializované orgány/inštitúcie, ktoré vykonávajú prieskumy verejnej mienky na základe spoločného financovania. Komisia pracuje na uzatvorení zmlúv s orgánmi a inštitúciami, ktoré majú vhodnú kvalifikáciu na vykonanie spotrebiteľských prieskumov v nasledujúcich troch rokoch.

Okrem toho sa vykonávajú účelové prieskumy o aktuálnych hospodárskych otázkach, a to nad rámec mesačných prieskumov, pričom sa v nich používajú rovnaké vzorky ako pri mesačných prieskumoch a cieľom je získať informácie o špecifických otázkach hospodárskej politiky. Tieto prieskumy majú občasný charakter.

2.2.   Technické špecifikácie

2.2.1.   Časovanie prieskumov a podávanie správ o výsledkoch

V tabuľke sa uvádza prehľad prieskumov, ktoré sa požadujú na základe tejto výzvy na predkladanie ponúk:

| Názov prieskumu | Počet aktivít/veľkostné triedy | Počet agregátov | Počet otázok položených za mesiac | Počet otázok položených za štvrťrok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotrebiteľ | 24 špecifikácií | 1 | 14 (vrátane 2 voliteľných otázok) | 3 |

Názov prieskumu

Počet aktivít/veľkostné triedy

Počet agregátov

Počet otázok položených za mesiac

Počet otázok položených za štvrťrok

Spotrebiteľ

24 špecifikácií

1

14 (vrátane 2 voliteľných otázok)

3

| — | Mesačné prieskumy sa musia vykonávať v prvých dvoch týždňoch každého mesiaca a výsledky sa musia zasielať Komisii elektronickou poštou najmenej 5 – 6 pracovných dní pred koncom mesiaca a v súlade s kalendárom, ktorý bude súčasťou konkrétnej dohody o grante. |
| --- | --- |

—

Mesačné prieskumy sa musia vykonávať v prvých dvoch týždňoch každého mesiaca a výsledky sa musia zasielať Komisii elektronickou poštou najmenej 5 – 6 pracovných dní pred koncom mesiaca a v súlade s kalendárom, ktorý bude súčasťou konkrétnej dohody o grante.

| — | Štvrťročné prieskumy sa musia vykonávať v prvých dvoch týždňoch prvého mesiaca v každom štvrťroku (január, apríl, júl a október) a výsledky sa musia zasielať Komisii elektronickou poštou najmenej 5 – 6 pracovných dní pred koncom januára, apríla, júla a októbra a v súlade s kalendárom, ktorý bude súčasťou konkrétnej dohody o grante. |
| --- | --- |

—

Štvrťročné prieskumy sa musia vykonávať v prvých dvoch týždňoch prvého mesiaca v každom štvrťroku (január, apríl, júl a október) a výsledky sa musia zasielať Komisii elektronickou poštou najmenej 5 – 6 pracovných dní pred koncom januára, apríla, júla a októbra a v súlade s kalendárom, ktorý bude súčasťou konkrétnej dohody o grante.

| — | V prípade účelových prieskumov sa príjemca musí zaviazať, že bude dodržiavať konkrétne časové harmonogramy stanovené na tieto prieskumy. |
| --- | --- |

—

V prípade účelových prieskumov sa príjemca musí zaviazať, že bude dodržiavať konkrétne časové harmonogramy stanovené na tieto prieskumy.

Podrobný opis akcie (príloha I ku konkrétnej dohode o grante) možno stiahnuť z internetovej adresy:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Metodika a dotazníky

Podrobnosti o metodike, dotazníkoch a medzinárodných usmerneniach na vykonávanie obchodných a spotrebiteľských prieskumov možno nájsť v používateľskej príručke Spoločného harmonizovaného programu EÚ pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy na adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   SPRÁVNE OPATRENIA A TRVANIE

3.1.   Správne opatrenia

Orgán alebo inštitúcia sa vyberie maximálne na 3 roky. Komisia chce s úspešnými žiadateľmi nadviazať dlhodobú spoluprácu. S týmto cieľom zúčastnené strany uzatvoria rámcovú dohodu o partnerstve na tri roky. Na základe tejto rámcovej dohody o partnerstve, v ktorej sa stanovia spoločné ciele a charakter plánovaných akcií, môžu zúčastnené strany uzatvoriť tri konkrétne ročné dohody o grante. Prvá z týchto konkrétnych dohôd o grante sa bude týkať obdobia od mája 2008 do apríla 2009.

3.2.   Trvanie

Spotrebiteľské prieskumy sa uskutočňujú od 1. mája do 30. apríla. Akcia nesmie trvať dlhšie ako 12 mesiacov.

4.   FINANČNÝ RÁMEC

4.1.   Zdroje financovania zo strany Spoločenstva

Vybrané akcie sa budú financovať z rozpočtovej kapitoly 01.02.02 – Koordinácia a dohľad nad hospodárskou a menovou úniou.

4.2.   Odhad celkového rozpočtu na túto výzvu

| — | Celkový ročný rozpočet na spotrebiteľské prieskumy v Rakúsku, Írsku a na Malte je 160 000 EUR (stošesťdesiattisíc eur). |
| --- | --- |

—

Celkový ročný rozpočet na spotrebiteľské prieskumy v Rakúsku, Írsku a na Malte je 160 000 EUR (stošesťdesiattisíc eur).

| — | Sumy na nasledujúce dva roky sa môžu zvýšiť asi o 3 % v závislosti od dostupných rozpočtových zdrojov. |
| --- | --- |

—

Sumy na nasledujúce dva roky sa môžu zvýšiť asi o 3 % v závislosti od dostupných rozpočtových zdrojov.

4.3.   Percentuálny podiel spolufinancovania zo strany Spoločenstva

Podiel Spoločenstva na spoločnom financovaní nesmie presiahnuť 50 % oprávnených nákladov, ktoré vynaložil príjemca prostriedkov na každý prieskum. Komisia určuje percentuálny podiel spolufinancovania individuálne.

4.4.   Financovanie akcie zo strany príjemcu prostriedkov a oprávnené náklady

Od príjemcu prostriedkov sa bude žiadať, aby predkladal podrobný rozpočet na 1 rok obsahujúci odhad nákladov a financovania akcie v eurách. Podrobný rozpočet na rok 2, resp. rok 3, na základe rámcovej dohody o partnerstve sa bude predkladať na žiadosť Komisie.

Výška dotácie z rozpočtu, ktorá sa požaduje od Komisie, by mala byť zaokrúhlená na najbližšiu desiatku. Rozpočet sa zahrnie ako príloha ku konkrétnej dohode o grante. Komisia môže tieto údaje následne použiť na účely auditov.

Oprávnené náklady možno čerpať až po podpísaní konkrétnej dohody o grante všetkými stranami, okrem výnimočných prípadov, ale v žiadnom prípade pred predložením žiadosti o dotáciu. Vecné príspevky sa nepovažujú za oprávnené náklady.

4.5.   Platobné podmienky

Žiadosť o predbežné financovanie 40 % z maximálnej výšky dotácie môže príjemca prostriedkov predkladať v mesiaci september. Žiadosť o zaplatenie zostatku, spolu s konečným finančným výkazom a podrobným zoznamom nákladov, sa bude predkladať do dvoch mesiacov od dátumu ukončenia akcie (pozri všetky podrobnosti v článku 5 a 6 konkrétnej dohody o grante).

Pred žiadosťou o predbežné financovanie i žiadosťou o zaplatenie zostatku sa musia včas predložiť výsledné údaje zo spotrebiteľského prieskumu.

Za oprávnené náklady sa budú považovať len tie náklady, ktoré sa dajú sledovať a identifikovať v účtovnom systéme nákladov príjemcu prostriedkov.

4.6.   Uzatváranie subdodávateľských zmlúv

| — | Keď sa v ponuke množstvo služieb, ktoré vykonáva subdodávateľ, rovná alebo je väčšie ako 50 % úloh, subdodávateľ musí poskytnúť všetky potrebné doklady na posúdenie ponuky žiadateľa ako celku so zreteľom na kritériá vylúčenia, výberu a prideľovania (pozri body 5, 6 a 7). To znamená, že subdodávateľ musí preukázať, že spĺňa kritériá vylúčenia, ako aj kritériá výberu a prideľovania, týkajúce sa tej časti úloh, ktoré bude vykonávať. |
| --- | --- |

—

Keď sa v ponuke množstvo služieb, ktoré vykonáva subdodávateľ, rovná alebo je väčšie ako 50 % úloh, subdodávateľ musí poskytnúť všetky potrebné doklady na posúdenie ponuky žiadateľa ako celku so zreteľom na kritériá vylúčenia, výberu a prideľovania (pozri body 5, 6 a 7). To znamená, že subdodávateľ musí preukázať, že spĺňa kritériá vylúčenia, ako aj kritériá výberu a prideľovania, týkajúce sa tej časti úloh, ktoré bude vykonávať.

| — | Žiadateľ o dotáciu pridelí zmluvu uchádzačom, ktorí ponúkajú najlepší pomer ceny a kvality, pričom dbá na to, aby nedošlo k žiadnemu konfliktu záujmov. V prípade, že subdodávateľská zmluva presahuje 60 000,00 EUR, žiadateľ musí po výbere subdodávateľa preukázať, že ho vybral na základe najlepšieho pomeru cena – kvalita. |
| --- | --- |

—

Žiadateľ o dotáciu pridelí zmluvu uchádzačom, ktorí ponúkajú najlepší pomer ceny a kvality, pričom dbá na to, aby nedošlo k žiadnemu konfliktu záujmov. V prípade, že subdodávateľská zmluva presahuje 60 000,00 EUR, žiadateľ musí po výbere subdodávateľa preukázať, že ho vybral na základe najlepšieho pomeru cena – kvalita.

4.7.   Spoločné ponuky

V každej spoločnej ponuke sa musia jasne vymedziť úlohy a finančný príspevok všetkých účastníkov, ktorí sa na ponuke podieľajú. Účastníci musia poskytnúť všetky potrebné doklady na posúdenie ponuky ako celku so zreteľom na kritériá vylúčenia, výberu a prideľovania (pozri body 5, 6 a 7) týkajúce sa ich úloh.

Jeden z účastníkov bude pôsobiť v úlohe koordinátora a:

| — | prevezme celkovú zodpovednosť za partnerstvo voči Komisii, |
| --- | --- |

—

prevezme celkovú zodpovednosť za partnerstvo voči Komisii,

| — | monitoruje činnosť druhého účastníka/ostatných účastníkov, |
| --- | --- |

—

monitoruje činnosť druhého účastníka/ostatných účastníkov,

| — | zabezpečuje celkovú súdržnosť a včasné predkladanie výsledkov prieskumov, |
| --- | --- |

—

zabezpečuje celkovú súdržnosť a včasné predkladanie výsledkov prieskumov,

| — | centrálne riadi podpísanie zmluvy a zmluvu riadne podpísanú všetkými účastníkmi doručí Komisii (splnomocnený zástupca je možný), |
| --- | --- |

—

centrálne riadi podpísanie zmluvy a zmluvu riadne podpísanú všetkými účastníkmi doručí Komisii (splnomocnený zástupca je možný),

| — | centrálne riadi finančné príspevky Spoločenstva a uhrádzanie platieb účastníkom, |
| --- | --- |

—

centrálne riadi finančné príspevky Spoločenstva a uhrádzanie platieb účastníkom,

| — | zbiera doklady na preukázanie oprávnených nákladov, ktoré vynaloží každý účastník a predkladá ich všetky naraz. |
| --- | --- |

—

zbiera doklady na preukázanie oprávnených nákladov, ktoré vynaloží každý účastník a predkladá ich všetky naraz.

5.   KRITÉRIÁ OPRÁVNENOSTI

5.1.   Právny štatút žiadateľov

Výzva na predkladanie ponúk je otvorená pre orgány a inštitúcie (právnické osoby) so štatútom právnickej osoby v jednom z 27 členských štátov EÚ. Žiadatelia musia preukázať, že existujú ako právnická osoba a predložiť požadované doklady cestou štandardného formulára pre právnické osoby.

5.2.   Dôvody na vylúčenie

Žiadosti o dotáciu sa nebudú posudzovať, ak sa žiadatelia nachádzajú v niektorej z týchto situácií (1):

| a) | sú v konkurze alebo likvidácii, ich záležitosti spravuje súd, s veriteľmi uzavreli dohodu o vyrovnaní, pozastavili svoje obchodné činnosti, sú subjektom konania v týchto záležitostiach alebo sú v podobnej situácii vyplývajúcej z podobného postupu, ktorý je ustanovený vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo nariadeniami; |
| --- | --- |

a)

sú v konkurze alebo likvidácii, ich záležitosti spravuje súd, s veriteľmi uzavreli dohodu o vyrovnaní, pozastavili svoje obchodné činnosti, sú subjektom konania v týchto záležitostiach alebo sú v podobnej situácii vyplývajúcej z podobného postupu, ktorý je ustanovený vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo nariadeniami;

| b) | boli odsúdení za trestný čin súvisiaci s ich profesionálnym konaním na základe rozsudku, ktorý má pôsobnosť res judicata; |
| --- | --- |

b)

boli odsúdení za trestný čin súvisiaci s ich profesionálnym konaním na základe rozsudku, ktorý má pôsobnosť res judicata;

| c) | sú vinní zo závažného profesionálneho pochybenia, ktoré sa preukázalo akýmkoľvek spôsobom, ktorý vie zmluvný orgán zdôvodniť; |
| --- | --- |

c)

sú vinní zo závažného profesionálneho pochybenia, ktoré sa preukázalo akýmkoľvek spôsobom, ktorý vie zmluvný orgán zdôvodniť;

| d) | nesplnili povinnosti týkajúce sa platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo platenia daní v súlade s právnymi predpismi krajiny, v ktorej pôsobia, alebo s právnymi predpismi krajiny zmluvného orgánu alebo s právnymi predpismi krajiny, v ktorej sa má zmluva vykonávať; |
| --- | --- |

d)

nesplnili povinnosti týkajúce sa platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo platenia daní v súlade s právnymi predpismi krajiny, v ktorej pôsobia, alebo s právnymi predpismi krajiny zmluvného orgánu alebo s právnymi predpismi krajiny, v ktorej sa má zmluva vykonávať;

| e) | vzťahuje sa na nich rozsudok s pôsobnosťou res judicata v súvislosti s podvodom, korupciou, účasťou v zločineckej organizácii alebo s inou nezákonnou činnosťou poškodzujúcou finančné záujmy Spoločenstva; |
| --- | --- |

e)

vzťahuje sa na nich rozsudok s pôsobnosťou res judicata v súvislosti s podvodom, korupciou, účasťou v zločineckej organizácii alebo s inou nezákonnou činnosťou poškodzujúcou finančné záujmy Spoločenstva;

| f) | podľa iného postupu pre obstarávanie alebo postupu na udeľovanie dotácií financovaných z rozpočtu Spoločenstva sa konštatovalo, že závažným spôsobom porušili zmluvu neplnením svojich zmluvných záväzkov; |
| --- | --- |

f)

podľa iného postupu pre obstarávanie alebo postupu na udeľovanie dotácií financovaných z rozpočtu Spoločenstva sa konštatovalo, že závažným spôsobom porušili zmluvu neplnením svojich zmluvných záväzkov;

| g) | sú konfrontovaní s konfliktom záujmov; |
| --- | --- |

g)

sú konfrontovaní s konfliktom záujmov;

| h) | pri poskytovaní požadovaných informácií sú vinní z poskytnutia zavádzajúcich informácií alebo nepredložili žiadne informácie. |
| --- | --- |

h)

pri poskytovaní požadovaných informácií sú vinní z poskytnutia zavádzajúcich informácií alebo nepredložili žiadne informácie.

Žiadatelia musia potvrdiť, že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií uvedených v bode 5.2 pomocou štandardného formulára vyhlásenia o oprávnenosti.

5.3.   Administratívne a finančné postihy

| 1. | Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie sankcií stanovených v zmluve, kandidáti alebo uchádzači a kontrahenti, ktorí sú vinní z poskytnutia nepravdivého vyhlásenia alebo sa zistilo, že závažným spôsobom porušili svoje zmluvné záväzky v nejakom predchádzajúcom procese obstarávania, sú vylúčení zo všetkých zmlúv a dotácií financovaných z rozpočtu Spoločenstva maximálne na dva roky od dátumu zistenia tohto porušenia, ktoré sa potvrdí na základe sporového konania s kontrahentom. Toto obdobie sa môže predĺžiť na tri roky v prípade opakovaného protiprávneho konania v priebehu piatich rokov od prvého porušenia.
  Uchádzačom alebo kandidátom, ktorí sú vinní z poskytnutia nepravdivého vyhlásenia, sa uloží aj finančný postih vo výške 2 % až 10 % z celkovej hodnoty pridelenej zmluvy.
  Kontrahentom, u ktorých sa zistilo, že závažným spôsobom porušili svoje zmluvné záväzky, sa uložia finančné postihy vo výške 2 % až 10 % z celkovej hodnoty predmetnej zmluvy. Táto sadzba sa môže zvýšiť na 4 % až 20 % v prípade opakovaného protiprávneho konania v priebehu piatich rokov od prvého porušenia. |
| --- | --- |

1.

Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie sankcií stanovených v zmluve, kandidáti alebo uchádzači a kontrahenti, ktorí sú vinní z poskytnutia nepravdivého vyhlásenia alebo sa zistilo, že závažným spôsobom porušili svoje zmluvné záväzky v nejakom predchádzajúcom procese obstarávania, sú vylúčení zo všetkých zmlúv a dotácií financovaných z rozpočtu Spoločenstva maximálne na dva roky od dátumu zistenia tohto porušenia, ktoré sa potvrdí na základe sporového konania s kontrahentom. Toto obdobie sa môže predĺžiť na tri roky v prípade opakovaného protiprávneho konania v priebehu piatich rokov od prvého porušenia.

Uchádzačom alebo kandidátom, ktorí sú vinní z poskytnutia nepravdivého vyhlásenia, sa uloží aj finančný postih vo výške 2 % až 10 % z celkovej hodnoty pridelenej zmluvy.

Kontrahentom, u ktorých sa zistilo, že závažným spôsobom porušili svoje zmluvné záväzky, sa uložia finančné postihy vo výške 2 % až 10 % z celkovej hodnoty predmetnej zmluvy. Táto sadzba sa môže zvýšiť na 4 % až 20 % v prípade opakovaného protiprávneho konania v priebehu piatich rokov od prvého porušenia.

| 2. | V prípadoch uvedených v bode 5.2 písm. a), c) a d) sa kandidáti alebo uchádzači vylúčia zo všetkých zmlúv a dotácií maximálne na dva roky od dátumu zistenia porušenia, ktoré sa potvrdí na základe sporového konania s kontrahentom.
  V prípadoch uvedených v bode 5.2 písm. b) a e) sa kandidáti alebo uchádzači vylúčia zo všetkých zmlúv a dotácií minimálne na jeden rok a maximálne na štyri roky od dátumu oznámenia súdneho rozhodnutia.
  Tieto obdobia sa môžu predĺžiť na päť rokov v prípade opakovaného protiprávneho konania v priebehu piatich rokov od prvého porušenia alebo od prvého súdneho rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.

V prípadoch uvedených v bode 5.2 písm. a), c) a d) sa kandidáti alebo uchádzači vylúčia zo všetkých zmlúv a dotácií maximálne na dva roky od dátumu zistenia porušenia, ktoré sa potvrdí na základe sporového konania s kontrahentom.

V prípadoch uvedených v bode 5.2 písm. b) a e) sa kandidáti alebo uchádzači vylúčia zo všetkých zmlúv a dotácií minimálne na jeden rok a maximálne na štyri roky od dátumu oznámenia súdneho rozhodnutia.

Tieto obdobia sa môžu predĺžiť na päť rokov v prípade opakovaného protiprávneho konania v priebehu piatich rokov od prvého porušenia alebo od prvého súdneho rozhodnutia.

| 3. | Prípady uvedené v bode 5.2. písm. e) sú:






  a) | prípady podvodu, ako sa uvádza v článku 1 Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, vyhotoveného aktom Rady z 26. júla 1995; |
| --- | --- | --- |

3.

Prípady uvedené v bode 5.2. písm. e) sú:

a)

prípady podvodu, ako sa uvádza v článku 1 Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, vyhotoveného aktom Rady z 26. júla 1995;

| b) | prípady korupcie, ako sa uvádza v článku 3 Dohovoru o boji proti korupcii s účasťou funkcionárov Európskych spoločenstiev alebo funkcionárov členských štátov Európskej únie, vyhotoveného aktom Rady z 26. mája 1997; |
| --- | --- |

b)

prípady korupcie, ako sa uvádza v článku 3 Dohovoru o boji proti korupcii s účasťou funkcionárov Európskych spoločenstiev alebo funkcionárov členských štátov Európskej únie, vyhotoveného aktom Rady z 26. mája 1997;

| c) | prípady účasti v zločineckej organizácii, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 1 spoločného aktu Rady 98/733/SVZ; |
| --- | --- |

c)

prípady účasti v zločineckej organizácii, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 1 spoločného aktu Rady 98/733/SVZ;

| d) | prípady prania špinavých peňazí, ako sa vymedzuje v článku 1 smernice Rady 91/308/EHS. |
| --- | --- |

d)

prípady prania špinavých peňazí, ako sa vymedzuje v článku 1 smernice Rady 91/308/EHS.

6.   KRITÉRIÁ VÝBERU

Žiadatelia musia mať stále a dostatočné finančné zdroje na udržiavanie svojej činnosti počas celého obdobia, v ktorom sa daná akcia vykonáva. Musia mať odbornú spôsobilosť a kvalifikáciu, ktorá sa vyžaduje na vykonanie navrhovanej akcie alebo pracovného programu.

6.1.   Finančná spôsobilosť žiadateľov

Žiadatelia musia byť finančne spôsobilí na vykonanie navrhovanej akcie a musia predložiť svoju súvahu a výkaz ziskov a strát za posledné dva finančné roky, za ktoré majú uzatvorené účtovníctvo. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na verejné orgány a medzinárodné organizácie.

6.2.   Prevádzková spôsobilosť žiadateľov

Žiadatelia musia byť prevádzkovo spôsobilí na vykonanie navrhovanej akcie a mali by poskytnúť príslušnú podpornú dokumentáciu.

Na posúdenie spôsobilosti žiadateľa sa uplatnia tieto kritériá:

| — | minimálne trojročné preukázané skúsenosti s prípravou a vykonávaním prieskumov, |
| --- | --- |

—

minimálne trojročné preukázané skúsenosti s prípravou a vykonávaním prieskumov,

| — | preukázané skúsenosti s vyhodnocovaním výsledkov prieskumov a riešením metodických otázok (vzorky, dotazníky a harmonogramy), |
| --- | --- |

—

preukázané skúsenosti s vyhodnocovaním výsledkov prieskumov a riešením metodických otázok (vzorky, dotazníky a harmonogramy),

| — | schopnosť uplatňovať metodiku Spoločného harmonizovaného programu EÚ pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy a dodržiavať medzinárodné usmernenia pre vykonávanie obchodných a spotrebiteľských prieskumov, ktoré spoločne vytvorila Európska komisia a OECD (pozri bod 2.2.2), ako aj pokyny Komisie: dodržiavať mesačné termíny na podávanie hlásení, implementovať zlepšenia a zmeny v programe pre prieskumy podľa požiadaviek služieb Komisie v súlade s dohodami uzavretými na koordinačných stretnutiach so zástupcami spolupracujúcich orgánov/inštitúcií. |
| --- | --- |

—

schopnosť uplatňovať metodiku Spoločného harmonizovaného programu EÚ pre obchodné a spotrebiteľské prieskumy a dodržiavať medzinárodné usmernenia pre vykonávanie obchodných a spotrebiteľských prieskumov, ktoré spoločne vytvorila Európska komisia a OECD (pozri bod 2.2.2), ako aj pokyny Komisie: dodržiavať mesačné termíny na podávanie hlásení, implementovať zlepšenia a zmeny v programe pre prieskumy podľa požiadaviek služieb Komisie v súlade s dohodami uzavretými na koordinačných stretnutiach so zástupcami spolupracujúcich orgánov/inštitúcií.

7.   KRITÉRIÁ PRIDEĽOVANIA

Kritériá, ktoré sa uplatnia pri prideľovaní dohôd úspešným záujemcom:

| — | stupeň kvalifikácie a skúsenosti v oblastiach uvedených v bode 6.2, |
| --- | --- |

—

stupeň kvalifikácie a skúsenosti v oblastiach uvedených v bode 6.2,

| — | stupeň kvalifikácie a skúsenosti kandidáta so stanovovaním ukazovateľov na základe výsledkov prieskumov a s využívaním výsledkov prieskumov na periodickú a hospodársku analýzu a výskum vrátane analýzy podľa odvetví, |
| --- | --- |

—

stupeň kvalifikácie a skúsenosti kandidáta so stanovovaním ukazovateľov na základe výsledkov prieskumov a s využívaním výsledkov prieskumov na periodickú a hospodársku analýzu a výskum vrátane analýzy podľa odvetví,

| — | efektívnosť navrhnutej metodiky prieskumu vrátane navrhovania vzoriek, veľkosti vzoriek, rozsahu pokrytia, miery odozvy atď., |
| --- | --- |

—

efektívnosť navrhnutej metodiky prieskumu vrátane navrhovania vzoriek, veľkosti vzoriek, rozsahu pokrytia, miery odozvy atď.,

| — | úroveň spôsobilosti kandidáta a jeho znalosti špeciálnych charakteristík prieskumov v tom odvetví a krajine, kde plánuje prieskum/prieskumy vykonať, |
| --- | --- |

—

úroveň spôsobilosti kandidáta a jeho znalosti špeciálnych charakteristík prieskumov v tom odvetví a krajine, kde plánuje prieskum/prieskumy vykonať,

| — | efektívnosť organizácie práce kandidáta, pokiaľ ide o pružnosť, infraštruktúru, kvalifikovaný personál a nástroje na vykonanie prác, nahlasovanie výsledkov, účasť na príprave prieskumov na základe spoločného harmonizovaného programu a kontakt s Komisiou. |
| --- | --- |

—

efektívnosť organizácie práce kandidáta, pokiaľ ide o pružnosť, infraštruktúru, kvalifikovaný personál a nástroje na vykonanie prác, nahlasovanie výsledkov, účasť na príprave prieskumov na základe spoločného harmonizovaného programu a kontakt s Komisiou.

8.   PRAKTICKÉ POSTUPY

8.1.   Vyhotovovanie a predkladanie ponúk

Ponuky musia obsahovať vyplnený a podpísaný štandardný formulár žiadosti o dotáciu a všetky podporné doklady uvedené vo formulári. Žiadatelia môžu predkladať ponuky pre jednu alebo niekoľko krajín. Pre každú krajinu by sa však mala predložiť osobitná ponuka.

Ponuky musia obsahovať tri časti:

| — | administratívna ponuka, |
| --- | --- |

—

administratívna ponuka,

| — | technická ponuka, |
| --- | --- |

—

technická ponuka,

| — | finančná ponuka. |
| --- | --- |

—

finančná ponuka.

Od Komisie možno dostať tieto štandardné formuláre:

| — | štandardný formulár žiadosti o dotáciu, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár žiadosti o dotáciu,

| — | štandardný rozpočtový výkaz na poskytovanie odhadov nákladov na prieskumy a finančný plán, |
| --- | --- |

—

štandardný rozpočtový výkaz na poskytovanie odhadov nákladov na prieskumy a finančný plán,

| — | štandardný formulár na identifikáciu finančných prostriedkov, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár na identifikáciu finančných prostriedkov,

| — | štandardný formulár pre právnickú osobu, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár pre právnickú osobu,

| — | štandardný formulár vyhlásenia o oprávnenosti, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár vyhlásenia o oprávnenosti,

| — | štandardný formulár vyhlásenia o pripravenosť podpísať rámcovú dohodu o partnerstve a konkrétnu dohodu o grante, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár vyhlásenia o pripravenosť podpísať rámcovú dohodu o partnerstve a konkrétnu dohodu o grante,

| — | štandardný formulár pre subdodávateľské zmluvy, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár pre subdodávateľské zmluvy,

| — | štandardný formulár na opis metodiky prieskumu, |
| --- | --- |

—

štandardný formulár na opis metodiky prieskumu,

ako aj dokumentáciu týkajúcu sa finančných hľadísk dotácie:

| — | príručku na vyhotovovanie finančných odhadov a finančných výkazov, |
| --- | --- |

—

príručku na vyhotovovanie finančných odhadov a finančných výkazov,

| — | vzor rámcovej dohody o partnerstve, |
| --- | --- |

—

vzor rámcovej dohody o partnerstve,

| — | vzor konkrétnej ročnej dohody o grante. A to: |
| --- | --- |

—

vzor konkrétnej ročnej dohody o grante. A to:

| a) | stiahnutím z internetovej adresy:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm. |
| --- | --- |

a)

stiahnutím z internetovej adresy:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm.

| b) | V prípade, že predchádzajúca možnosť nie je dostupná, písomným vyžiadaním od Komisie na adrese:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affaires |
| Unit ECFIN-A-3 (Business surveys) |
| Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (0032 2) 296 36 50 |
| E-mail ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

V prípade, že predchádzajúca možnosť nie je dostupná, písomným vyžiadaním od Komisie na adrese:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affaires

Unit ECFIN-A-3 (Business surveys)

Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussels

Fax (0032 2) 296 36 50

E-mail ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Žiadosť označte poznámkou „Výzva na predkladanie ponúk – ECFIN/2008/A3-003“

Komisia si vyhradzuje právo na zmeny a doplnenia týchto štandardných dokladov v súlade so Spoločným harmonizovaným programom EÚ a/alebo podľa obmedzení v riadení rozpočtu.

Ponuky sa musia predkladať v jednom z oficiálnych jazykov Európskeho spoločenstva, prípadne spolu s prekladom do angličtiny, francúzštiny alebo nemčiny.

Žiadateľ musí predložiť jeden podpísaný originál ponuky a tri kópie, najlepšie nespojené zošívačkou. Tým sa uľahčí administratívna práca pri príprave všetkých potrebných kópií/dokladov pre výberovú komisiu/výberové komisie.

Ponuky sa musia zaslať v zapečatenej obálke, ktorá musí byť vložená do druhej zapečatenej obálky.

Na vonkajšej obálke by mala byť adresa uvedená v bode 8.3.

Vnútorná zapečatená obálka musí byť označená textom „Výzva na predkladanie ponúk – ECFIN/2008/A3-003, neotvárať v oddelení vnútornej pošty“.

Komisia oznámi záujemcom, že ich ponuku dostala vrátením potvrdenej návratky, ktorá sa predkladá s ponukou.

8.2.   Obsah ponúk

8.2.1.   Administratívna ponuka

Administratívna ponuka musí obsahovať:

| — | riadne podpísaný štandardný formulár žiadosti o dotáciu, |
| --- | --- |

—

riadne podpísaný štandardný formulár žiadosti o dotáciu,

| — | riadne vyplnený a podpísaný štandardný formulár pre právnickú osobu a požadovanú podpornú dokumentáciu, ktorou sa preukazuje právny štatút orgánu alebo inštitúcie, |
| --- | --- |

—

riadne vyplnený a podpísaný štandardný formulár pre právnickú osobu a požadovanú podpornú dokumentáciu, ktorou sa preukazuje právny štatút orgánu alebo inštitúcie,

| — | riadne vyplnený a podpísaný štandardný formulár na identifikáciu finančných prostriedkov, |
| --- | --- |

—

riadne vyplnený a podpísaný štandardný formulár na identifikáciu finančných prostriedkov,

| — | riadne podpísaný štandardný formulár vyhlásenia o oprávnenosti žiadateľa, |
| --- | --- |

—

riadne podpísaný štandardný formulár vyhlásenia o oprávnenosti žiadateľa,

| — | riadne podpísaný štandardný formulár vyhlásenia o pripravenosti podpísať rámcovú dohodu o partnerstve a konkrétnu dohodu o grante, ak sa vyberie, |
| --- | --- |

—

riadne podpísaný štandardný formulár vyhlásenia o pripravenosti podpísať rámcovú dohodu o partnerstve a konkrétnu dohodu o grante, ak sa vyberie,

| — | organizačnú schému orgánu alebo inštitúcie obsahujúcu mená a funkcie vedenia a prevádzkového útvaru zodpovedného za vykonávanie prieskumov, |
| --- | --- |

—

organizačnú schému orgánu alebo inštitúcie obsahujúcu mená a funkcie vedenia a prevádzkového útvaru zodpovedného za vykonávanie prieskumov,

| — | dôkaz o dobrom finančnom stave: mali by sa pripojiť súvahy a výkazy ziskov a strát za predchádzajúce dva finančné roky, za ktoré bolo uzatvorené účtovníctvo. |
| --- | --- |

—

dôkaz o dobrom finančnom stave: mali by sa pripojiť súvahy a výkazy ziskov a strát za predchádzajúce dva finančné roky, za ktoré bolo uzatvorené účtovníctvo.

8.2.2.   Technická ponuka

Technická ponuka musí obsahovať:

| — | opis aktivít orgánu alebo inštitúcie, ktorý umožní posúdiť spôsobilosť a rozsah a trvanie praxe v oblastiach požadovaných v bode 6.2. To znamená všetky dôležité štúdie, zmluvy na dodávku služieb, konzultačná činnosť, prieskumy, publikácie alebo iná činnosť vykonaná predtým, s uvedením mena klienta, prípadne s prehlásením, či sa niektorá z týchto činností vykonávala pre Európsku komisiu. Mali by sa pripojiť najdôležitejšie štúdie a/alebo výsledky, |
| --- | --- |

—

opis aktivít orgánu alebo inštitúcie, ktorý umožní posúdiť spôsobilosť a rozsah a trvanie praxe v oblastiach požadovaných v bode 6.2. To znamená všetky dôležité štúdie, zmluvy na dodávku služieb, konzultačná činnosť, prieskumy, publikácie alebo iná činnosť vykonaná predtým, s uvedením mena klienta, prípadne s prehlásením, či sa niektorá z týchto činností vykonávala pre Európsku komisiu. Mali by sa pripojiť najdôležitejšie štúdie a/alebo výsledky,

| — | podrobný opis organizácie prevádzky na vykonávanie prieskumov. Mala by sa pripojiť príslušná dokumentácia týkajúca sa infraštruktúry, vybavenia, zdrojov a kvalifikovaného personálu (stručné životopisy personálu, ktorý je najviac zapojený do vykonávania prieskumu/prieskumov), ktorý má žiadateľ k dispozícii, |
| --- | --- |

—

podrobný opis organizácie prevádzky na vykonávanie prieskumov. Mala by sa pripojiť príslušná dokumentácia týkajúca sa infraštruktúry, vybavenia, zdrojov a kvalifikovaného personálu (stručné životopisy personálu, ktorý je najviac zapojený do vykonávania prieskumu/prieskumov), ktorý má žiadateľ k dispozícii,

| — | riadne vyplnený štandardný formulár/formuláre s podrobným opisom metodiky prieskumu: metóda výberu vzoriek, chyba výberu vzoriek, veľkosť cieľovej vzorky, miera pokrytia, cielená miera odozvy atď., |
| --- | --- |

—

riadne vyplnený štandardný formulár/formuláre s podrobným opisom metodiky prieskumu: metóda výberu vzoriek, chyba výberu vzoriek, veľkosť cieľovej vzorky, miera pokrytia, cielená miera odozvy atď.,

| — | riadne vyplnený štandardný formulár týkajúci sa subdodávateľov zapojených do akcie vrátane podrobného opisu úloh, ktoré majú byť predmetom subdodávateľských zmlúv. |
| --- | --- |

—

riadne vyplnený štandardný formulár týkajúci sa subdodávateľov zapojených do akcie vrátane podrobného opisu úloh, ktoré majú byť predmetom subdodávateľských zmlúv.

8.2.3.   Finančná ponuka

Finančná ponuka musí obsahovať:

| — | riadne vyplnený a podrobný štandardný rozpočtový výkaz (v eurách) za obdobie 12 mesiacov, ktorý obsahuje finančný plán akcie a podrobný rozpis celkových a jednotkových oprávnených nákladov na vykonanie spotrebiteľského prieskumu, vrátane nákladov na subdodávky, |
| --- | --- |

—

riadne vyplnený a podrobný štandardný rozpočtový výkaz (v eurách) za obdobie 12 mesiacov, ktorý obsahuje finančný plán akcie a podrobný rozpis celkových a jednotkových oprávnených nákladov na vykonanie spotrebiteľského prieskumu, vrátane nákladov na subdodávky,

| — | prípadne osvedčenie o oslobodení od DPH, |
| --- | --- |

—

prípadne osvedčenie o oslobodení od DPH,

| — | prípadne doklad, ktorým sa potvrdzuje finančný príspevok od iných organizácií (spolufinancovanie). |
| --- | --- |

—

prípadne doklad, ktorým sa potvrdzuje finančný príspevok od iných organizácií (spolufinancovanie).

8.3.   Adresa a dátum uzávierky predkladania ponúk

Žiadatelia, ktorí majú záujem o tieto dotácie, predkladajú svoje žiadosti Európskej komisii.

Žiadosti sa môžu doručovať:

| a) | doporučenou poštou alebo súkromnou doručovateľskou službou s dátumom poštovej pečiatky najneskôr 17. marca 2008. Rozhodujúcim dátumom je dátum odoslania, ktorý je uvedený na poštovej pečiatke alebo na doručenke doručovateľskej služby na adresu:
  Doporučenou poštou:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| B-1049 Brussels |

a)

doporučenou poštou alebo súkromnou doručovateľskou službou s dátumom poštovej pečiatky najneskôr 17. marca 2008. Rozhodujúcim dátumom je dátum odoslania, ktorý je uvedený na poštovej pečiatke alebo na doručenke doručovateľskej služby na adresu:

Doporučenou poštou:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

B-1049 Brussels

Súkromnou doručovateľskou službou:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

| b) | alebo doručením na centrálnu poštovú službu Európskej komisie (osobné doručenie alebo doručenie prostredníctvom oprávneného zástupcu žiadateľa, vrátane súkromnej doručovateľskej služby) na adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

b)

alebo doručením na centrálnu poštovú službu Európskej komisie (osobné doručenie alebo doručenie prostredníctvom oprávneného zástupcu žiadateľa, vrátane súkromnej doručovateľskej služby) na adresu:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

najneskôr 17. marca 2008 do 16.00 hod. (bruselského času). V tomto prípade sa predloženie preukazuje pomocou príjemky, obsahujúcej dátum a podpis, ktorú vydá úradník uvedeného oddelenia.

9.   ČO SA STANE S PRIJATÝMI ŽIADOSŤAMI?

Všetky žiadosti sa skontrolujú a posúdi sa, či spĺňajú formálne kritériá oprávnenosti.

Ponuky, ktoré sa považujú za oprávnené, sa vyhodnotia podľa stanovených kritérií na prideľovanie.

Postup výberu ponúk sa uskutoční na konci marca/začiatku apríla 2008. Na tento účel sa zriadi výberová komisia pod vedením generálneho riaditeľa pre hospodárske a finančné záležitosti. Bude pozostávať minimálne z troch osôb zastupujúcich aspoň dve rôzne špecializované jednotky bez vzájomného hierarchického spojenia a bude mať vlastný sekretariát zodpovedný za vybavovanie komunikácie s úspešným záujemcom po ukončení výberového konania. Neúspešní záujemcovia tiež dostanú individuálne vyrozumenie.

10.   DÔLEŽITÉ

Táto výzva na predkladanie ponúk nezakladá žiadny druh zmluvného záväzku Komisie voči žiadnemu orgánu/inštitúcii, ktorá na jej základe predkladá svoju ponuku. Celá komunikácia v súvislosti s touto výzvou na predkladanie ponúk musí byť v písomnej forme.

Žiadatelia by sa mali oboznámiť s ustanoveniami zmluvy, ktoré budú záväzné v prípade pridelenia zmluvy.

Na účely ochrany finančných záujmov Spoločenstva sa vaše osobné údaje môžu poskytovať vnútorným audítorským službám, Európskemu dvoru audítorov, Komisii pre finančné nezrovnalosti a/alebo Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF).

Údaje o hospodárskych subjektoch, ktoré sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 93, 94, článku 96 ods. 1 písm. b) a v článku 96 ods. 2 písm. a) finančného nariadenia, sa môžu zahrnúť do centrálnej databázy a dať na vedomie určeným osobám v Komisii, v iných inštitúciách, agentúrach, úradoch a orgánoch uvedených v článku 95 ods. 1 a ods. 2 finančného nariadenia. Vzťahuje sa to aj na osoby s právomocami na zastupovanie, rozhodovanie alebo dohľad nad danými hospodárskymi subjektmi. Každý subjekt, ktorý sa vloží do databázy, má právo byť informovaný o údajoch, ktoré sa ho týkajú, na základe žiadosti, ktorú predkladá účtovnému úradníkovi Komisie.

---

(1)  V súlade s článkom 93 a 94 finančného nariadenia platného pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.

---

Európsky úrad pre výber pracovníkov (EPSO)

| 21.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 48/15

---

OZNÁMENIE O VEREJNOM VÝBEROVOM KONANÍ EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Európsky úrad pre výber pracovníkov (EPSO) organizuje verejné výberové konanie EPSO/AD/125/08 pre nábor lekárov.

Oznámenie o výberovom konaní je uverejnené výlučne v nemeckom, anglickom a francúzskom jazyku v
  Úradnom vestníku Európskej únie, séria C 48 A z 21. februára 2008.

Úplné informácie sú k dispozícii na internetovej stránke úradu EPSO http://europa.eu/epso.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 21.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 48/16

---

ŠTÁTNA POMOC – DÁNSKO

Štátna pomoc C 58/07 (ex N 240/07) – Dodatky k existujúcej schéme dane z tonáže

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 48/05)

Listom zo dňa 11. decembra 2007, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Dánskemu kráľovstvu svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedenú pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a listu, ktorý nasleduje, na adresu:

| Európska komisia |
| --- |
| Generálne riaditeľstvo pre energetiku a dopravu |
| Riaditeľstvo A – oddelenie 4 |
| B-1049 Brusel |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

Európska komisia

Generálne riaditeľstvo pre energetiku a dopravu

Riaditeľstvo A – oddelenie 4

B-1049 Brusel

Fax: (32-2) 296 41 04

Tieto pripomienky sa oznámia Dánskemu kráľovstvu. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

1.   OPIS OPATRENIA

1.1.   Názov

| 1. | Dodatky k dánskej schéme dane z tonáže |
| --- | --- |

1.

Dodatky k dánskej schéme dane z tonáže

1.2.   Opis oznámených dodatkov k schéme

| 2. | Dánsko navrhuje, aby:






  — | boli zisky z predaja plavidiel zdanených na základe tonáže zdanené podľa schémy dane z tonáže, |
| --- | --- | --- |

2.

Dánsko navrhuje, aby:

—

boli zisky z predaja plavidiel zdanených na základe tonáže zdanené podľa schémy dane z tonáže,

| — | bol príjem z riadenia spoločných prostriedkov zdaňovaný podľa schémy dane z tonáže, |
| --- | --- |

—

bol príjem z riadenia spoločných prostriedkov zdaňovaný podľa schémy dane z tonáže,

| — | bol vzťah medzi vlastnenou tonážou a prenajatou tonážou zmenený tak, aby hrubá tonáž prenajatých pravidiel v rámci schémy dane z tonáže mohla byť desaťkrát väčšia, ako hrubá tonáž vlastnená samotnou lodnou spoločnosťou, a |
| --- | --- |

—

bol vzťah medzi vlastnenou tonážou a prenajatou tonážou zmenený tak, aby hrubá tonáž prenajatých pravidiel v rámci schémy dane z tonáže mohla byť desaťkrát väčšia, ako hrubá tonáž vlastnená samotnou lodnou spoločnosťou, a

| — | bol možný odpočet úrokov z dane z tonáže, pokiaľ nepresahujú horný limit zdaniteľnej hodnoty majetku krát 6,5 % (opatrenie účelovej viazanosti), a |
| --- | --- |

—

bol možný odpočet úrokov z dane z tonáže, pokiaľ nepresahujú horný limit zdaniteľnej hodnoty majetku krát 6,5 % (opatrenie účelovej viazanosti), a

| — | sa spoločnostiam, ktoré nepodliehajú dani z tonáže umožnilo jej retroaktívne uplatňovanie od roku 2001. |
| --- | --- |

—

sa spoločnostiam, ktoré nepodliehajú dani z tonáže umožnilo jej retroaktívne uplatňovanie od roku 2001.

1.3.   Vplyv oznámených zmien na rozpočet

| 3. | Na rozpočtový rok 2007 sa odhaduje strata na daňových príjmoch vo výške 7,5 milióna DKK (približne 1 milión EUR). Táto strata sa bude postupne z roka na rok zvyšovať a v roku 2016 dosiahne 30 miliónov DKK (približne 4 milióny EUR). |
| --- | --- |

3.

Na rozpočtový rok 2007 sa odhaduje strata na daňových príjmoch vo výške 7,5 milióna DKK (približne 1 milión EUR). Táto strata sa bude postupne z roka na rok zvyšovať a v roku 2016 dosiahne 30 miliónov DKK (približne 4 milióny EUR).

2.   POCHYBNOSTI O ZLUČITEĽNOSTI OPATRENIA SO SPOLOČNÝM TRHOM

| 4. | Zlučiteľnosť oznámených opatrení so spoločným trhom treba preskúmať podľa Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu (1), ďalej len „usmernenia“. Podľa týchto usmernení spoločnosti môžu dostať subvencie od členských štátov pod podmienkou, že poskytujú najmä služby námornej dopravy. |
| --- | --- |

4.

Zlučiteľnosť oznámených opatrení so spoločným trhom treba preskúmať podľa Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu (1), ďalej len „usmernenia“. Podľa týchto usmernení spoločnosti môžu dostať subvencie od členských štátov pod podmienkou, že poskytujú najmä služby námornej dopravy.

| 5. | Komisia má pochybnosti o tom, či sú zlučiteľné so spoločným trhom tieto dodatky:






  — | príjem z riadenia spoločných prostriedkov zdaňovaný podľa schémy dane z tonáže, |
| --- | --- | --- |

5.

Komisia má pochybnosti o tom, či sú zlučiteľné so spoločným trhom tieto dodatky:

—

príjem z riadenia spoločných prostriedkov zdaňovaný podľa schémy dane z tonáže,

| — | vzťah medzi vlastnenou tonážou a prenajatou tonážou zmenený tak, aby hrubá tonáž prenajatých pravidiel oprávnených na schému dane z tonáže mohla byť desaťkrát väčšia, ako hrubá tonáž vlastnená samotnou lodnou spoločnosťou, a |
| --- | --- |

—

vzťah medzi vlastnenou tonážou a prenajatou tonážou zmenený tak, aby hrubá tonáž prenajatých pravidiel oprávnených na schému dane z tonáže mohla byť desaťkrát väčšia, ako hrubá tonáž vlastnená samotnou lodnou spoločnosťou, a

| — | spoločnosti, na ktoré sa nevzťahuje daň z tonáže ju budú môcť retroaktívne uplatniť od roku 2001. |
| --- | --- |

—

spoločnosti, na ktoré sa nevzťahuje daň z tonáže ju budú môcť retroaktívne uplatniť od roku 2001.

| 6. | Inak sa Komisia nazdáva, že zahrnutie ziskov z predaja plavidla zdaňovaného podľa dane z tonáže do schémy dane z tonáže a zavedenie nového opatrenia účelovej viazanosti opísaného vyššie nenarúšajú zlučiteľnosť dánskej schémy dane z tonáže so spoločným trhom. |
| --- | --- |

6.

Inak sa Komisia nazdáva, že zahrnutie ziskov z predaja plavidla zdaňovaného podľa dane z tonáže do schémy dane z tonáže a zavedenie nového opatrenia účelovej viazanosti opísaného vyššie nenarúšajú zlučiteľnosť dánskej schémy dane z tonáže so spoločným trhom.

TEXT LISTU

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 48/28

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 48/06)

| 1. | Komisii bolo dňa 12. februára 2008 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Deutsche Bahn AG („DB“, Nemecko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celým podnikom Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Španielsko) prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 12. februára 2008 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Deutsche Bahn AG („DB“, Nemecko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celým podnikom Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Španielsko) prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | DB: osobná preprava (železničná), nákladná preprava (železničná a cestná), špedícia, logistika a podporné služby, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

DB: osobná preprava (železničná), nákladná preprava (železničná a cestná), špedícia, logistika a podporné služby,

| — | Transfesa: služby špedície a logistiky najmä pre automobilový priemysel. |
| --- | --- |

—

Transfesa: služby špedície a logistiky najmä pre automobilový priemysel.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---