# Eiropas Savienības C 49/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 49 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 22. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 49

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 22. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2008/C 049/01 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 1 |
| 2008/C 049/02 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam | 5 |
| 2008/C 049/03 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 8 |
| 2008/C 049/04 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam | 12 |
| 2008/C 049/05 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 16 |
| 2008/C 049/06 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2007.–2011. gadam | 20 |
| 2008/C 049/07 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2007./2008.–2012./2013. gadam | 25 |
| 2008/C 049/08 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam | 29 |
| 2008/C 049/09 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2007.–2012. gadam | 34 |
| 2008/C 049/10 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 39 |
| 2008/C 049/11 | Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 44 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2008/C 049/01

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

1

2008/C 049/02

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

5

2008/C 049/03

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

8

2008/C 049/04

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

12

2008/C 049/05

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

16

2008/C 049/06

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2007.–2011. gadam

20

2008/C 049/07

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2007./2008.–2012./2013. gadam

25

2008/C 049/08

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

29

2008/C 049/09

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2007.–2012. gadam

34

2008/C 049/10

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

39

2008/C 049/11

Padomes atzinums (2008. gada 12. februāris) par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

44

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 049/12 | Euro maiņas kurss | 48 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 049/12

Euro maiņas kurss

48

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 49/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (2) | Kopš 2001.–2003. gadā vērojamā palēninājuma beigām Luksemburga piedzīvo jaunu nozīmīgas izaugsmes periodu. Vidēji reālā IKP pieaugums bija 5,25 %, un iekšzemes nodarbinātība palielinājās par vairāk nekā 3 % gadā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Šajos apstākļos Luksemburga ir spējusi atkal panākt valsts finanšu pārpalikumu. Aplūkotajā periodā jāsaglabājas spēcīgai izaugsmei, pat tad, ja tiek prognozēts, ka tā mazliet palēnināsies nākamajos gados. Tomēr, neraugoties uz pašlaik labo ekonomikas un īpaši valsts finanšu stāvokli, iedzīvotāju novecošanas problēma būs īpaši akūta Luksemburgā un ilgtermiņa ilgtspējība tāpēc ir nopietna problēma. |
| --- | --- |

(2)

Kopš 2001.–2003. gadā vērojamā palēninājuma beigām Luksemburga piedzīvo jaunu nozīmīgas izaugsmes periodu. Vidēji reālā IKP pieaugums bija 5,25 %, un iekšzemes nodarbinātība palielinājās par vairāk nekā 3 % gadā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Šajos apstākļos Luksemburga ir spējusi atkal panākt valsts finanšu pārpalikumu. Aplūkotajā periodā jāsaglabājas spēcīgai izaugsmei, pat tad, ja tiek prognozēts, ka tā mazliet palēnināsies nākamajos gados. Tomēr, neraugoties uz pašlaik labo ekonomikas un īpaši valsts finanšu stāvokli, iedzīvotāju novecošanas problēma būs īpaši akūta Luksemburgā un ilgtermiņa ilgtspējība tāpēc ir nopietna problēma.

| (3) | Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: galvenais scenārijs un varianta scenārijs. Galvenais scenārijs programmā ir sniegts kā atsauces scenārijs, uz kura balstītas tā budžeta prognozes. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz reālistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 6 % 2007. gadā līdz vidēji 4,5 % laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam. Darbaspēka izmaksu pieaugums Luksemburgā ir nozīmīgi pārsniedzis ES vidējo līmeni kopš XXI gs. pirmās desmitgades sākuma, un saskaņā ar programmā ietvertajām prognozēm attiecīgajā periodā pieaugums saglabāsies diezgan nozīmīgs, un tas varētu pakāpeniski vājināt valsts konkurētspēju. |
| --- | --- |

(3)

Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: galvenais scenārijs un varianta scenārijs. Galvenais scenārijs programmā ir sniegts kā atsauces scenārijs, uz kura balstītas tā budžeta prognozes. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz reālistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 6 % 2007. gadā līdz vidēji 4,5 % laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam. Darbaspēka izmaksu pieaugums Luksemburgā ir nozīmīgi pārsniedzis ES vidējo līmeni kopš XXI gs. pirmās desmitgades sākuma, un saskaņā ar programmā ietvertajām prognozēm attiecīgajā periodā pieaugums saglabāsies diezgan nozīmīgs, un tas varētu pakāpeniski vājināt valsts konkurētspēju.

| (4) | Attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninātajā redakcijā noteikto mērķi — deficīts 0,9 % apjomā no IKP — Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē valdības budžeta pārpalikums 2007. gadam tiek lēsts 1,2 % apjomā no IKP, bet stabilitātes programmas 2007. gada atjauninātajā redakcijā — 1,0 % apjomā no IKP. Galvenais iemesls šai lielajai atšķirībai no mērķa ir nozīmīga pēdējos gados veikta valsts finanšu datu pārskatīšana, kuras rezultātā kopš 2005. gada notikusi nozīmīga augšupēja pārmaiņa valdības budžeta bilancē. Šī pārmaiņa nozīmē, ka pēdējos gados Luksemburgas budžeta stāvoklis nepārtraukti ir atradies tuvu vidēja termiņa mērķim (VTM), kas ir aplēstais strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģēts deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,75 % apjomā no IKP. Šis ir daudz labāks rezultāts nekā 2006. gada atjauninātajā programmā ietvertais plāns sasniegt VTM, sākot ar 2007. gadu. Lai gan uzlabojums vispārējās valdības bilancē 2007. gadā bija puse no tā, kas bija plānots 2006. gada atjauninātajā programmā, un rezultāts, kas ir labāks nekā gaidītais, ir gandrīz tikai būtiskas valsts finanšu datu pārskatīšanas dēļ, budžeta izpilde 2007. gadā tādējādi ir sasniegusi mērķus, kas apstiprināti ar Padomes atzinumu (2007. gada 27. februāris) par 2006. gada atjaunināto programmu (3). Padome norāda, ka tas atbilst arī Eirogrupas 2007. gada aprīlī noteiktajiem budžeta politikas virzieniem. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninātajā redakcijā noteikto mērķi — deficīts 0,9 % apjomā no IKP — Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē valdības budžeta pārpalikums 2007. gadam tiek lēsts 1,2 % apjomā no IKP, bet stabilitātes programmas 2007. gada atjauninātajā redakcijā — 1,0 % apjomā no IKP. Galvenais iemesls šai lielajai atšķirībai no mērķa ir nozīmīga pēdējos gados veikta valsts finanšu datu pārskatīšana, kuras rezultātā kopš 2005. gada notikusi nozīmīga augšupēja pārmaiņa valdības budžeta bilancē. Šī pārmaiņa nozīmē, ka pēdējos gados Luksemburgas budžeta stāvoklis nepārtraukti ir atradies tuvu vidēja termiņa mērķim (VTM), kas ir aplēstais strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģēts deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,75 % apjomā no IKP. Šis ir daudz labāks rezultāts nekā 2006. gada atjauninātajā programmā ietvertais plāns sasniegt VTM, sākot ar 2007. gadu. Lai gan uzlabojums vispārējās valdības bilancē 2007. gadā bija puse no tā, kas bija plānots 2006. gada atjauninātajā programmā, un rezultāts, kas ir labāks nekā gaidītais, ir gandrīz tikai būtiskas valsts finanšu datu pārskatīšanas dēļ, budžeta izpilde 2007. gadā tādējādi ir sasniegusi mērķus, kas apstiprināti ar Padomes atzinumu (2007. gada 27. februāris) par 2006. gada atjaunināto programmu (3). Padome norāda, ka tas atbilst arī Eirogrupas 2007. gada aprīlī noteiktajiem budžeta politikas virzieniem.

| (5) | Ievērojot šos pārskatītos datus, pašreizējā programmā atšķirībā no iepriekšējās programmas vairs nav paredzēta budžeta konsolidācija. Tās vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis tagad ir uzturēt nominālo pārpalikumu vidēji 1 % apjomā no IKP un turpināt ievērot VTM ar pietiekamu drošības rezervi visā programmas laikā. Tiek prognozēts, ka pirms turpmāka pakāpeniska pieauguma pārpalikums saruks no 1,0 % no IKP 2007. gadā līdz 0,8 % no IKP 2008. gadā, jo iedzīvotāju ienākuma nodoklis samazināsies. Primārā pārpalikuma pārmaiņas būs tādas pašas. Pārpalikuma palielinājumu 2007.–2010. gadā plāno sasniegt, par 0,9 procentu punktiem no IKP samazinot izdevumu attiecību, un tas būs vairāk nekā nepieciešams, lai kompensētu ieņēmumu attiecības samazinājumu par 0,7 procentu punktiem no IKP. Izņemot 2008. gadu, kad tiek atspoguļoti budžetā ietvertie pasākumi, šie skaitļi drīzāk atspoguļo prognozes, kas neietver pārmaiņas politikā, nevis mērķus, kas atspoguļo politikas pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot šos pārskatītos datus, pašreizējā programmā atšķirībā no iepriekšējās programmas vairs nav paredzēta budžeta konsolidācija. Tās vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis tagad ir uzturēt nominālo pārpalikumu vidēji 1 % apjomā no IKP un turpināt ievērot VTM ar pietiekamu drošības rezervi visā programmas laikā. Tiek prognozēts, ka pirms turpmāka pakāpeniska pieauguma pārpalikums saruks no 1,0 % no IKP 2007. gadā līdz 0,8 % no IKP 2008. gadā, jo iedzīvotāju ienākuma nodoklis samazināsies. Primārā pārpalikuma pārmaiņas būs tādas pašas. Pārpalikuma palielinājumu 2007.–2010. gadā plāno sasniegt, par 0,9 procentu punktiem no IKP samazinot izdevumu attiecību, un tas būs vairāk nekā nepieciešams, lai kompensētu ieņēmumu attiecības samazinājumu par 0,7 procentu punktiem no IKP. Izņemot 2008. gadu, kad tiek atspoguļoti budžetā ietvertie pasākumi, šie skaitļi drīzāk atspoguļo prognozes, kas neietver pārmaiņas politikā, nevis mērķus, kas atspoguļo politikas pasākumu ieviešanu.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Prognozes ir balstītas uz reālistisku makroekonomikas scenāriju un šķiet sasniedzamas. Faktiski rezultāts var būt pat mazliet labāks, nekā prognozēts programmā, jo īpaši tāpēc, ka ieņēmumu prognozes ir piesardzīgas un valstij ir labi līdzšinējie budžeta izpildes rādītāji. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Prognozes ir balstītas uz reālistisku makroekonomikas scenāriju un šķiet sasniedzamas. Faktiski rezultāts var būt pat mazliet labāks, nekā prognozēts programmā, jo īpaši tāpēc, ka ieņēmumu prognozes ir piesardzīgas un valstij ir labi līdzšinējie budžeta izpildes rādītāji.

| (7) | Ievērojot šo riska novērtējumu, programmā ietvertā budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā minētajā periodā ar lielu drošības rezervi uzturētu VTM saskaņā ar programmā noteikto. Programmā paredzētais fiskālās politikas stāvoklis atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam visā periodā. Padome norāda, ka tas atbilst arī Eirogrupas 2007. gada aprīlī apstiprinātajiem orientējošajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot šo riska novērtējumu, programmā ietvertā budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā minētajā periodā ar lielu drošības rezervi uzturētu VTM saskaņā ar programmā noteikto. Programmā paredzētais fiskālās politikas stāvoklis atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam visā periodā. Padome norāda, ka tas atbilst arī Eirogrupas 2007. gada aprīlī apstiprinātajiem orientējošajiem norādījumiem.

| (8) | Šķiet, ka Luksemburga ir pakļauta vidējam riskam valsts finanšu ilgtspējības jomā. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no lielākajām ES, un to jūtami ietekmē ļoti nozīmīga pensiju izdevumu pieauguma prognoze. Programmā ietvertā aplēse par budžeta stāvokli 2007. gadā, kas ir optimistiskāka nekā iepriekšējā programmā ietvertais sākuma stāvoklis, nelielā parāda attiecība, uzkrāto sociālās nodrošināšanas aktīvu lielais apjoms un strukturālais primārais pārpalikums ir faktori, kas veicina samazinājumu prognozētajā ilgtermiņa ietekmē, ko uz budžetu atstāj iedzīvotāju novecošana. Tomēr tas nav pietiekami, lai segtu nozīmīgo pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanu saistītajos izdevumos. Risku samazināšanu saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību varētu veicināt lielu primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā un, kā atzinušas valsts iestādes, tādu pasākumu ieviešana, kuru mērķis ir ierobežot ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu būtisko pieaugumu. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Luksemburga ir pakļauta vidējam riskam valsts finanšu ilgtspējības jomā. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no lielākajām ES, un to jūtami ietekmē ļoti nozīmīga pensiju izdevumu pieauguma prognoze. Programmā ietvertā aplēse par budžeta stāvokli 2007. gadā, kas ir optimistiskāka nekā iepriekšējā programmā ietvertais sākuma stāvoklis, nelielā parāda attiecība, uzkrāto sociālās nodrošināšanas aktīvu lielais apjoms un strukturālais primārais pārpalikums ir faktori, kas veicina samazinājumu prognozētajā ilgtermiņa ietekmē, ko uz budžetu atstāj iedzīvotāju novecošana. Tomēr tas nav pietiekami, lai segtu nozīmīgo pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanu saistītajos izdevumos. Risku samazināšanu saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību varētu veicināt lielu primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā un, kā atzinušas valsts iestādes, tādu pasākumu ieviešana, kuru mērķis ir ierobežot ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu būtisko pieaugumu.

| (9) | Stabilitātes programma šķiet zināmā mērā atbilstīga 2007. gada oktobra ziņojumam par valsts reformu programmas īstenošanu. Jo īpaši stabilitātes programmā paredzētie pasākumi ir atbilstīgi 2005. gada valsts reformu programmai un 2007. gada oktobra ziņojumam par šīs programmas īstenošanu, piemēram, prognozētais pētniecības un attīstības izdevumu pieaugums un jaunie investīciju projekti dzelzceļa un autoceļu infrastruktūrā. Stabilitātes programmas budžeta prognozēs ņemta vērā valsts reformu programmā iekļauto reformu tiešā ietekme uz budžetu. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma šķiet zināmā mērā atbilstīga 2007. gada oktobra ziņojumam par valsts reformu programmas īstenošanu. Jo īpaši stabilitātes programmā paredzētie pasākumi ir atbilstīgi 2005. gada valsts reformu programmai un 2007. gada oktobra ziņojumam par šīs programmas īstenošanu, piemēram, prognozētais pētniecības un attīstības izdevumu pieaugums un jaunie investīciju projekti dzelzceļa un autoceļu infrastruktūrā. Stabilitātes programmas budžeta prognozēs ņemta vērā valsts reformu programmā iekļauto reformu tiešā ietekme uz budžetu.

| (10) | Programmā ietvertā budžeta stratēģija daļēji atbilst valstu vispārīgajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs, kā arī pamatnostādnēm, kas paredzētas euro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā un ir pieņemtas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Jo īpaši līdz šim brīdim nav uzsākta pensiju sistēmas reforma nolūkā veicināt valsts finanšu ilgtspējību. |
| --- | --- |

(10)

Programmā ietvertā budžeta stratēģija daļēji atbilst valstu vispārīgajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs, kā arī pamatnostādnēm, kas paredzētas euro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā un ir pieņemtas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Jo īpaši līdz šim brīdim nav uzsākta pensiju sistēmas reforma nolūkā veicināt valsts finanšu ilgtspējību.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā var secināt, ka būtiska IKP un nodarbinātības pieauguma dēļ valsts finanses atkal ir sasniegušas pārpalikumu. Nesen publiskotie pārskatītie dati liecina, ka valsts finanšu pasliktināšanās ir bijusi daudz mazāk nozīmīga, nekā iepriekš lēsts. Tādējādi Luksemburga ir pastāvīgi īstenojusi VTM, un programmā paredzētā valdības bilances virzība katru gadu uzlabojas par vismaz par 1 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējo atjaunināto programmu. Lai gan nodokļu samazinājums 2008. gadā radīs nelielu pārpalikuma samazinājumu, programmā noteikts mērķis uzturēt pārpalikumu, kura apjoms vidēji būtu 1 % no IKP visa perioda laikā. Makroekonomiskais scenārijs un programmas budžeta mērķi šķiet izpildāmi, un budžeta rezultāti varētu būt pat mazliet labāki, nekā plānots. Tomēr Luksemburgai nākamajās desmitgadēs būs jāiztur īpaši smags slogs, ko rada iedzīvotāju novecošana, un korektīvi pasākumi līdz šim nav veikti. Tas izskaidro, kāpēc tiek uzskatīts, ka valstī, neraugoties uz pašlaik stabilo budžeta stāvokli, pastāv vidēja termiņa risks valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējības jomā.

Ievērojot iepriekšminēto novērtējumu un ļoti nozīmīgo nākamajām desmitgadēm prognozēto ar iedzīvotāju novecošanos saistīto izdevumu palielinājumu, Luksemburga tiek aicināta uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, ieviešot strukturālo reformu pasākumus, jo īpaši pensiju jomā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| COM 2007. g. nov. | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| COM 2007. g. nov. | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | n.p. |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| COM 2007. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| COM 2007. g. nov. | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| COM 2007. g. nov. | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

COM 2007. g. nov.

6,1

5,2

4,7

4,5

n.p.

SP 2006. g. nov.

5,5

4,0

5,0

4,0

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

COM 2007. g. nov.

3,0

2,5

2,8

2,3

n.p.

SP 2006. g. nov.

2,9

1,4

2,0

2,0

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

n.p.

Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

COM 2007. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

COM 2007. g. nov.

0,7

1,2

1,0

1,4

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

COM 2007. g. nov.

0,9

1,3

1,2

1,5

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

COM 2007. g. nov.

0,8

1,2

1,2

1,7

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

COM 2007. g. nov.

0,8

1,2

1,2

1,7

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

COM 2007. g. nov.

6,6

6,6

6,0

5,4

n.p.

SP 2006. g. nov.

7,5

8,2

8,5

8,5

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo sevišķi ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas veiktais valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojuma novērtējums.

(3)  OV C 70, 27.3.2007., 24. lpp.

(4)  Jo īpaši nav pieejami dati par nozaru bilancēm, izņemot vispārējās valdības bilanci.

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % un 4,9 % apjomā attiecīgi laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu rudens prognozēm laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/5

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

(2008/C 49/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēdējos gados Somijas makroekonomiskie rezultāti ir bijuši stipri un līdzsvaroti, un izaugsme ievērojami pārsniedza prognozes. Pašreizējais cikliskais ekonomiskās darbības uzplaukums ir atbilstoši izmantots, lai veidotu budžeta pārpalikumu un sagatavotos iedzīvotāju novecošanas radītajai ietekmei, ievērojami samazinot risku valsts finanšu ilgtspējībai. Tomēr tiek prognozēts, ka paredzamās demogrāfiskās izmaiņas kavēs ekonomikas izaugsmi jau programmas laikposma beigās un samazinās fiskālo pārpalikumu, tādējādi izraisot nepieciešamību pastāvīgi kontrolēt valsts izdevumus. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos gados Somijas makroekonomiskie rezultāti ir bijuši stipri un līdzsvaroti, un izaugsme ievērojami pārsniedza prognozes. Pašreizējais cikliskais ekonomiskās darbības uzplaukums ir atbilstoši izmantots, lai veidotu budžeta pārpalikumu un sagatavotos iedzīvotāju novecošanas radītajai ietekmei, ievērojami samazinot risku valsts finanšu ilgtspējībai. Tomēr tiek prognozēts, ka paredzamās demogrāfiskās izmaiņas kavēs ekonomikas izaugsmi jau programmas laikposma beigās un samazinās fiskālo pārpalikumu, tādējādi izraisot nepieciešamību pastāvīgi kontrolēt valsts izdevumus.

| (3) | Makroekonomiskais scenārijs, uz ko pamatojas šī programma, paredz, ka reālā IKP izaugsme programmas īstenošanas laikā samazināsies, laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam saglabājoties virs 3 % un līdz 2011. gadam samazinoties līdz līmenim, kas nedaudz pārsniedz 2 %. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju (2), domājams, ka šis scenārijs ir balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu, vērtējot to diezgan piesardzīgi laikposmam no 2010. gada līdz 2011. gadam. Arī programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskais scenārijs, uz ko pamatojas šī programma, paredz, ka reālā IKP izaugsme programmas īstenošanas laikā samazināsies, laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam saglabājoties virs 3 % un līdz 2011. gadam samazinoties līdz līmenim, kas nedaudz pārsniedz 2 %. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju (2), domājams, ka šis scenārijs ir balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu, vērtējot to diezgan piesardzīgi laikposmam no 2010. gada līdz 2011. gadam. Arī programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas.

| (4) | Attiecībā uz 2007. gadu pašreizējā programmas atjauninātajā redakcijā tiek lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 4,5 % no IKP, kas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozei, salīdzinot ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninātajā redakcijā noteikto mērķi 2,8 % no IKP. Tā iemesls ir pārnesums no 2006. gada rezultātiem, kas pārsniedza prognozētos, un negaidītā pozitīvā dinamika 2007. gadā, kas palielināja valdības budžeta ieņēmumus, izdevumiem kopumā saglabājoties atbilstīgi iepriekš plānotajiem. 2007. gada budžeta īstenošana kopumā atbilda Padomes pieņemtajam atzinumam par iepriekšējo programmu (3). Padome turklāt norāda, ka 2007. gada budžets kopumā atbilda 2007. gada aprīļa Eirogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta politiku. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007. gadu pašreizējā programmas atjauninātajā redakcijā tiek lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 4,5 % no IKP, kas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozei, salīdzinot ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninātajā redakcijā noteikto mērķi 2,8 % no IKP. Tā iemesls ir pārnesums no 2006. gada rezultātiem, kas pārsniedza prognozētos, un negaidītā pozitīvā dinamika 2007. gadā, kas palielināja valdības budžeta ieņēmumus, izdevumiem kopumā saglabājoties atbilstīgi iepriekš plānotajiem. 2007. gada budžeta īstenošana kopumā atbilda Padomes pieņemtajam atzinumam par iepriekšējo programmu (3). Padome turklāt norāda, ka 2007. gada budžets kopumā atbilda 2007. gada aprīļa Eirogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta politiku.

| (5) | Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu. Tāpat kā iepriekšējā programmā Somijas vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir noteikts kā strukturāls, t.i., cikliski koriģēts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vispārējās valdības budžeta pārpalikums 2 % no IKP. Plāno, ka vispārējā un primārā bilance katru gadu pasliktināsies, lai gan tas notiks salīdzinājumā ar samērā augsto 2007. gada līmeni. Programmā ir plānots saglabāt strukturālus pārpalikumus virs VTM visā programmas laikposmā. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atjauninātajā redakcijā tiek prognozēts, ka strukturālais pārpalikums (kas aprēķināts pēc kopīgi pieņemtas metodoloģijas) būs par 1,5 procentu punktiem augstāks nekā 2007. gadā, bet attiecībā uz 2010. gadu abās redakcijās tiek prognozēta viena un tā pati strukturālā bilance. Krasāku pārpalikuma kritumu jaunākajā redakcijā skaidro ar to, ka izdevumu attiecības samazinājumam ir tikai margināls raksturs, turpretim ieņēmumu attiecības kritums ir būtiskāks. Šis kritums atspoguļo izsludināto nodokļu samazinājumu pakāpenisko stāšanos spēkā, kā arī piesardzīgās prognozes par ieņēmumiem, ņemot vērā IKP izaugsmi. Mazāk izteiktais izdevumu attiecības samazinājums, salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atspoguļo centrālā valdības daudzgadu budžeta augšējās robežas strauju pieaugumu, izdevumu palielinājumu pavirzot uz 2008. gadu, kas ir pirmais jaunās valdības darba gads. |
| --- | --- |

(5)

Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu. Tāpat kā iepriekšējā programmā Somijas vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir noteikts kā strukturāls, t.i., cikliski koriģēts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vispārējās valdības budžeta pārpalikums 2 % no IKP. Plāno, ka vispārējā un primārā bilance katru gadu pasliktināsies, lai gan tas notiks salīdzinājumā ar samērā augsto 2007. gada līmeni. Programmā ir plānots saglabāt strukturālus pārpalikumus virs VTM visā programmas laikposmā. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atjauninātajā redakcijā tiek prognozēts, ka strukturālais pārpalikums (kas aprēķināts pēc kopīgi pieņemtas metodoloģijas) būs par 1,5 procentu punktiem augstāks nekā 2007. gadā, bet attiecībā uz 2010. gadu abās redakcijās tiek prognozēta viena un tā pati strukturālā bilance. Krasāku pārpalikuma kritumu jaunākajā redakcijā skaidro ar to, ka izdevumu attiecības samazinājumam ir tikai margināls raksturs, turpretim ieņēmumu attiecības kritums ir būtiskāks. Šis kritums atspoguļo izsludināto nodokļu samazinājumu pakāpenisko stāšanos spēkā, kā arī piesardzīgās prognozes par ieņēmumiem, ņemot vērā IKP izaugsmi. Mazāk izteiktais izdevumu attiecības samazinājums, salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atspoguļo centrālā valdības daudzgadu budžeta augšējās robežas strauju pieaugumu, izdevumu palielinājumu pavirzot uz 2008. gadu, kas ir pirmais jaunās valdības darba gads.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. 2008. gadā budžeta rezultāts varētu būt labāks par programmā prognozēto, ņemot vērā izteikti piesardzīgos pieņēmumus par nodokļu ieņēmumiem attiecīgajā gadā. Zināmu risku varētu radīt straujais darba algu kāpums valsts sektorā, kas izraisa izdevumu palielināšanos. No otras puses, piesardzīgās prognozes par izaugsmi pēdējos gados kopā ar konservatīvajiem pieņēmumiem attiecībā uz ieņēmumiem līdzsvaro negatīvo risku. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. 2008. gadā budžeta rezultāts varētu būt labāks par programmā prognozēto, ņemot vērā izteikti piesardzīgos pieņēmumus par nodokļu ieņēmumiem attiecīgajā gadā. Zināmu risku varētu radīt straujais darba algu kāpums valsts sektorā, kas izraisa izdevumu palielināšanos. No otras puses, piesardzīgās prognozes par izaugsmi pēdējos gados kopā ar konservatīvajiem pieņēmumiem attiecībā uz ieņēmumiem līdzsvaro negatīvo risku.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā ļauj sasniegt VTM, saglabājot pietiekami lielas rezerves visā programmas īstenošanas laikā, kā tas paredzēts programmā. Tas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr 2008. gadā ir paredzēta fiskāla ekspansija, uz ko norāda strukturālā pārpalikuma samazināšanās par 0,5 procenta punktu no IKP saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi un par 1 procenta punktu saskaņā ar programmu. Kaut arī ir paredzams, ka ekonomiskajos apstākļos 2008. gadā “labvēlīgo posmu” nomainīs “neitrāls posms”, nav izslēgts, ka iepriekšējo gadu labvēlīgie ekonomiskie apstākļi turpināsies arī 2008. gadā. Tāpēc ir risks, ka programmas fiskālās politikas stāvoklis 2008. gadā varētu izrādīties prociklisks. Tomēr potenciāli procikliskais stimuls ekonomikai varētu būt ierobežots, un fiskālās politikas stāvoklis kļūtu kopumā neitrāls jau nākamajā gadā. Joprojām saglabātos ievērojams budžeta pārpalikums. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā ļauj sasniegt VTM, saglabājot pietiekami lielas rezerves visā programmas īstenošanas laikā, kā tas paredzēts programmā. Tas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr 2008. gadā ir paredzēta fiskāla ekspansija, uz ko norāda strukturālā pārpalikuma samazināšanās par 0,5 procenta punktu no IKP saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi un par 1 procenta punktu saskaņā ar programmu. Kaut arī ir paredzams, ka ekonomiskajos apstākļos 2008. gadā “labvēlīgo posmu” nomainīs “neitrāls posms”, nav izslēgts, ka iepriekšējo gadu labvēlīgie ekonomiskie apstākļi turpināsies arī 2008. gadā. Tāpēc ir risks, ka programmas fiskālās politikas stāvoklis 2008. gadā varētu izrādīties prociklisks. Tomēr potenciāli procikliskais stimuls ekonomikai varētu būt ierobežots, un fiskālās politikas stāvoklis kļūtu kopumā neitrāls jau nākamajā gadā. Joprojām saglabātos ievērojams budžeta pārpalikums.

| (8) | Šķiet, ka Somijā ir zems risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. Kaut arī iedzīvotāju novecošanas radītā ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir lielāka nekā vidēji ES, ieviestās pensiju reformas ir palīdzējušas iegrožot prognozēto izdevumu palielinājumu pensijām tuvākajās desmitgadēs. Budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas programmā novērtēts kā budžets ar lielu strukturālu pārpalikumu, ievērojami sekmē iedzīvotāju novecošanas radītās ilgtermiņa budžeta ietekmes mazināšanu, un lielie līdzekļi, kas uzkrāti ar valsts pensiju programmu starpniecību, palīdzēs finansēt daļu no pensijām paredzēto izdevumu palielinājuma. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Somijā ir zems risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. Kaut arī iedzīvotāju novecošanas radītā ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir lielāka nekā vidēji ES, ieviestās pensiju reformas ir palīdzējušas iegrožot prognozēto izdevumu palielinājumu pensijām tuvākajās desmitgadēs. Budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas programmā novērtēts kā budžets ar lielu strukturālu pārpalikumu, ievērojami sekmē iedzīvotāju novecošanas radītās ilgtermiņa budžeta ietekmes mazināšanu, un lielie līdzekļi, kas uzkrāti ar valsts pensiju programmu starpniecību, palīdzēs finansēt daļu no pensijām paredzēto izdevumu palielinājuma. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Stabilitātes programma šķiet atbilstīga valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Jo īpaši valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumā noteiktie pasākumi iedzīvotāju novecošanas riska mazināšanai ir stabilitātes programmas stratēģijas neatņemama daļa. Ir paredzēts arī turpmāk veltīt nopietnu uzmanību pasākumiem, kas saistīti ar produktivitātes palielināšanu sabiedrisko pakalpojumu jomā, lai ierobežotu izdevumu pieaugumu. Tajā pašā laikā centrālā valdības daudzgadu budžeta izdevumu augšējās robežas, kas ir stabilitātes programmas prognožu pamatā, strikti ierobežos valsts reformu programmas pasākumu izmaksas. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma šķiet atbilstīga valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Jo īpaši valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumā noteiktie pasākumi iedzīvotāju novecošanas riska mazināšanai ir stabilitātes programmas stratēģijas neatņemama daļa. Ir paredzēts arī turpmāk veltīt nopietnu uzmanību pasākumiem, kas saistīti ar produktivitātes palielināšanu sabiedrisko pakalpojumu jomā, lai ierobežotu izdevumu pieaugumu. Tajā pašā laikā centrālā valdības daudzgadu budžeta izdevumu augšējās robežas, kas ir stabilitātes programmas prognožu pamatā, strikti ierobežos valsts reformu programmas pasākumu izmaksas.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs euro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā, kuras izveidotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs euro zonas dalībvalstīm budžeta politikas jomā, kuras izveidotas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu obligāto un fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu obligāto un fakultatīvo datu (4).

Kopējais secinājums ir tāds, ka programmā ir paredzēti ilgstoši augsti budžeta pārpalikumi, kas programmas īstenošanas laikā tomēr samazinās. Kaut arī ar budžeta mērķiem saistītie riski kopumā ir līdzsvaroti, programmas fiskālās prognozes par 2008. gadu šķiet diezgan piesardzīgas. Budžeta vidējā termiņa stāvoklis ir labs, un tam vajadzētu ierobežot risku attiecībā uz ilgtermiņa ilgtspējību. Izdevumu ierobežošana arī turpmāk būs izšķiroša, lai apturētu procikliska fiskālās politikas stāvokļa risku 2008. gadā un pielāgotos zemākam pieaugumam un attiecīgi zemākam nodokļu ieņēmumu pieaugumam programmas īstenošanas laikā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| COM 2007. g. nov. | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | n.p. |
| SPCI inflācija (8)

  (%) | SP 2007. g. nov. | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2007. g. nov. | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | n.p. |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| COM 2007. g. nov. | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| COM 2007. g. nov. | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| COM 2007. g. nov. | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| COM 2007. g. nov. | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

COM 2007. g. nov.

5,0

4,3

3,4

2,8

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

n.p.

SPCI inflācija (8)

(%)

SP 2007. g. nov.

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

COM 2007. g. nov.

1,3

1,5

2,4

2,1

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

n.p.

Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

COM 2007. g. nov.

5,9

5,3

5,2

5,1

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

COM 2007. g. nov.

3,8

4,6

4,2

4,0

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

COM 2007. g. nov.

5,3

6,0

5,6

5,3

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

COM 2007. g. nov.

4,1

4,4

3,9

4,0

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

COM 2007. g. nov.

4,1

4,4

3,9

4,0

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

COM 2007. g. nov.

39,2

35,7

32,4

29,8

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo sevišķi ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas veiktais valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojuma novērtējums.

(3)  OV C 71, 28.3.2007., 1. lpp.

(4)  Jo īpaši nav sniegti ekspertu pieņēmumi par pēdējiem gadiem, un inflācija ir prognozēta, pamatojoties uz PCI nevis SPCI. Dati par “vienreizējiem un pagaidu pasākumiem” arī nav skaidri norādīti tabulās (nedz arī tie ir minēti tekstā).

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % un 3,2 % laikposmā no 2006. gada līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Ne jaunākajā programmā, ne Komisijas dienestu rudens prognozēm nav noteikts neviens vienreizējs pasākums.

(8)  Jaunākajā programmā inflācija ir prognozēta, pamatojoties uz valsts PCI, nevis uz SPCI. 2007. gadā PCI inflācija bija ievērojami augstāka nekā SPCI. Somijas iestādes ir norādījušas, ka atbilstošās SPCI inflācijas prognozes laikam no 2006. līdz 2008. gadam attiecīgi ir 1,3 %, 1,6 % un 2,3 % un pārējos gados starp abām sērijām nebūs atšķirību.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/8

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 49/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Kopš 2006. gada Nīderlandes IKP pieaugums atkal būtiski apsteidz potenciālo pieaugumu. Pašreizējā augšupeja kopumā vērtēta kā regulāra cikliska augšupeja un nav kļūdaini uzskatāma par lielāku izaugsmes potenciālu, kā tas bija diezgan ilgā uzplaukuma periodā 90. gadu beigās. Turklāt tā plašāk balstās uz iekšējiem un ārējiem izaugsmes avotiem. Tomēr, ņemot vērā labo sākuma stāvokli, darba tirgus spriedze diezgan drīz var radīt algu un cenu kāpumu. |
| --- | --- |

(2)

Kopš 2006. gada Nīderlandes IKP pieaugums atkal būtiski apsteidz potenciālo pieaugumu. Pašreizējā augšupeja kopumā vērtēta kā regulāra cikliska augšupeja un nav kļūdaini uzskatāma par lielāku izaugsmes potenciālu, kā tas bija diezgan ilgā uzplaukuma periodā 90. gadu beigās. Turklāt tā plašāk balstās uz iekšējiem un ārējiem izaugsmes avotiem. Tomēr, ņemot vērā labo sākuma stāvokli, darba tirgus spriedze diezgan drīz var radīt algu un cenu kāpumu.

| (3) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP samazināsies no 2,75 % 2007. gadā līdz 2,5 % 2008. gadā un līdz 1,75 % atlikušajā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu līdz 2008. gadam un piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu pēc 2008. gada. Ņemot vērā to, ka jau vērojamas Nīderlandes darba tirgus pārkaršanas pazīmes, kas, domājams, radīs algu pieaugumu, programmas prognozes attiecībā uz inflāciju 2 % no 2009. gada, šķiet, ir nedaudz par zemām. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP samazināsies no 2,75 % 2007. gadā līdz 2,5 % 2008. gadā un līdz 1,75 % atlikušajā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu līdz 2008. gadam un piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu pēc 2008. gada. Ņemot vērā to, ka jau vērojamas Nīderlandes darba tirgus pārkaršanas pazīmes, kas, domājams, radīs algu pieaugumu, programmas prognozes attiecībā uz inflāciju 2 % no 2009. gada, šķiet, ir nedaudz par zemām.

| (4) | Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē un programmā lēsts, ka 2007. gadā vispārējās valdības deficīts ir 0,4 % no IKP, (lai gan programmā minēta arī pēdējā oficiālā aplēse — 0,2 % no IKP un saskaņā ar jaunāko informāciju rezultāti varēja būt vēl labāki). Iepriekšējā atjaunotajā stabilitātes programmā tika izvirzīts pārpalikuma mērķis 0,2 % no IKP. Galvenie šo pasliktināšanos veicinošie faktori ir izdevumu pārtēriņš (jo īpaši veselības aprūpē) un zemāki ieņēmumi par gāzi, savukārt nodokļu ieņēmumi izrādījušies lielāki par plānotajiem. Lai gan budžeta politika 2007. gadā turpināja sekot vidējā termiņa mērķim (VTM), tā neatbilda aicinājumam Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu (3), kas aicināja Nīderlandi 2007. gadā (un turpmāk) saglabāt spēcīgu strukturālo stāvokli, tādējādi izvairoties no cikliskas fiskālās politikas ekonomikas augšupejas periodā. Padome atzīmē, ka tā neatbilda arī euro grupas 2007. gada aprīlī pieņemtās budžeta politikas virzieniem 2007. gadam, jo ar to izdevumu pārtēriņš netika novērsts un neplānotie papildu ieņēmumi tikai daļēji tika izmantoti valsts budžeta deficīta un parāda mazināšanai. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē un programmā lēsts, ka 2007. gadā vispārējās valdības deficīts ir 0,4 % no IKP, (lai gan programmā minēta arī pēdējā oficiālā aplēse — 0,2 % no IKP un saskaņā ar jaunāko informāciju rezultāti varēja būt vēl labāki). Iepriekšējā atjaunotajā stabilitātes programmā tika izvirzīts pārpalikuma mērķis 0,2 % no IKP. Galvenie šo pasliktināšanos veicinošie faktori ir izdevumu pārtēriņš (jo īpaši veselības aprūpē) un zemāki ieņēmumi par gāzi, savukārt nodokļu ieņēmumi izrādījušies lielāki par plānotajiem. Lai gan budžeta politika 2007. gadā turpināja sekot vidējā termiņa mērķim (VTM), tā neatbilda aicinājumam Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu (3), kas aicināja Nīderlandi 2007. gadā (un turpmāk) saglabāt spēcīgu strukturālo stāvokli, tādējādi izvairoties no cikliskas fiskālās politikas ekonomikas augšupejas periodā. Padome atzīmē, ka tā neatbilda arī euro grupas 2007. gada aprīlī pieņemtās budžeta politikas virzieniem 2007. gadam, jo ar to izdevumu pārtēriņš netika novērsts un neplānotie papildu ieņēmumi tikai daļēji tika izmantoti valsts budžeta deficīta un parāda mazināšanai.

| (5) | Programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir plānotā valsts termiņa beigās, t. i., 2011. gadā, panākt strukturālo pārpalikumu, resp., cikliski koriģētu pārpalikumu, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, 1 % no IKP. Tādējādi programmas periodā Nīderlande plāno pilnībā sekot vidēja termiņa mērķim (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas ir strukturālais deficīts 0,5–1 % no IKP. Pēc ievērojamas pasliktināšanās 2007. gadā programma prognozē atgriešanos pie neliela, kopumā stabila pārpalikuma. Primārā bilance seko līdzīgam paraugam, 2008.–2010. gadā nostabilizējoties 2,75 % no IKP līmeņa. Stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā izaugsmes palēninājums 2008. gadā tika pieņemts lielāks nekā 2009. gadā, un mērķis bija kopumā līdzsvarots vispārējās valdības budžets līdz 2008. gadam un pārpalikums gandrīz 1 % no IKP 2009. gadā. Pašreizējā atjauninājumā pamata korekcija programmas periodā pilnībā balstās uz ieņēmumiem programmas sākumā 2008. gadā. To galvenokārt sekmē to ieņēmumu pieaugums, kas gūti par gāzi, sociālo maksājumu pieaugums un labvēlīgas ekonomiskās izaugsmes perspektīvas. Valsts izdevumiem plānots noteikt izdevumu robežlielumus reālā izteiksmē, kas 2008. gada budžeta projektā noteikti visam valdības termiņam. |
| --- | --- |

(5)

Programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir plānotā valsts termiņa beigās, t. i., 2011. gadā, panākt strukturālo pārpalikumu, resp., cikliski koriģētu pārpalikumu, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, 1 % no IKP. Tādējādi programmas periodā Nīderlande plāno pilnībā sekot vidēja termiņa mērķim (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas ir strukturālais deficīts 0,5–1 % no IKP. Pēc ievērojamas pasliktināšanās 2007. gadā programma prognozē atgriešanos pie neliela, kopumā stabila pārpalikuma. Primārā bilance seko līdzīgam paraugam, 2008.–2010. gadā nostabilizējoties 2,75 % no IKP līmeņa. Stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā izaugsmes palēninājums 2008. gadā tika pieņemts lielāks nekā 2009. gadā, un mērķis bija kopumā līdzsvarots vispārējās valdības budžets līdz 2008. gadam un pārpalikums gandrīz 1 % no IKP 2009. gadā. Pašreizējā atjauninājumā pamata korekcija programmas periodā pilnībā balstās uz ieņēmumiem programmas sākumā 2008. gadā. To galvenokārt sekmē to ieņēmumu pieaugums, kas gūti par gāzi, sociālo maksājumu pieaugums un labvēlīgas ekonomiskās izaugsmes perspektīvas. Valsts izdevumiem plānots noteikt izdevumu robežlielumus reālā izteiksmē, kas 2008. gada budžeta projektā noteikti visam valdības termiņam.

| (6) | Budžeta prognožu apdraudējums programmā kopumā šķiet līdzsvarots līdz 2008. gadam, bet labāki rezultāti nekā prognozēts varētu būt, sākot no 2009. gada, jo ekonomiskā izaugsme var būt spēcīgāka par programmā prognozēto. No otras puses, plānotie pasākumi vēl jāprecizē. Ja ekonomiskā izaugsme izrādīsies labāka par programmā prognozēto, tam jāatainojas labākos budžeta rezultātos, sākot no 2009. gada, lai novērstu fiskālās politikas ciklisko stāvokli. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu apdraudējums programmā kopumā šķiet līdzsvarots līdz 2008. gadam, bet labāki rezultāti nekā prognozēts varētu būt, sākot no 2009. gada, jo ekonomiskā izaugsme var būt spēcīgāka par programmā prognozēto. No otras puses, plānotie pasākumi vēl jāprecizē. Ja ekonomiskā izaugsme izrādīsies labāka par programmā prognozēto, tam jāatainojas labākos budžeta rezultātos, sākot no 2009. gada, lai novērstu fiskālās politikas ciklisko stāvokli.

| (7) | Ņemot vērā šo apdraudējuma novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai ievērojami nodrošinātu tuvināšanos VTM visā programmas periodā, kā tas paredzēts programmā. Fiskālās politikas nostādnes, kas izriet no programmas, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam visā periodā. Padome vērš uzmanību arī uz to, ka 2008. gada budžets atbilst euro grupas 2007. gada aprīlī pieņemtās budžeta politikas pamatnostādņu virzieniem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo apdraudējuma novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai ievērojami nodrošinātu tuvināšanos VTM visā programmas periodā, kā tas paredzēts programmā. Fiskālās politikas nostādnes, kas izriet no programmas, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam visā periodā. Padome vērš uzmanību arī uz to, ka 2008. gada budžets atbilst euro grupas 2007. gada aprīlī pieņemtās budžeta politikas pamatnostādņu virzieniem.

| (8) | Šķiet, ka Nīderlandes valsts finanšu stabilitāti apdraud vidējs risks. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu pārsniedz vidējo ES rādītāju, ko galvenokārt ietekmē tas, ka nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Tomēr prognozētais nodokļu ieņēmumu kā IKP daļas pieaugums nākotnē, ko galvenokārt nodrošinās atliktā privāto pensiju aplikšana ar nodokļiem, daļēji kompensētu valsts izdevumu palielināšanos ilgtermiņā. Programmā novērtētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir sliktāks nekā iepriekšējās programmas sākuma stāvoklī, sekmē prognozētās iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču nav pietiekams, lai segtu ar vecumu saistīto izdevumu ievērojamo pieaugumu, jo īpaši ņemot vērā strukturālās primārās bilances pasliktināšanos 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu. Lielāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā kā jau noteikts programmā un/vai tādu reformas pasākumu īstenošana, kas ierobežo prognozēto ar vecumu saistīto izdevumu pieaugumu, sekmētu valsts finanšu stabilitātes apdraudējuma samazināšanu. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Nīderlandes valsts finanšu stabilitāti apdraud vidējs risks. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu pārsniedz vidējo ES rādītāju, ko galvenokārt ietekmē tas, ka nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Tomēr prognozētais nodokļu ieņēmumu kā IKP daļas pieaugums nākotnē, ko galvenokārt nodrošinās atliktā privāto pensiju aplikšana ar nodokļiem, daļēji kompensētu valsts izdevumu palielināšanos ilgtermiņā. Programmā novērtētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir sliktāks nekā iepriekšējās programmas sākuma stāvoklī, sekmē prognozētās iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču nav pietiekams, lai segtu ar vecumu saistīto izdevumu ievērojamo pieaugumu, jo īpaši ņemot vērā strukturālās primārās bilances pasliktināšanos 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu. Lielāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā kā jau noteikts programmā un/vai tādu reformas pasākumu īstenošana, kas ierobežo prognozēto ar vecumu saistīto izdevumu pieaugumu, sekmētu valsts finanšu stabilitātes apdraudējuma samazināšanu.

| (9) | Stabilitātes programma šķiet atbilst 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam par valsts reformu programmu. Lai gan programma nesniedz valsts reformu programmas kopējās ietekmes kvalitatīvu novērtējumu, abos dokumentos jo īpaši izklāstītas tās valdības “sešu pīlāru stratēģijā” ietverto pasākumu saistītās apakškopas, kas ir prioritāras kopējā valsts politikā pašreizējās valdības termiņā. Vēršot uzmanību pasākumiem ar tiešu ietekmi uz budžetu, abos dokumentos minēta kopējā nodokļu kredīta tālāknodošanas samazināšana 15 gadu laikā, sākot no 2009. gada. Turklāt stabilitātes programma norāda uz plāniem 2009. gadā samazināt darba ņēmēju un darba devēju apdrošināšanas iemaksas bezdarba gadījumiem, ko finansēs, šajā gadā palielinot PVN likmi. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma šķiet atbilst 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam par valsts reformu programmu. Lai gan programma nesniedz valsts reformu programmas kopējās ietekmes kvalitatīvu novērtējumu, abos dokumentos jo īpaši izklāstītas tās valdības “sešu pīlāru stratēģijā” ietverto pasākumu saistītās apakškopas, kas ir prioritāras kopējā valsts politikā pašreizējās valdības termiņā. Vēršot uzmanību pasākumiem ar tiešu ietekmi uz budžetu, abos dokumentos minēta kopējā nodokļu kredīta tālāknodošanas samazināšana 15 gadu laikā, sākot no 2009. gada. Turklāt stabilitātes programma norāda uz plāniem 2009. gadā samazināt darba ņēmēju un darba devēju apdrošināšanas iemaksas bezdarba gadījumiem, ko finansēs, šajā gadā palielinot PVN likmi.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā euro zonas dalībvalstīm, kas noteiktas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā euro zonas dalībvalstīm, kas noteiktas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu.

Kopumā var secināt, ka programmas mērķis ir sasniegt un saglabāt visumā stabilu pārpalikumu, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu budžeta stāvokli visā periodā. Lai gan fiskālā politika 2007. gada ekonomiskā uzplaukuma laikā bija cikliska, budžeta stāvoklis programmā no 2008. gada atbilst paktam. Budžeta mērķu riski 2008. gadā šķiet kopumā līdzsvaroti. Ja ekonomiskā izaugsme izrādīsies lielāka par programmā prognozēto, ņemot vērā tajā ietverto piesardzīgo ekonomiskās attīstības modeli, no 2009. gada tam vajadzētu atainoties labākā budžeta izpildē, nekā plānots. Attiecībā uz Nīderlandes valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti šķiet, ka to apdraud vidējs risks.

Ņemot vērā minēto novērtējumu un prognozes par to izdevumu pieaugumu, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos un neseno strukturālās bilances pasliktināšanos, Nīderlande tiek aicināta uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, nostiprinot budžeta konsolidāciju saskaņā ar programmā plānoto.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| COM 2007. g. nov. | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| COM 2007. g. nov. | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (4)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| COM 2007 (5). g. nov. | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| COM 2007. g. nov. | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| COM 2007. g. nov. | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| COM 2007. g. nov. | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | n.p. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| COM 2007. g. nov. | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| COM 2007. g. nov. | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

COM 2007. g. nov.

3,0

2,7

2,6

2,5

n.p.

SP 2006. g. nov.

3,25

3

1,75

1,75

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

1,7

1,5

2,25

2

2

COM 2007. g. nov.

1,7

1,6

2,3

2,7

n.p.

SP 2006. g. nov.

1,5

1,75

1,75

1,75

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (4)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

COM 2007 (5). g. nov.

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 0,5

0,6

0,6

0,3

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

COM 2007. g. nov.

7,3

6,6

7,2

7,9

n.p.

SP 2006. g. nov.

6,9

6,7

7,1

7,5

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

COM 2007. g. nov.

0,6

– 0,4

0,5

1,3

n.p.

SP 2006. g. nov.

0,1

0,2

0,3

0,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

COM 2007. g. nov.

2,8

1,8

2,7

3,3

n.p.

SP 2006. g. nov.

2,4

2,4

2,4

2,9

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

COM 2007. g. nov.

1,1

– 0,2

0,5

1,1

n.p.

SP 2006. g. nov.

0,4

– 0,1

0,0

0,7

n.p.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

COM 2007. g. nov.

1,1

– 0,2

0,5

0,7

n.p.

SP 2006. g. nov.

0,4

– 0,1

0,0

0,4

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

47,9

46,8

45

43

41,2

COM 2007. g. nov.

47,9

46,8

44,8

41,7

n.p.

SP 2006. g. nov.

50,2

47,9

46,3

44,2

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ņemts vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 70, 27.3.2007., 21. lpp.

(4)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % un 2,2 % lielu potenciālo pieaugumu 2006.–2009. gada periodā.

(6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu rudens prognozi, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ir 0,3 % no IKP 2009. gadā — budžeta deficīta samazināšana. samazina deficītu.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/12

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

(2008/C 49/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam.

| (2) | Vācijā 2006. un 2007. gadā vērojamā ekonomiskā izaugsme bija daudz lielāka nekā desmitgades pirmajā pusē. Pastāvīgs algu ierobežojums, kā arī strukturālās reformas palīdzēja atgūt konkurētspēju un stimulēt nodarbinātības pieaugumu. Darba tirgus uzlabošanās apstiprina prognozi par iekšzemes pieprasījuma stabilu atjaunošanos, palīdzot izlīdzināt gaidāmo mazāko neto ārējā pieprasījuma pieaugumu.
  Ātrums, ar kādu notiek budžeta konsolidācija, ir bijis ievērojams. Vispārējās valdības bilance mainījās no deficīta, kas sasniedza gandrīz 3,5 % no IKP 2005. gadā, līdz nelielam pārpalikumam 2007. gadā. Līdzīgi laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam strukturālais deficīts tika samazināts par 2,5 procentu punktiem no IKP. Valdības izdevumu kontrole bija galvenais faktors konsolidācijas procesā, un samazinājums bija no gandrīz 47 % no IKP 2005. gadā līdz mazāk nekā 44 % 2007. gadā. To noteica ne tikai kopš 2005. gada apstiprinātie konsolidācijas pasākumi, bet arī tas, ka neparedzēti lielie nodokļu ieņēmumi netika iztērēti, bet gan tika izmantoti deficīta samazināšanai. |
| --- | --- |

(2)

Vācijā 2006. un 2007. gadā vērojamā ekonomiskā izaugsme bija daudz lielāka nekā desmitgades pirmajā pusē. Pastāvīgs algu ierobežojums, kā arī strukturālās reformas palīdzēja atgūt konkurētspēju un stimulēt nodarbinātības pieaugumu. Darba tirgus uzlabošanās apstiprina prognozi par iekšzemes pieprasījuma stabilu atjaunošanos, palīdzot izlīdzināt gaidāmo mazāko neto ārējā pieprasījuma pieaugumu.

Ātrums, ar kādu notiek budžeta konsolidācija, ir bijis ievērojams. Vispārējās valdības bilance mainījās no deficīta, kas sasniedza gandrīz 3,5 % no IKP 2005. gadā, līdz nelielam pārpalikumam 2007. gadā. Līdzīgi laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam strukturālais deficīts tika samazināts par 2,5 procentu punktiem no IKP. Valdības izdevumu kontrole bija galvenais faktors konsolidācijas procesā, un samazinājums bija no gandrīz 47 % no IKP 2005. gadā līdz mazāk nekā 44 % 2007. gadā. To noteica ne tikai kopš 2005. gada apstiprinātie konsolidācijas pasākumi, bet arī tas, ka neparedzēti lielie nodokļu ieņēmumi netika iztērēti, bet gan tika izmantoti deficīta samazināšanai.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palēnināsies no 2,4 % 2007. gadā līdz 2 % 2008. gadā, bet pēc tam programmas atlikušajā laikā IKP tiek prognozēts vidēji 1,5 % apjomā. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šis izaugsmes scenārijs šķiet pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem par laikposmu līdz 2008. gadam un ar piesardzīgākiem pieņēmumiem par pārējo programmas periodu. 2009.–2011. gadā IKP pieaugums saglabāsies mazāks nekā potenciāli iespējams, tomēr tiek prognozēts, ka nodarbinātības līmenis nepārtraukti pieaugs. Tiek prognozēts, ka darba samaksas palielināšanās vēl aizvien būs mērena un tādējādi neveicinās inflāciju. Tomēr cenu konkurētspējas tendences uzlabošanās, kas bija vērojama pēdējos desmit gados, beigsies. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palēnināsies no 2,4 % 2007. gadā līdz 2 % 2008. gadā, bet pēc tam programmas atlikušajā laikā IKP tiek prognozēts vidēji 1,5 % apjomā. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šis izaugsmes scenārijs šķiet pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem par laikposmu līdz 2008. gadam un ar piesardzīgākiem pieņēmumiem par pārējo programmas periodu. 2009.–2011. gadā IKP pieaugums saglabāsies mazāks nekā potenciāli iespējams, tomēr tiek prognozēts, ka nodarbinātības līmenis nepārtraukti pieaugs. Tiek prognozēts, ka darba samaksas palielināšanās vēl aizvien būs mērena un tādējādi neveicinās inflāciju. Tomēr cenu konkurētspējas tendences uzlabošanās, kas bija vērojama pēdējos desmit gados, beigsies.

| (4) | 2007. gadam atjauninātajā programmā paredzēts sabalansēts budžets, kas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozei, saskaņā ar kuru pārpalikums sasniegs 0,1 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķa deficītu 1,5 % no IKP. Nozīmīgo budžeta uzlabojumu salīdzinājumā ar mērķa rādītāju noteica bāzes ietekme, jo 2006. gadā deficīts bija zemāks, nekā prognozēts, cikliskā ietekme bija spēcīgāka un fiskālā nostādne — stingrāka. Budžeta īstenošana 2007. gadā notika saskaņā ar politisko ieteikumu, ko 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu sniedza Padome. (3) Padome norāda, ka tā kā neparedzētie nodokļu ieņēmumi tika pilnībā izmantoti deficīta samazināšanai, budžeta īstenošana arī bija atbilstīga Eirogrupas 2007. gada aprīļa sanāksmē apstiprinātajiem budžeta politikas virzieniem. |
| --- | --- |

(4)

2007. gadam atjauninātajā programmā paredzēts sabalansēts budžets, kas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozei, saskaņā ar kuru pārpalikums sasniegs 0,1 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķa deficītu 1,5 % no IKP. Nozīmīgo budžeta uzlabojumu salīdzinājumā ar mērķa rādītāju noteica bāzes ietekme, jo 2006. gadā deficīts bija zemāks, nekā prognozēts, cikliskā ietekme bija spēcīgāka un fiskālā nostādne — stingrāka. Budžeta īstenošana 2007. gadā notika saskaņā ar politisko ieteikumu, ko 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu sniedza Padome. (3) Padome norāda, ka tā kā neparedzētie nodokļu ieņēmumi tika pilnībā izmantoti deficīta samazināšanai, budžeta īstenošana arī bija atbilstīga Eirogrupas 2007. gada aprīļa sanāksmē apstiprinātajiem budžeta politikas virzieniem.

| (5) | Galvenais vidējā termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Lai to panāktu, programmā ierosināts turpināt budžeta konsolidāciju, vienlaikus uzlabojot apstākļus izaugsmei un nodarbinātībai. Vidēja termiņa mērķis (VTM), kas ir strukturālā ziņā līdzsvarots stāvoklis (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), 2007. gadā kopumā tika sasniegts. Saskaņā ar programmas prognozēm strukturālā bilance 2008. gadā nedaudz pasliktināsies un pēc tam uzlabosies, 2010. gadā beidzot atkal sasniedzot VTM, bet 2011. gadā — strukturālo pārpalikumu (aprēķināts saskaņā ar kopīgu saskaņotu metodoloģiju). Iepriekšējā programmā nebija paredzēts VTM sasniegt programmas laikā. Turklāt saskaņā ar pieņēmumu ekonomiskie apstākļi veicinās neliela pārpalikuma izveidošanos valdības kontos. Uzlabojums primārajā bilancē attīstās saskaņā ar tādu pašu modeli, pārpalikumam sasniedzot 3,5 % no IKP 2011. gadā. Paredzētā konsolidācija ir pilnībā balstīta uz izdevumiem. Tas vairāk nekā kompensēs ieņēmumu kritumu, ko galvenokārt radīs uzņēmumu nodokļu reforma un bezdarba apdrošināšanas iemaksu samazinājums 2008. gadā. Izdevumu attiecība samazināsies par 2,5 procentu punktiem, sasniedzot 41,5 % no IKP 2011. gadā, un to galvenokārt plānots sasniegt, ierobežojot sociālos izdevumus. Valdības bruto parāds, kas saskaņā ar aplēsēm samazināsies līdz 65 % no IKP 2007. gadā, joprojām atradīsies virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP, un tiek prognozēts, ka programmas periodā tas vēl samazināsies par 7,5 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(5)

Galvenais vidējā termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Lai to panāktu, programmā ierosināts turpināt budžeta konsolidāciju, vienlaikus uzlabojot apstākļus izaugsmei un nodarbinātībai. Vidēja termiņa mērķis (VTM), kas ir strukturālā ziņā līdzsvarots stāvoklis (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), 2007. gadā kopumā tika sasniegts. Saskaņā ar programmas prognozēm strukturālā bilance 2008. gadā nedaudz pasliktināsies un pēc tam uzlabosies, 2010. gadā beidzot atkal sasniedzot VTM, bet 2011. gadā — strukturālo pārpalikumu (aprēķināts saskaņā ar kopīgu saskaņotu metodoloģiju). Iepriekšējā programmā nebija paredzēts VTM sasniegt programmas laikā. Turklāt saskaņā ar pieņēmumu ekonomiskie apstākļi veicinās neliela pārpalikuma izveidošanos valdības kontos. Uzlabojums primārajā bilancē attīstās saskaņā ar tādu pašu modeli, pārpalikumam sasniedzot 3,5 % no IKP 2011. gadā. Paredzētā konsolidācija ir pilnībā balstīta uz izdevumiem. Tas vairāk nekā kompensēs ieņēmumu kritumu, ko galvenokārt radīs uzņēmumu nodokļu reforma un bezdarba apdrošināšanas iemaksu samazinājums 2008. gadā. Izdevumu attiecība samazināsies par 2,5 procentu punktiem, sasniedzot 41,5 % no IKP 2011. gadā, un to galvenokārt plānots sasniegt, ierobežojot sociālos izdevumus. Valdības bruto parāds, kas saskaņā ar aplēsēm samazināsies līdz 65 % no IKP 2007. gadā, joprojām atradīsies virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP, un tiek prognozēts, ka programmas periodā tas vēl samazināsies par 7,5 procentu punktiem.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti. Makroekonomiskā prognoze ir pamatota ar reālistiskiem pieņēmumiem par laikposmu līdz 2008. gadam un ar piesardzīgākiem pieņēmumiem vēlākam laikam. Pēdējo divu gadu laikā arī faktiskā budžeta situācija ir izrādījusies labāka nekā noteiktais mērķis. Šķiet, ka programmā ietverts pieņēmums, ka programmas laikā turpināsies strukturālie uzlabojumi saistībā ar darba tirgus reformām. Tā kā nav plānotas turpmākas reformas, prognozēto budžeta rezultātu sasniegšanai nepieciešama pastāvīga apņemšanās stingri kontrolēt izdevumus. Arī riski saistībā ar parāda attiecības prognozēto attīstību šķiet līdzsvaroti. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti. Makroekonomiskā prognoze ir pamatota ar reālistiskiem pieņēmumiem par laikposmu līdz 2008. gadam un ar piesardzīgākiem pieņēmumiem vēlākam laikam. Pēdējo divu gadu laikā arī faktiskā budžeta situācija ir izrādījusies labāka nekā noteiktais mērķis. Šķiet, ka programmā ietverts pieņēmums, ka programmas laikā turpināsies strukturālie uzlabojumi saistībā ar darba tirgus reformām. Tā kā nav plānotas turpmākas reformas, prognozēto budžeta rezultātu sasniegšanai nepieciešama pastāvīga apņemšanās stingri kontrolēt izdevumus. Arī riski saistībā ar parāda attiecības prognozēto attīstību šķiet līdzsvaroti.

| (7) | Ievērojot šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai līdz 2010. gadam atgrieztos pie VTM, kā paredzēts programmā. Programmas laikā tiks nodrošināta pietiekama drošības rezerve, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Tomēr plānotā fiskālās situācijas vājināšanās 0,5 % apjomā no IKP var radīt novirzi no VTM tikai 2008. gadā. Tādēļ programmā izklāstītais fiskālās politikas stāvoklis var nebūt pilnībā atbilstīgs Stabilitātes un izaugsmes paktam. Padome norāda, ka budžeta plāns 2008. gadam vēl arvien ir atbilstīgs Eirogrupas 2007. gada aprīļa sanāksmē apstiprinātajiem budžeta politikas virzieniem. Visbeidzot, ievērojot iepriekšminētos riskus saistībā ar parāda prognozēm, parāda attiecība, šķiet, pietiekami samazinās, programmas laikā tuvinoties atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai līdz 2010. gadam atgrieztos pie VTM, kā paredzēts programmā. Programmas laikā tiks nodrošināta pietiekama drošības rezerve, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Tomēr plānotā fiskālās situācijas vājināšanās 0,5 % apjomā no IKP var radīt novirzi no VTM tikai 2008. gadā. Tādēļ programmā izklāstītais fiskālās politikas stāvoklis var nebūt pilnībā atbilstīgs Stabilitātes un izaugsmes paktam. Padome norāda, ka budžeta plāns 2008. gadam vēl arvien ir atbilstīgs Eirogrupas 2007. gada aprīļa sanāksmē apstiprinātajiem budžeta politikas virzieniem. Visbeidzot, ievērojot iepriekšminētos riskus saistībā ar parāda prognozēm, parāda attiecība, šķiet, pietiekami samazinās, programmas laikā tuvinoties atsauces vērtībai.

| (8) | Šķiet, ka Vācija ir pakļauta vidējam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Vācijā tuvojas vidējam ES radītājam, kaut arī pensiju izdevumu pieaugums jau īstenoto pensiju reformu dēļ ir mazliet mazāks nekā daudzās citās valstīs. Nesenā pensiju reforma (2007. gadā) pakāpeniski palielinās oficiālo pensionēšanās vecumu līdz 67 gadiem, sākot no 2012. gada, un tas vēl samazinās sagaidāmo pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanu saistītajos izdevumos. Programmā novērtētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir labāks nekā iepriekšējās programmas sākumā, veicina prognozētās iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekmes uz budžetu mazināšanos. Tomēr tas nav pietiekami, lai nākotnē pilnībā segtu izdevumus. Augsta primārā pārpalikuma uzturēšana vidējā termiņā un parāda attiecības pazemināšana zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības veicinātu ar valsts finanšu ilgtspējību saistīto risku samazināšanu. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Vācija ir pakļauta vidējam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību. Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Vācijā tuvojas vidējam ES radītājam, kaut arī pensiju izdevumu pieaugums jau īstenoto pensiju reformu dēļ ir mazliet mazāks nekā daudzās citās valstīs. Nesenā pensiju reforma (2007. gadā) pakāpeniski palielinās oficiālo pensionēšanās vecumu līdz 67 gadiem, sākot no 2012. gada, un tas vēl samazinās sagaidāmo pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanu saistītajos izdevumos. Programmā novērtētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir labāks nekā iepriekšējās programmas sākumā, veicina prognozētās iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekmes uz budžetu mazināšanos. Tomēr tas nav pietiekami, lai nākotnē pilnībā segtu izdevumus. Augsta primārā pārpalikuma uzturēšana vidējā termiņā un parāda attiecības pazemināšana zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības veicinātu ar valsts finanšu ilgtspējību saistīto risku samazināšanu.

| (9) | Lai gan stabilitātes programmā nav norādīta valsts reformu programmas 2007. gada rudens īstenošanas ziņojuma tieša ietekme uz budžetu, abos dokumentos izklāstīta budžeta stratēģija šķiet saskaņota. Galvenie pasākumi, kas tieši ietekmē budžetu un kas izvirzīti valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumā, ir pieminēti stabilitātes programmā, piemēram, uzņēmumu nodokļu reforma, oficiālā pensionēšanās vecuma palielināšana, sociālo iemaksu likmes samazinājums, bērnu aprūpe un federālās sistēmas reformas otrais posms, kurā tiek pārskatītas fiskālās attiecības starp pārvaldes līmeņiem, lai nodrošinātu budžeta disciplīnu. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan stabilitātes programmā nav norādīta valsts reformu programmas 2007. gada rudens īstenošanas ziņojuma tieša ietekme uz budžetu, abos dokumentos izklāstīta budžeta stratēģija šķiet saskaņota. Galvenie pasākumi, kas tieši ietekmē budžetu un kas izvirzīti valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumā, ir pieminēti stabilitātes programmā, piemēram, uzņēmumu nodokļu reforma, oficiālā pensionēšanās vecuma palielināšana, sociālo iemaksu likmes samazinājums, bērnu aprūpe un federālās sistēmas reformas otrais posms, kurā tiek pārskatītas fiskālās attiecības starp pārvaldes līmeņiem, lai nodrošinātu budžeta disciplīnu.

| (10) | Programmā ietvertā budžeta stratēģija kopumā atbilst valstu ekonomiskās politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un pamatnostādnēs, kuras paredzētas euro zonas dalībvalstīm budžeta politiku jomā un ir pieņemtas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

(10)

Programmā ietvertā budžeta stratēģija kopumā atbilst valstu ekonomiskās politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un pamatnostādnēs, kuras paredzētas euro zonas dalībvalstīm budžeta politiku jomā un ir pieņemtas saistībā ar Lisabonas stratēģiju.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā secinājums ir tāds, ka, gūstot labumu no ilgstošas spēcīgas izaugsmes, Vācija ir izmantojusi neparedzētos ieņēmumus, lai samazinātu deficītu, un tāpēc 2007. gadā kopumā ir sasniegusi savus vidēja termiņa mērķus — daudz agrāk, nekā paredzēts iepriekšējā programmā. Tomēr 2008. gadā valsts finansēs varētu atjaunoties strukturālais deficīts. Budžeta stratēģija paredz, ka pēc tam notiks pakāpeniska atgriešanās pie vidēja termiņa mērķa, pamatojoties uz pastāvīgu izdevumu ierobežojumu. Ar budžeta prognozēm saistītie riski ir neitrāli; lai gan attiecīgais makroekonomiskais scenārijs pēc 2008. gada ir balstīts uz piesardzības principiem, prognozēto budžeta rezultātu sasniegšanai nepieciešama pastāvīga apņemšanās stingri kontrolēt izdevumus. Vācija ir pakļauta vidējam riskam saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību.

Ievērojot minēto novērtējumu, Padome aicina Vāciju:

| i) | saglabāt 2007. gadā sasniegtos pozitīvos rezultātus, īstenojot stingru izdevumu kontroli atbilstīgi programmas mērķiem un izmantojot neparedzētus papildu ieņēmumus parāda samazināšanai; |
| --- | --- |

i)

saglabāt 2007. gadā sasniegtos pozitīvos rezultātus, īstenojot stingru izdevumu kontroli atbilstīgi programmas mērķiem un izmantojot neparedzētus papildu ieņēmumus parāda samazināšanai;

| ii) | uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, turpinot īstenot ieviestās izaugsmi un nodarbinātību veicinošas ekonomiskās reformas un uzturot sasniegto fiskālo konsolidāciju, nostiprinot budžeta institūcijas, jo īpaši ar notiekošās federālo fiskālo attiecību pārskatīšanas palīdzību. |
| --- | --- |

ii)

uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, turpinot īstenot ieviestās izaugsmi un nodarbinātību veicinošas ekonomiskās reformas un uzturot sasniegto fiskālo konsolidāciju, nostiprinot budžeta institūcijas, jo īpaši ar notiekošās federālo fiskālo attiecību pārskatīšanas palīdzību.

Padome turklāt norāda, ka šādas darbības atbilstu Eirogrupas 2007. gada aprīļa sanāksmē apstiprinātos budžeta politikas virzieniem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. dec. | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| COM 2007. g. nov. | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| COM 2007. g. nov. | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. dec. | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | n.p. |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| COM 2007. g. nov. | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| COM 2007. g. nov. | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| COM 2007. g. nov. | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. nov. | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. dec.

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

COM 2007. g. nov.

2,9

2,5

2,1

2,2

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. dec.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

COM 2007. g. nov.

1,8

2,2

2

1,8

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. dec.

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

n.p.

Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

COM 2007. g. nov.

5,2

5,8

5,8

6,1

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

COM 2007. g. nov.

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

COM 2007. g. nov.

1,2

2,8

2,6

2,8

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

0,5

1

1

1,5

2

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

COM 2007. g. nov.

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

COM 2007. g. nov.

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

COM 2007. g. nov.

67,5

64,7

62,6

60,3

n.p.

n.p.

SP 2006. g. nov.

68

67

66,5

65,5

64,5

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo sevišķi ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas veiktais valsts reformu programmas 2007. gada rudens īstenošanas ziņojuma novērtējums. Jaunākie rādītāji tomēr paredz mazliet mazāku izaugsmi 2008. gadā.

(3)  OV C 70, 27.3.2007., 5. lpp.

(4)  Jo īpaši programmā nav sniegti dati par SPCI inflāciju un kopējiem sociālajiem pārvedumiem un nav izklāstīti visi pamatpieņēmumi, uz kuriem ir balstīts makroekonomiskais scenārijs.

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta programmās.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi 1,2 %, 1,6 %, 1,8 % un 1,9 % apjomā attiecīgi laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,1 % no IKP 2008. un 2009. gadā (tie visi ir deficītu palielinoši saskaņā ar jaunāko programmu) un 0,1 % no IKP 2007. un 2009. gadā (tie visi ir deficītu palielinoši saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozēm).

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/16

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 49/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| 2) | Zviedrijas ekonomika pēdējos gados ir darbojusies labi. 2007. gadā ekonomika ir iegājusi jaunā nobriedušākā fāzē, ko atspoguļo stabils iekšzemes pieprasījums, kas tiek pastiprināts ar lieliem ieguldījumiem un privātā patēriņa pieaugumu. Uz šī fona Zviedrijas valsts finanses arī ir bijušas stipras ar pastāvīgiem un lieliem vispārējās valdības pārpalikumiem.
  Stabilas valsts finanses ir atbalstījusi uz stabilitāti orientēta makroekonomikas sistēma, stabila ekonomikas izaugsme un uz valsts noteikumiem balstīts budžeta plāns. Neskatoties uz prognozēm par ekonomiskās aktivitātes pakāpenisku palēnināšanos turpmākajos gados, ir paredzams, ka ekonomiskie pamati un fiskālā situācija paliks labvēlīga. Uz šī fona ir svarīgi, lai ar stabilām valsts finansēm nodrošināto rīcības iespēju neizmantotu valsts patēriņa izdevumu pastāvīgam palielinājumam. Īpaši, ja pašvaldībām būtu jāpalielina izdevumi labvēlīgā situācijā, tas varētu novest pie pastāvīgiem lielākiem valsts izdevumiem nākotnē, kas būtu pretrunā ar plāniem laika gaitā mēreni samazināt izdevumu un IKP attiecību un ar valsts nodokļu samazināšanas stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt stimulus strādāt. |
| --- | --- |

2)

Zviedrijas ekonomika pēdējos gados ir darbojusies labi. 2007. gadā ekonomika ir iegājusi jaunā nobriedušākā fāzē, ko atspoguļo stabils iekšzemes pieprasījums, kas tiek pastiprināts ar lieliem ieguldījumiem un privātā patēriņa pieaugumu. Uz šī fona Zviedrijas valsts finanses arī ir bijušas stipras ar pastāvīgiem un lieliem vispārējās valdības pārpalikumiem.

Stabilas valsts finanses ir atbalstījusi uz stabilitāti orientēta makroekonomikas sistēma, stabila ekonomikas izaugsme un uz valsts noteikumiem balstīts budžeta plāns. Neskatoties uz prognozēm par ekonomiskās aktivitātes pakāpenisku palēnināšanos turpmākajos gados, ir paredzams, ka ekonomiskie pamati un fiskālā situācija paliks labvēlīga. Uz šī fona ir svarīgi, lai ar stabilām valsts finansēm nodrošināto rīcības iespēju neizmantotu valsts patēriņa izdevumu pastāvīgam palielinājumam. Īpaši, ja pašvaldībām būtu jāpalielina izdevumi labvēlīgā situācijā, tas varētu novest pie pastāvīgiem lielākiem valsts izdevumiem nākotnē, kas būtu pretrunā ar plāniem laika gaitā mēreni samazināt izdevumu un IKP attiecību un ar valsts nodokļu samazināšanas stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt stimulus strādāt.

| 3) | Programmā apskatīti trīs dažādi makroekonomisko un budžeta prognožu scenāriji: “pamata” scenārijs, “lēnas izaugsmes” scenārijs un “straujas izaugsmes” scenārijs. “Pamata” scenāriju uzskata par atsauces scenāriju budžeta prognožu novērtēšanai, lai gan, vērtējot to attiecībā pret pašlaik pieejamo informāciju (2), tas šķiet pamatots ar samērā cerīgiem izaugsmes pieņēmumiem. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palēnināsies no 3,2 % 2007. gadā līdz vidēji 2,6 % atlikušajā programmas periodā. Arī programmas prognozes par inflāciju, paredzot pieaugumu, kas pārsniegs Riksbank mērķi 2 %, šķiet reālistiskas. Paredzams, ka straujāka algu pieauguma un mazāka ražīguma nekā iepriekšējos gados dēļ palielināsies darbaspēka vienības izmaksas, kas savukārt var palielināt inflācijas spiedienu. |
| --- | --- |

3)

Programmā apskatīti trīs dažādi makroekonomisko un budžeta prognožu scenāriji: “pamata” scenārijs, “lēnas izaugsmes” scenārijs un “straujas izaugsmes” scenārijs. “Pamata” scenāriju uzskata par atsauces scenāriju budžeta prognožu novērtēšanai, lai gan, vērtējot to attiecībā pret pašlaik pieejamo informāciju (2), tas šķiet pamatots ar samērā cerīgiem izaugsmes pieņēmumiem. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palēnināsies no 3,2 % 2007. gadā līdz vidēji 2,6 % atlikušajā programmas periodā. Arī programmas prognozes par inflāciju, paredzot pieaugumu, kas pārsniegs Riksbank mērķi 2 %, šķiet reālistiskas. Paredzams, ka straujāka algu pieauguma un mazāka ražīguma nekā iepriekšējos gados dēļ palielināsies darbaspēka vienības izmaksas, kas savukārt var palielināt inflācijas spiedienu.

| 4) | Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības pārpalikums ir 3,0 % no IKP, salīdzinot iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 1,2 % no IKP. Tas, ka bilance ir labāka par mērķa bilanci, ir izveidojies tieši pateicoties bāzes efektam (tas atspoguļo stabilāku rezultātu 2006. gadā, salīdzinot ar iepriekšējā programmā plānoto) un pateicoties 2007. gada stabilākiem rezultātiem darba tirgū, kurš labvēlīgāk nekā gaidīts ietekmēja ieņēmumus un mazākā mērā izdevumus.
  Saskaņā ar netiešu aicinājumu politikas veidošanai, Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (3) lēsts, ka strukturālā bilance 2007. gadā ievērojami uzlabosies, norādot uz to, ka fiskālais stāvoklis 2007. gadā nav bijis ciklisks. |
| --- | --- |

4)

Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības pārpalikums ir 3,0 % no IKP, salīdzinot iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 1,2 % no IKP. Tas, ka bilance ir labāka par mērķa bilanci, ir izveidojies tieši pateicoties bāzes efektam (tas atspoguļo stabilāku rezultātu 2006. gadā, salīdzinot ar iepriekšējā programmā plānoto) un pateicoties 2007. gada stabilākiem rezultātiem darba tirgū, kurš labvēlīgāk nekā gaidīts ietekmēja ieņēmumus un mazākā mērā izdevumus.

Saskaņā ar netiešu aicinājumu politikas veidošanai, Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (3) lēsts, ka strukturālā bilance 2007. gadā ievērojami uzlabosies, norādot uz to, ka fiskālais stāvoklis 2007. gadā nav bijis ciklisks.

| 5) | Programmā vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis, ko atbalsta centrālās valdības izdevumu griesti vairākiem gadiem un līdzsvarota pašvaldību budžeta prasības, ir sasniegt nominālo budžeta pārpalikumu vidēji 1 % no IKP visā ekonomikas attīstības ciklā. Minētais pārpalikuma mērķis atbilst Zviedrijas vidēja termiņa mērķim (VTM) sasniegt budžeta stāvokli ar 1 % no IKP strukturālo pārpalikumu (t.i., cikliski koriģētu pārpalikumu bez vienreizējiem un pagaidu pasākumiem), paredzot to ievērot ar labu rezervi visā programmas periodā. VTM mērķis ir pārskatīts, samazinot par 2 % salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, atbildot uz Eurostat 2004. gada marta lēmuma īstenošanu par otrā līmeņa pensiju fondiem ārpus valsts sektora no 2007. gada aprīļa. (4) Minētā pārskatīšana ir tikai tehniska, un jaunais mērķis apstiprina to pašu fiskālo ambīciju līmeni. Lēsts, ka valsts budžeta pārpalikums 2008. gadā nedaudz samazināsies — no 3,0 % no IKP 2007. gadā līdz 2,8 % no IKP 2008. gadā. Pēc tam tiek plānots pakāpeniski uzlabot bilanci līdz 3,6 % 2010. gadā. Pavājināšanās 2008. gadā atspoguļo ievērojamu ienākumu nodokļa samazinājumu mazu un vidēju ienākumu guvējiem ar palielinātām nodokļu kredītiem darbā, samazinājumu tikai daļēji finansē ar citiem ieņēmumus palielinošiem un izdevumus samazinošiem pasākumiem. Programmas perioda atlikušajai daļai prognozes pamatojas uz politikas stabilitātes pieņēmumu, saskaņā ar kuru gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecībai ir pakāpeniskas samazināšanās tendence. Paturot prātā, ka 2006. un 2007. gada rezultāti bijuši labāki par gaidītajiem, pārpalikuma prognozes ir daudz lielākas nekā iepriekšējā atjauninājumā, ņemot vērā kopumā līdzīgo makroekonomisko stāvokli. Primārā bilance un strukturālā bilance uzrāda virzību, kas kopumā ir līdzīga vispārējās bilances virzībai. |
| --- | --- |

5)

Programmā vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis, ko atbalsta centrālās valdības izdevumu griesti vairākiem gadiem un līdzsvarota pašvaldību budžeta prasības, ir sasniegt nominālo budžeta pārpalikumu vidēji 1 % no IKP visā ekonomikas attīstības ciklā. Minētais pārpalikuma mērķis atbilst Zviedrijas vidēja termiņa mērķim (VTM) sasniegt budžeta stāvokli ar 1 % no IKP strukturālo pārpalikumu (t.i., cikliski koriģētu pārpalikumu bez vienreizējiem un pagaidu pasākumiem), paredzot to ievērot ar labu rezervi visā programmas periodā. VTM mērķis ir pārskatīts, samazinot par 2 % salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, atbildot uz Eurostat 2004. gada marta lēmuma īstenošanu par otrā līmeņa pensiju fondiem ārpus valsts sektora no 2007. gada aprīļa. (4) Minētā pārskatīšana ir tikai tehniska, un jaunais mērķis apstiprina to pašu fiskālo ambīciju līmeni. Lēsts, ka valsts budžeta pārpalikums 2008. gadā nedaudz samazināsies — no 3,0 % no IKP 2007. gadā līdz 2,8 % no IKP 2008. gadā. Pēc tam tiek plānots pakāpeniski uzlabot bilanci līdz 3,6 % 2010. gadā. Pavājināšanās 2008. gadā atspoguļo ievērojamu ienākumu nodokļa samazinājumu mazu un vidēju ienākumu guvējiem ar palielinātām nodokļu kredītiem darbā, samazinājumu tikai daļēji finansē ar citiem ieņēmumus palielinošiem un izdevumus samazinošiem pasākumiem. Programmas perioda atlikušajai daļai prognozes pamatojas uz politikas stabilitātes pieņēmumu, saskaņā ar kuru gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecībai ir pakāpeniskas samazināšanās tendence. Paturot prātā, ka 2006. un 2007. gada rezultāti bijuši labāki par gaidītajiem, pārpalikuma prognozes ir daudz lielākas nekā iepriekšējā atjauninājumā, ņemot vērā kopumā līdzīgo makroekonomisko stāvokli. Primārā bilance un strukturālā bilance uzrāda virzību, kas kopumā ir līdzīga vispārējās bilances virzībai.

| 6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti. Kaut arī programmā plāno, ka programmas darbības laikā IKP pakāpeniski samazināsies (5), valsts finanšu ziņā pieauguma struktūra tomēr paliek labvēlīga, īpaši ņemot vērā stabilo privātā patēriņa palielinājumu. Turklāt budžeta prognozes apstiprina labi iepriekšējie sasniegumi, kas daļēji gūti minēto izdevumu maksimālo ierobežojumu dēļ, un arī nodokļu ieņēmumu prognoze šķiet ticama. |
| --- | --- |

6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti. Kaut arī programmā plāno, ka programmas darbības laikā IKP pakāpeniski samazināsies (5), valsts finanšu ziņā pieauguma struktūra tomēr paliek labvēlīga, īpaši ņemot vērā stabilo privātā patēriņa palielinājumu. Turklāt budžeta prognozes apstiprina labi iepriekšējie sasniegumi, kas daļēji gūti minēto izdevumu maksimālo ierobežojumu dēļ, un arī nodokļu ieņēmumu prognoze šķiet ticama.

| 7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir pietiekošs, lai visā programmas periodā sasniegtu VTM ar labu rezervi, kā paredzēts programmā. Nedaudz sliktāks budžeta stāvoklis 2008. gadā ir saistīts ar strukturālo reformu turpināšanu ar mērķi veicināt darbaspēka piedalīšanos, samazinot nodarbināšanas izmaksu un neto algas starpību, tādējādi palielinot ekonomikas izaugsmes potenciālu. Jaunākā informācija, kas norāda uz mazākām izaugsmes iespējām, paredz, ka cikliskas fiskālās politikas stāvoklis 2008. gadā ir ļoti ierobežots. Tomēr budžeta pasliktināšanās 2008. gadā varētu būt īslaicīga, jo nav gaidāms, ka tās ietekme saglabāsies turpmākajos gados. |
| --- | --- |

7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir pietiekošs, lai visā programmas periodā sasniegtu VTM ar labu rezervi, kā paredzēts programmā. Nedaudz sliktāks budžeta stāvoklis 2008. gadā ir saistīts ar strukturālo reformu turpināšanu ar mērķi veicināt darbaspēka piedalīšanos, samazinot nodarbināšanas izmaksu un neto algas starpību, tādējādi palielinot ekonomikas izaugsmes potenciālu. Jaunākā informācija, kas norāda uz mazākām izaugsmes iespējām, paredz, ka cikliskas fiskālās politikas stāvoklis 2008. gadā ir ļoti ierobežots. Tomēr budžeta pasliktināšanās 2008. gadā varētu būt īslaicīga, jo nav gaidāms, ka tās ietekme saglabāsies turpmākajos gados.

| 8) | Zviedrijas valsts finanšu ilgtspējas apdraudējums nav liels. Novecošanās ietekme ilgtermiņā ir mazāka nekā vidēji ES, prognozētajiem pensiju izdevumiem kā IKP daļai ilgtermiņā paliekot relatīvi stabiliem 1998. gadā pieņemtās pensiju sistēmas reformas ietekmē, kas ievērojami samazina izdevumus. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā ar lielu primāro pārpalikumu veicina bruto parāda samazināšanu. Lai saglabātu stabilas valdības finanses ar nepārtrauktu pārpalikumu, kā plānots programmā, palīdzētu samazināt valsts finanšu stabilitātes riskus. |
| --- | --- |

8)

Zviedrijas valsts finanšu ilgtspējas apdraudējums nav liels. Novecošanās ietekme ilgtermiņā ir mazāka nekā vidēji ES, prognozētajiem pensiju izdevumiem kā IKP daļai ilgtermiņā paliekot relatīvi stabiliem 1998. gadā pieņemtās pensiju sistēmas reformas ietekmē, kas ievērojami samazina izdevumus. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā ar lielu primāro pārpalikumu veicina bruto parāda samazināšanu. Lai saglabātu stabilas valdības finanses ar nepārtrauktu pārpalikumu, kā plānots programmā, palīdzētu samazināt valsts finanšu stabilitātes riskus.

| 9) | Konverģences programma pilnībā saskan ar 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu. Konkrēti, abos paredzēti fiskālie pasākumi, kuru mērķis ir palielināt stimulus strādāt un palielināt darbaspēka piedāvājumu. Galveno uzmanību veltot pasākumiem, kas tieši ietekmē budžetu, nodokļi 2008. gadā ir turpmāk jāsamazina un ir jāreformē gan bezdarba, gan veselības apdrošināšanas sistēmas, lai labāk integrētu cilvēkus, kas pašlaik ir ārpus darba tirgus. Atjauninātā konverģences programmā arī kvalitatīvos terminos izklāstīta valsts reformu programmas vispārējā ietekme vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā — jo īpaši attiecībā uz darbaspēka piedāvājuma palielinājumu — uz valsts finanšu stāvokli kopumā un ekonomikas izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

9)

Konverģences programma pilnībā saskan ar 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu. Konkrēti, abos paredzēti fiskālie pasākumi, kuru mērķis ir palielināt stimulus strādāt un palielināt darbaspēka piedāvājumu. Galveno uzmanību veltot pasākumiem, kas tieši ietekmē budžetu, nodokļi 2008. gadā ir turpmāk jāsamazina un ir jāreformē gan bezdarba, gan veselības apdrošināšanas sistēmas, lai labāk integrētu cilvēkus, kas pašlaik ir ārpus darba tirgus. Atjauninātā konverģences programmā arī kvalitatīvos terminos izklāstīta valsts reformu programmas vispārējā ietekme vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā — jo īpaši attiecībā uz darbaspēka piedāvājuma palielinājumu — uz valsts finanšu stāvokli kopumā un ekonomikas izaugsmes potenciālu.

| 10) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (6). |
| --- | --- |

10)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (6).

Kopumā var secināt, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils ar lieliem vispārējās valdības pārpalikumiem, un Zviedrijas valsts finanšu ilgtspējas apdraudējums nav liels. Tā kā Zviedrijas izaugsme 2008. gadā iespējams izrādīsies mazāka, nekā paredzēts, cikliskas fiskālās politikas risks ir ļoti minimāls. Turklāt strukturālā budžeta stāvokļa pasliktināšanās 2008. gadā ir saistīta ar strukturālo reformu turpināšanu ar mērķis veicināt darbaspēka piedalīšanos, tādējādi palielinot izaugsmes potenciālu, un nav paredzama pasliktinājuma ietekme uz turpmākajiem gadiem.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| COM 2007. g. nov. | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. nov. | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| COM 2007. g. nov. | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (7)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. nov. | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| COM 2007. g. nov. (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| COM 2007. g. nov. | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| COM 2007. g. nov. | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| COM 2007. g. nov. | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| COM 2007. g. nov. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | n.p. |
| Strukturālā bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| COM 2007. g. nov. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| COM 2007. nov. | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov.

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

COM 2007. g. nov.

4,2

3,4

3,1

2,4

n.p.

KP 2006. g. dec.

4

3,3

3,1

2,7

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. nov.

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

COM 2007. g. nov.

1,5

1,6

2

2

n.p.

KP 2006. g. dec.

1,9

2,2

1,5

1,9

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (7)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. nov.

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

COM 2007. g. nov. (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

n.p.

KP 2006. g. dec.

0

0,3

0,3

0,3

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

COM 2007. g. nov.

6,3

7

6,9

7,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

6,1

7,5

7,4

7,5

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

2,5

3

2,8

3,1

3,6

COM 2007. g. nov.

2,5

3

2,8

3

n.p.

KP 2006. g. dec.

1,8

1,2

1,5

2

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

COM 2007. g. nov.

4,2

4,7

4,3

4,5

n.p.

KP 2006. g. dec.

3,5

3

3,1

3,5

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

COM 2007. g. nov.

2,1

2,7

2,3

2,8

n.p.

KP 2006. g. dec.

1,8

1

1,3

1,9

n.p.

Strukturālā bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

COM 2007. g. nov.

2,1

2,7

2,3

2,6

n.p.

KP 2006. g. dec.

1,8

1

1,3

1,9

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

47

39,7

34,8

29,8

24,5

COM 2007. nov.

47

41,1

35,7

30,5

n.p.

KP 2006. g. dec.

47

42

37,9

33,5

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu. Nesenie rādītāji tomēr norādītu uz samērā mazāku izaugsmi 2008. gadā.

(3)  OV C 72, 29.3.2007., 17. lpp.

(4)  Skatīt Eurostat Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 (2004. gada 2. marts) un Nr. 117/2004 (2004. gada 23. septembris).

(5)  Visjaunākie dati norāda uz nedaudz vājāku izaugsmi nekā plānots programmā, jo īpaši 2008. gadā.

(6)  Jo īpaši dati par vispārējās valdības izdevumiem pa funkcijām; vērtspapīru plūsmas korekcijas sadalījums; un nav norādīta iespējamā IKP izaugsmes ietekme, kura apgrūtina objektīva izvērtējuma veikšanu.

(7)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētas bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % un 2,7 % lielu potenciālo izaugsmi 2006.–2009. gadā.

(9)  Cikliski koriģēta bilance bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem. Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi ir 0,5 % no IKP 2006. gadā, 0,4 % 2007. gadā un 0,3 % 2008. gadā; visi samazina deficītu saskaņā ar jaunāko programmu un 0,2 % no IKP 2009. gadā; deficīta samazināšana Komisijas dienestu rudens prognozē. Komisijas dienesti 2006. un 2007. gada programmas novērtējumā neņem vērā tajā identificēto ietekmi, jo tos neuzskata par vienreizējiem vai citiem pagaidu pasākumiem.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/20

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2007.–2011. gadam

(2008/C 49/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laika posmam no 2007. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laika posmam no 2007. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēdējos gados Ungārija (ekonomikas) iedzīšanas procesā atpalikusi no kaimiņvalstīm. Tas saistīts ar pieaugošu fiskālo atslābināšanos, kas sekmēja ievērojamu iekšēju un ārēju nelīdzsvarotību un samērā saspringtu monetāro politiku. Kopš 2006. gada vidus valdība veikusi visaptverošus pasākumus, lai konsolidētu valsts finanses.
  Tas sekmējis budžeta deficīta maksimālā rādītāja samazinājumu no vairāk nekā 9 % no IKP 2006. gadā līdz apmēram 6 % (saskaņā ar jaunākajām aplēsēm, iespējams, ka samazinājums ir vēl lielāks) 2007. gadā, tādējādi sākot veicināt ārējās bilances uzlabojumus. Tajā pašā laikā netiešo nodokļu un regulēto cenu pieaugums īslaicīgi palielinājis inflāciju, kam atkal jāmazinās no 2008. gada. Nepārtrauktai fiskālajai konsolidācijai, ko atbalsta labāka fiskālā pārvaldība un uzlabotas strukturālās reformas, jāveido pamats, lai atgrieztos pie spēcīgas un līdzsvarotas izaugsmes. Tas varētu veicināt arī plašākas monetārās politikas manevru iespējas un riska prēmiju samazināšanos. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos gados Ungārija (ekonomikas) iedzīšanas procesā atpalikusi no kaimiņvalstīm. Tas saistīts ar pieaugošu fiskālo atslābināšanos, kas sekmēja ievērojamu iekšēju un ārēju nelīdzsvarotību un samērā saspringtu monetāro politiku. Kopš 2006. gada vidus valdība veikusi visaptverošus pasākumus, lai konsolidētu valsts finanses.

Tas sekmējis budžeta deficīta maksimālā rādītāja samazinājumu no vairāk nekā 9 % no IKP 2006. gadā līdz apmēram 6 % (saskaņā ar jaunākajām aplēsēm, iespējams, ka samazinājums ir vēl lielāks) 2007. gadā, tādējādi sākot veicināt ārējās bilances uzlabojumus. Tajā pašā laikā netiešo nodokļu un regulēto cenu pieaugums īslaicīgi palielinājis inflāciju, kam atkal jāmazinās no 2008. gada. Nepārtrauktai fiskālajai konsolidācijai, ko atbalsta labāka fiskālā pārvaldība un uzlabotas strukturālās reformas, jāveido pamats, lai atgrieztos pie spēcīgas un līdzsvarotas izaugsmes. Tas varētu veicināt arī plašākas monetārās politikas manevru iespējas un riska prēmiju samazināšanos.

| (3) | Bāzes līnijas makroekonomiskās attīstības scenārijā prognozēta reālā IKP pieauguma samazināšanās, sasniedzot rādītāju, kas mazāks par tā ilgtermiņa vidējo rādītāju 2007. un 2008. gadā, un atgriešanās pie 4 % vai lielāka rādītāja no 2009. gada. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), pieņēmumi par pieaugumu šķiet ticami attiecībā uz 2007. un 2008. gadu, bet vairāk labvēlīgi attiecībā uz vēlāku laiku. Jo īpaši, sākot no 2009. gada, programma paredz samērā ātru atjaunošanos un tādējādi arī nelielu labvēlīgu vietējā pieprasījuma attīstību paralēli tikai mērenam neto eksporta ieguldījumu samazinājumam. Paredzamais labvēlīgais pieaugums pēc 2008. gada balstās uz samērā optimistisku pieņēmumu par darba ražīguma pieaugumu un prognozēto privātā patēriņa paātrinājumu un investīciju pastiprināšanos. Prognozētie uzlabojumi ārējā bilancē ir ticami ar nosacījumu, ka fiskālā konsolidācija turpinās atbilstīgi plānotajam. Lai gan paredzamais inflācijas samazinājums no 7,9 % 2007. gadā līdz aptuveni 3 % turpmākajos gados ir ļoti iespējams, algas, kas augstākas nekās prognozēts, un ilgstošs preču cenu spiediens var radīt apdraudējumu programmas inflācijas trajektorijai un tādējādi vēl vairāk aizkavēt nominālo konverģenci. Šajā kontekstā liela nozīme ir pastāvīgām strukturālajām reformām. |
| --- | --- |

(3)

Bāzes līnijas makroekonomiskās attīstības scenārijā prognozēta reālā IKP pieauguma samazināšanās, sasniedzot rādītāju, kas mazāks par tā ilgtermiņa vidējo rādītāju 2007. un 2008. gadā, un atgriešanās pie 4 % vai lielāka rādītāja no 2009. gada. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), pieņēmumi par pieaugumu šķiet ticami attiecībā uz 2007. un 2008. gadu, bet vairāk labvēlīgi attiecībā uz vēlāku laiku. Jo īpaši, sākot no 2009. gada, programma paredz samērā ātru atjaunošanos un tādējādi arī nelielu labvēlīgu vietējā pieprasījuma attīstību paralēli tikai mērenam neto eksporta ieguldījumu samazinājumam. Paredzamais labvēlīgais pieaugums pēc 2008. gada balstās uz samērā optimistisku pieņēmumu par darba ražīguma pieaugumu un prognozēto privātā patēriņa paātrinājumu un investīciju pastiprināšanos. Prognozētie uzlabojumi ārējā bilancē ir ticami ar nosacījumu, ka fiskālā konsolidācija turpinās atbilstīgi plānotajam. Lai gan paredzamais inflācijas samazinājums no 7,9 % 2007. gadā līdz aptuveni 3 % turpmākajos gados ir ļoti iespējams, algas, kas augstākas nekās prognozēts, un ilgstošs preču cenu spiediens var radīt apdraudējumu programmas inflācijas trajektorijai un tādējādi vēl vairāk aizkavēt nominālo konverģenci. Šajā kontekstā liela nozīme ir pastāvīgām strukturālajām reformām.

| (4) | Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir 6,4 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 6,8 % no IKP. Programmā paredzēts vēl mazāks deficīta rezultāts — 6,2 % no IKP 2007. gadā, kas, ņemot vērā jaunāko informāciju par budžeta īstenošanu, šķiet ir pat pārsniegts. Janvāra vidū valdība paziņoja vēl zemākas deficīta prognozes — 5,7 % no IKP. 2007. gada deficīta mērķa pārpildes pamatā galvenokārt ir 2006. gada pozitīvais bāzes efekts, kā arī ieņēmumi, kas ir lielāki par prognozētajiem un kas ir nodokļu pieauguma un to pasākumu kopas rezultāts, kuri paredzēti nodokļu maksājumu risināšanai. Deficīta samazinājums būtu vēl lielāks, ja daļa no papildu manevru iespējām netiktu izmantotas, lai palielinātu izdevumus virs plānotā. Kopumā budžeta īstenošana 2007. gadā visumā atbilda aicinājumam stingri īstenot 2007. gada budžetu, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (3). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir 6,4 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 6,8 % no IKP. Programmā paredzēts vēl mazāks deficīta rezultāts — 6,2 % no IKP 2007. gadā, kas, ņemot vērā jaunāko informāciju par budžeta īstenošanu, šķiet ir pat pārsniegts. Janvāra vidū valdība paziņoja vēl zemākas deficīta prognozes — 5,7 % no IKP. 2007. gada deficīta mērķa pārpildes pamatā galvenokārt ir 2006. gada pozitīvais bāzes efekts, kā arī ieņēmumi, kas ir lielāki par prognozētajiem un kas ir nodokļu pieauguma un to pasākumu kopas rezultāts, kuri paredzēti nodokļu maksājumu risināšanai. Deficīta samazinājums būtu vēl lielāks, ja daļa no papildu manevru iespējām netiktu izmantotas, lai palielinātu izdevumus virs plānotā. Kopumā budžeta īstenošana 2007. gadā visumā atbilda aicinājumam stingri īstenot 2007. gada budžetu, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (3).

| (5) | Atjauninājuma galvenais mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2009. gadam (samazinot to no 6,2 % no IKP 2007. gadā līdz 3,2 % no IKP 2009. gadā (4)) atbilstīgi iepriekšējam atjauninājumam, ievērojot lielā mērā līdzīgu makroekonomiskās attīstības scenāriju, un turpmāk to samazināt līdz 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tā kā plānots pakāpenisks procentu izdevumu samazinājums pēc 2008. gada, primārā bilance varētu uzlaboties nedaudz mazāk — no deficīta 2,2 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz atlikumam 1,1 % apmērā no IKP 2011. gadā. Atjauninājums apstiprina vidējā termiņa mērķi (VTM) budžeta stāvoklim — 0,5 % no IKP deficīta strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko nav plānots sasniegt programmas periodā.
  Budžeta konsolidāciju plānots īstenot, samazinot izdevumu attiecību pret IKP rādītāju aptuveni par 6 procentu punktiem programmas periodā pēc 1,5 procentu punktu samazinājumu 2007. gadā; tas ne tikai kompensētu samazinājumu (no 2008. gada) ieņēmumu attiecībā pret IKP par aptuveni 2 procentu punktiem (ko galvenokārt sekmē tā nodokļu sloga samazinājums, kam ir vāja IKP pieauguma nodokļu daļa). Pēc izdevumu iesaldēšanas beigām 2009. gadā izdevumu attiecības samazinājums tiktu sasniegts ar strukturālo reformu pakāpenisku īstenošanu valsts pārvaldes, izglītības, veselības aprūpes un pensiju jomās, kā arī samazinot cenu subsīdijas. Prognozēts, ka valsts parāda kopapjoms, kas 2007. gadā tiek lēsts kā 65 % no IKP, t.i., vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par 3,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(5)

Atjauninājuma galvenais mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2009. gadam (samazinot to no 6,2 % no IKP 2007. gadā līdz 3,2 % no IKP 2009. gadā (4)) atbilstīgi iepriekšējam atjauninājumam, ievērojot lielā mērā līdzīgu makroekonomiskās attīstības scenāriju, un turpmāk to samazināt līdz 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tā kā plānots pakāpenisks procentu izdevumu samazinājums pēc 2008. gada, primārā bilance varētu uzlaboties nedaudz mazāk — no deficīta 2,2 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz atlikumam 1,1 % apmērā no IKP 2011. gadā. Atjauninājums apstiprina vidējā termiņa mērķi (VTM) budžeta stāvoklim — 0,5 % no IKP deficīta strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko nav plānots sasniegt programmas periodā.

Budžeta konsolidāciju plānots īstenot, samazinot izdevumu attiecību pret IKP rādītāju aptuveni par 6 procentu punktiem programmas periodā pēc 1,5 procentu punktu samazinājumu 2007. gadā; tas ne tikai kompensētu samazinājumu (no 2008. gada) ieņēmumu attiecībā pret IKP par aptuveni 2 procentu punktiem (ko galvenokārt sekmē tā nodokļu sloga samazinājums, kam ir vāja IKP pieauguma nodokļu daļa). Pēc izdevumu iesaldēšanas beigām 2009. gadā izdevumu attiecības samazinājums tiktu sasniegts ar strukturālo reformu pakāpenisku īstenošanu valsts pārvaldes, izglītības, veselības aprūpes un pensiju jomās, kā arī samazinot cenu subsīdijas. Prognozēts, ka valsts parāda kopapjoms, kas 2007. gadā tiek lēsts kā 65 % no IKP, t.i., vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par 3,6 procentu punktiem.

| (6) | Programmā iekļautais budžeta prognožu apdraudējums šķiet samērā līdzsvarots attiecībā uz 2008. gadu, jo ir gaidāmi labāki rezultāti 2007. gadā nekā tika prognozēts programmā, ko sekmē arī rezerves budžetā, kas varētu kompensēt iespējamās novirzes izdevumu daļā. 2009. gada budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Deficīta virzību apdraudošie riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir neitrāli 2008. gadam. Pastāv risks, ka sākot no 2009. gada gaidāms zemāks IKP pieaugums, kas izraisītu lielāku budžeta deficītu. Vērojamas dažas ar izdevumiem saistītu pasākumu ieviešanas atslābuma pazīmes, jo kopš 2007. gada vidus izdevumi palielinājušies, ieņēmumiem esot lielākiem nekā prognozēts, un valsts sektora algu izdevumu nominālā iesaldēšana (kas plānota līdz 2009. gadam) 2008. gadā netiks ievērota (jo valsts sektora algas tika palielinātas, daļēji saistībā ar to, ka inflācija ir lielāka nekā bija paredzēts). Izdevumu daļā papildu apdraudējums var rasties, ja lielos parādos esošā valsts dzelzceļa uzņēmuma plānotā reorganizācija nesekmēs saistīto valsts izdevumu samazinājumu (5). Būtiska nozīme izdevumu ierobežošanā ir turpmākiem plāniem un papildu pasākumiem valsts pārvaldes, veselības, pensiju, cenu subsīdiju un izglītības sistēmas strukturālajām reformām. Tomēr tie pilnībā jāprecizē un jāpieņem.
  Būtiskam reformu priekšlikumam par fiskālās pārvaldības uzlabošanu, kas Parlamentam iesniegts 2007. gada novembrī, jāpalīdz vairot ticamību budžeta stratēģijai un mazināt budžeta apdraudējumu, tomēr tā pieņemšanai vajadzēs kvalificētu balsu vairākumu, kā arī jāpārbauda tā efektivitāte attiecībā uz spēju mainīt budžeta izpildes noviržu pašreizējo modeli. Lai gan jaunākie budžeta izpildes dati liecina, ka tā bijusi labāka nekā plānots, pagātnes pieredze liecina, ka, sākot no 2009. gada, pastāv risks, ka budžeta uzraudzība salīdzinājumā ar plānoto pavājināsies. Budžeta mērķu riski tāpat attiecas uz parāda attiecību; tādēļ no 2009. gada paredzētā parāda attiecības attīstība arī varētu šķist mazāk labvēlīga par programmā prognozēto. |
| --- | --- |

(6)

Programmā iekļautais budžeta prognožu apdraudējums šķiet samērā līdzsvarots attiecībā uz 2008. gadu, jo ir gaidāmi labāki rezultāti 2007. gadā nekā tika prognozēts programmā, ko sekmē arī rezerves budžetā, kas varētu kompensēt iespējamās novirzes izdevumu daļā. 2009. gada budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Deficīta virzību apdraudošie riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir neitrāli 2008. gadam. Pastāv risks, ka sākot no 2009. gada gaidāms zemāks IKP pieaugums, kas izraisītu lielāku budžeta deficītu. Vērojamas dažas ar izdevumiem saistītu pasākumu ieviešanas atslābuma pazīmes, jo kopš 2007. gada vidus izdevumi palielinājušies, ieņēmumiem esot lielākiem nekā prognozēts, un valsts sektora algu izdevumu nominālā iesaldēšana (kas plānota līdz 2009. gadam) 2008. gadā netiks ievērota (jo valsts sektora algas tika palielinātas, daļēji saistībā ar to, ka inflācija ir lielāka nekā bija paredzēts). Izdevumu daļā papildu apdraudējums var rasties, ja lielos parādos esošā valsts dzelzceļa uzņēmuma plānotā reorganizācija nesekmēs saistīto valsts izdevumu samazinājumu (5). Būtiska nozīme izdevumu ierobežošanā ir turpmākiem plāniem un papildu pasākumiem valsts pārvaldes, veselības, pensiju, cenu subsīdiju un izglītības sistēmas strukturālajām reformām. Tomēr tie pilnībā jāprecizē un jāpieņem.

Būtiskam reformu priekšlikumam par fiskālās pārvaldības uzlabošanu, kas Parlamentam iesniegts 2007. gada novembrī, jāpalīdz vairot ticamību budžeta stratēģijai un mazināt budžeta apdraudējumu, tomēr tā pieņemšanai vajadzēs kvalificētu balsu vairākumu, kā arī jāpārbauda tā efektivitāte attiecībā uz spēju mainīt budžeta izpildes noviržu pašreizējo modeli. Lai gan jaunākie budžeta izpildes dati liecina, ka tā bijusi labāka nekā plānots, pagātnes pieredze liecina, ka, sākot no 2009. gada, pastāv risks, ka budžeta uzraudzība salīdzinājumā ar plānoto pavājināsies. Budžeta mērķu riski tāpat attiecas uz parāda attiecību; tādēļ no 2009. gada paredzētā parāda attiecības attīstība arī varētu šķist mazāk labvēlīga par programmā prognozēto.

| (7) | Ņemot vērā riska novērtējumu, kopumā šķiet, ka programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir tāds, ka saskaņā ar Padomes ieteikumu pārmērīgā deficīta noturīga korekcija līdz 2009. gadam iespējama ar nosacījumu, ka programmā izklāstītie budžeta un strukturālās reformas pasākumi tiek pilnībā un efektīvi īstenoti. Pat ja budžeta plānos no 2009. gada ir ietvertas izdevumu daļā iestrādātas rezerves, plānotais 2009. gada deficīts — 3,2 % no IKP — neparedz atbilstošu rezervi attiecībā pret neprognozējamu negatīvu budžeta attīstību. Pietiekamu drošības rezervi, lai normālu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % no IKP, programmas periodā nav prognozēts panākt. Turpmākajos gados pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzēto VTM, nav atbilstīgs un nav pietiekami nepamatots ar konkrētiem atbalsta pasākumiem. Visbeidzot, ņemot vērā iepriekšminēto parāda prognožu risku, programmas periodā parāda attiecības samazināšanās varētu būt nepietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā riska novērtējumu, kopumā šķiet, ka programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir tāds, ka saskaņā ar Padomes ieteikumu pārmērīgā deficīta noturīga korekcija līdz 2009. gadam iespējama ar nosacījumu, ka programmā izklāstītie budžeta un strukturālās reformas pasākumi tiek pilnībā un efektīvi īstenoti. Pat ja budžeta plānos no 2009. gada ir ietvertas izdevumu daļā iestrādātas rezerves, plānotais 2009. gada deficīts — 3,2 % no IKP — neparedz atbilstošu rezervi attiecībā pret neprognozējamu negatīvu budžeta attīstību. Pietiekamu drošības rezervi, lai normālu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % no IKP, programmas periodā nav prognozēts panākt. Turpmākajos gados pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzēto VTM, nav atbilstīgs un nav pietiekami nepamatots ar konkrētiem atbalsta pasākumiem. Visbeidzot, ņemot vērā iepriekšminēto parāda prognožu risku, programmas periodā parāda attiecības samazināšanās varētu būt nepietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai.

| (8) | Lai gan nesenās reformas 2006. un 2007. gadā palīdzēja ierobežot ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, šķiet, ka Ungārijas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta. Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz valsts kopējiem izdevumiem joprojām pārsniedz ES vidējo rādītāju. Tādu budžeta ietaupījumu pilnīga materializācija, kas gaidāma pensiju tiešas aplikšanas ar nodokli rezultātā no 2013. gada, ir atkarīga no tā, kā šī aplikšana ar nodokļiem tiks īstenota.
  Turklāt — kas ļoti svarīgi — kaut arī budžeta stāvoklis 2007. gadā saskaņā ar programmā vērtēto ir ievērojami labāks salīdzinājumā ar 2006. gadu, tas joprojām apdraud valsts finanšu ilgtspējību arī tad, ja neņem vērā sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Turpmāka budžeta konsolidācija saskaņā ar programmas plānu palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan nesenās reformas 2006. un 2007. gadā palīdzēja ierobežot ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, šķiet, ka Ungārijas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta. Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz valsts kopējiem izdevumiem joprojām pārsniedz ES vidējo rādītāju. Tādu budžeta ietaupījumu pilnīga materializācija, kas gaidāma pensiju tiešas aplikšanas ar nodokli rezultātā no 2013. gada, ir atkarīga no tā, kā šī aplikšana ar nodokļiem tiks īstenota.

Turklāt — kas ļoti svarīgi — kaut arī budžeta stāvoklis 2007. gadā saskaņā ar programmā vērtēto ir ievērojami labāks salīdzinājumā ar 2006. gadu, tas joprojām apdraud valsts finanšu ilgtspējību arī tad, ja neņem vērā sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Turpmāka budžeta konsolidācija saskaņā ar programmas plānu palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Konverģences programma zināmā mērā šķiet atbilst valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumā. Vēršot uzmanību pasākumiem ar tiešu ietekmi uz budžetu, abas programmas ietver jau pieņemtus un plānotus pasākumus visa valsts sektora iestāžu sistēmas pilnveidošanai, tostarp valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas jaudas racionalizāciju, kā arī dažādus pasākumus priekšlaicīgas pensionēšanās ierobežošanai. Jaunais atjauninājums sniedz informāciju par strukturālo reformu plāniem un nesen pieņemto īstenošanas ziņojumā izklāstīto pasākumu tiešu ietekmi uz budžetu. Tomēr ne visi paredzētie pasākumi konverģences programmas budžeta prognozēs izteikti kvantitatīvi, turklāt to ietveršana nav ne visaptveroša, ne sistemātiska. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma zināmā mērā šķiet atbilst valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumā. Vēršot uzmanību pasākumiem ar tiešu ietekmi uz budžetu, abas programmas ietver jau pieņemtus un plānotus pasākumus visa valsts sektora iestāžu sistēmas pilnveidošanai, tostarp valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas jaudas racionalizāciju, kā arī dažādus pasākumus priekšlaicīgas pensionēšanās ierobežošanai. Jaunais atjauninājums sniedz informāciju par strukturālo reformu plāniem un nesen pieņemto īstenošanas ziņojumā izklāstīto pasākumu tiešu ietekmi uz budžetu. Tomēr ne visi paredzētie pasākumi konverģences programmas budžeta prognozēs izteikti kvantitatīvi, turklāt to ietveršana nav ne visaptveroša, ne sistemātiska.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst valstij raksturīgām ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kas noteiktas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst valstij raksturīgām ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kas noteiktas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (6). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (6).

Kopumā var secināt, ka programmā plānots turpināt novērst pēdējo gadu lielo deficītu, veicot vajadzīgās korekcijas programmas sākumposmā, un paredzēts neliels progress VTM sasniegšanā pēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas 2009. gadā. Konsolidācijas un strukturālo reformu pasākumu rezultātā Ungārija apņēmusies ievērojami uzlabot deficīta mērķi 2007. gadam, nosakot 6,8 % no IKP, un sekmēt virzību konverģences sasniegšanai. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu tā nedaudz uzlabo mērķi 2008. gadam (līdz 4 % no IKP), un ņemot vērā to, ka 2007. gada rezultāti būs labāki nekā prognozēts, mērķis ir izpildāms un pat vēlams to pārsniegt. Tomēr zemāki deficīta mērķi ir apvienoti ar lielākiem (nekā plānots) izdevumiem, kā pamatā ir labāki ieņēmumi nekā prognozēts, uz ko nevar paļauties pēc 2008. gada. Turklāt no 2009. gada budžeta mērķu īstenošana ir pakļauta lielākam apdraudējumam, kas galvenokārt saistīts ar iespējamu izdevumu pārsniegšanu gadījumā, ja pasludinātā plaša spektra reformu programma netiks īstenota pilnībā. Tādējādi plānoto korekciju ilglaicīgums ir atkarīgs no fiskālās pārvaldības stiprināšanas, kā arī strukturālo reformu izpildes, kas ir noteicošais ne tikai, lai piesaistītu ārvalstu tiešos ieguldījumus, bet arī, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, attiecībā uz ko Ungārijā joprojām saglabājas augsts risks. Šie sasniegumi ir būtiski arī ekonomiskās iedzīšanas procesa paātrināšanā un virzībā uz ilgstošu konverģenci.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un 2006. gada 10. oktobra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, kā arī nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Ungārija tiek aicināta:

| i) | stingri īstenot 2008. gada budžetu un veikt atbilstīgus pasākumus, lai atbilstīgi plānotajam nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2009. gadam, ja vajadzīgs, veicot papildu pasākumus, un visus tos ieņēmumus, kas pārsniedz prognozētos, novirzīt turpmākai deficīta samazināšanai, arī ņemot vērā nepietiekošu rezervi 2009. gadā, kas tiks izmantota saistībā ar riskiem, tādējādi sekmējot straujāku parāda samazināšanos līdz robežvērtībai 60 % no IKP; |
| --- | --- |

i)

stingri īstenot 2008. gada budžetu un veikt atbilstīgus pasākumus, lai atbilstīgi plānotajam nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2009. gadam, ja vajadzīgs, veicot papildu pasākumus, un visus tos ieņēmumus, kas pārsniedz prognozētos, novirzīt turpmākai deficīta samazināšanai, arī ņemot vērā nepietiekošu rezervi 2009. gadā, kas tiks izmantota saistībā ar riskiem, tādējādi sekmējot straujāku parāda samazināšanos līdz robežvērtībai 60 % no IKP;

| ii) | nodrošināt pastāvīgu izdevumu samazināšanos, turpinot pilnveidot fiskālos noteikumus un organizāciju un pieņemot un nekavējoties īstenojot atlikušos korektīvos pasākumus, kas minēti valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas jomā; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt pastāvīgu izdevumu samazināšanos, turpinot pilnveidot fiskālos noteikumus un organizāciju un pieņemot un nekavējoties īstenojot atlikušos korektīvos pasākumus, kas minēti valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas jomā;

| iii) | ņemot vērā parāda apjomu un ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, sekmējot strauju virzību VTM sasniegšanai, un turpināt pensiju sistēmas reformu, kā paziņots pēc pasākumiem, kas bija uzsākti jau 2006.–2007. gadā. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā parāda apjomu un ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, sekmējot strauju virzību VTM sasniegšanai, un turpināt pensiju sistēmas reformu, kā paziņots pēc pasākumiem, kas bija uzsākti jau 2006.–2007. gadā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| COM 2007. g. nov. | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. nov. | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (7)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. nov. | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| COM 2007. g. nov. (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| COM 2007. g. nov. | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | n.d. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| COM 2007. g. nov. | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | n.d. |
| Strukturālā bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| COM 2007. g. nov. | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| COM 2007. g. nov. | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | n.d. |
| Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov.

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

COM 2007. g. nov.

3,9

2,0

2,6

3,4

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. nov.

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

COM 2007. g. nov.

4,0

7,7

4,9

2,8

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (7)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. nov.

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

COM 2007. g. nov. (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

n.d.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

COM 2007. g. nov.

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

n.d.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

COM 2007. g. nov.

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

COM 2007. g. nov.

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

COM 2007. g. nov.

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

n.d.

Strukturālā bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

COM 2007. g. nov.

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

COM 2007. g. nov.

65,6

66,1

66,3

65,9

n.d.

n.d.

KP 2006. g. dec.

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

n.d.

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze un Komisijas novērtējumu par valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 71, 28.3.2007., 23. lpp.

(4)  Plānotais deficīts 2009. gadā — 3,2 % no IKP — vēl aizvien pārsniegtu Līgumā noteikto robežlīmeni — 3 %. Tā pat kā iepriekšējos atjauninājumos programmā tiek pieņemts, ka Padome un Komisija ņems vērā, ka 20 % no ikgadējā sloga uz budžetu rada pensiju reforma (paredzams, ka minētajā gadā ar to saistītie izdevumi būs 0,3 % no IKP), pieņemot lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanu attiecībā uz Ungāriju (saskaņā ar grozītās Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/94 2. panta 7. punktu, kurā noteikts, ka, ja vispārējās valdības deficīts “... ir būtiski un pakāpeniski samazinājies un sasniedzis līmeni, kas tuvs salīdzināmajai vērtībai”, Padomei un Komisijai jāņem vērā pensiju reformas lineāri regresīvās neto izmaksas, kas ietver pilnībā finansētu pensiju līmeni, un ņemot vērā rīcības kodeksa īstenošanas noteikumi).

(5)  Patiesi, programmā nav iekļauta nedz parāda iespējamā pārņemšana no MÁV, valstij piederošais dzelzceļa uzņēmums (virs 1 % no IKP), nedz papildu kapitāla ieguldīšana MÁV; šāds pieņēmums tika skaidri minēts arī Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozēs. Turklāt nevienā no dokumentiem nav apsvērta nedz jebkāda ienākumu saņemšana saistībā ar MÁV kravu nodaļas privatizāciju, nedz iespējamās sekas uzņēmuma nozaru klasifikācijā saistībā ar plānoto privatizāciju.

(6)  Jo īpaši nav sniegti dati par nominālo efektīvo maiņas kursu.

(7)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % un 3,0 % lielu potenciālo izaugsmi 2006.–2009. gadā.

(9)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,7 % no IKP 2006. gadā un 1,1 % 2007. gadā (deficīts palielinās); un 0,1 % IKP 2008. gadā un 0,1 % IKP 2009. gadā (deficīts samazinās) saskaņā ar pēdējām programmām, un 0,3 % no IKP 2006. gadā un 0,9 % 2007. gadā (deficīts palielinās) un 0,1 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % no IKP 2009. gadā (deficīts samazinās) atbilstīgi Komisijas dienestu rudens prognozēm.

Avoti:

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/25

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2007./2008.–2012./2013. gadam

(2008/C 49/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2007./2008. līdz 2012./2013. finanšu gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2007./2008. līdz 2012./2013. finanšu gadam (2).

| (2) | Apvienotās Karalistes ekonomika pēdējos desmit gados ir uzrādījusi spēcīgu un ievērojami stabilu izaugsmi un 2007. gadā augusi ar ātrumu, kas pārsniedz potenciālu, kaut arī veidojusies nelīdzsvarotība, tostarp mazi mājsaimniecību ietaupījumi un lielāks ārējais deficīts. Labvēlīgus izaugsmes nosacījumus tomēr ir pavadījis vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājums pašreizējā 2007./2008. finanšu gadā. Pēc vispārējās valdības budžeta deficīta 2,6 % no IKP 2006./2007. gadā, ir sagaidāms, ka deficīts 2007./2008. finanšu gadā sasniegs 3 % no IKP bez rezerves attiecībā uz atsauces vērtību.
  Turklāt pastāv risks, ka ekonomiskās perspektīvas varētu pasliktināties pēc nemiera finanšu tirgū un mājokļu tirgus pavājināšanās 2007. gada otrajā pusē. Tas norāda uz tuvākajā laikā gaidāmu ekonomikas palēninājumu. Raugoties nākotnē, tas varētu izdarīt spiedienu uz ieņēmumu palielināšanos un pastiprināt vajadzību ierobežot izdevumus, ja Apvienotajā Karaliste vēlas sasniegt fiskālā līdzsvara uzlabošanos. Pēdējā laikā notikušais salīdzinoši ātrais valūtas maiņas kursa kritums varētu arī palielināt inflācijas spiedienu. Makroekonomiskie riski jo īpaši saistīti ar mājokļu tirgus darbības izteikti straujāku palēninājumu — kas varētu slāpēt privātā patēriņa augšanu — un finanšu pakalpojumu izaugsmes un nodarbinātības samazinājumu, kas pārsniegtu gaidīto. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotās Karalistes ekonomika pēdējos desmit gados ir uzrādījusi spēcīgu un ievērojami stabilu izaugsmi un 2007. gadā augusi ar ātrumu, kas pārsniedz potenciālu, kaut arī veidojusies nelīdzsvarotība, tostarp mazi mājsaimniecību ietaupījumi un lielāks ārējais deficīts. Labvēlīgus izaugsmes nosacījumus tomēr ir pavadījis vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājums pašreizējā 2007./2008. finanšu gadā. Pēc vispārējās valdības budžeta deficīta 2,6 % no IKP 2006./2007. gadā, ir sagaidāms, ka deficīts 2007./2008. finanšu gadā sasniegs 3 % no IKP bez rezerves attiecībā uz atsauces vērtību.

Turklāt pastāv risks, ka ekonomiskās perspektīvas varētu pasliktināties pēc nemiera finanšu tirgū un mājokļu tirgus pavājināšanās 2007. gada otrajā pusē. Tas norāda uz tuvākajā laikā gaidāmu ekonomikas palēninājumu. Raugoties nākotnē, tas varētu izdarīt spiedienu uz ieņēmumu palielināšanos un pastiprināt vajadzību ierobežot izdevumus, ja Apvienotajā Karaliste vēlas sasniegt fiskālā līdzsvara uzlabošanos. Pēdējā laikā notikušais salīdzinoši ātrais valūtas maiņas kursa kritums varētu arī palielināt inflācijas spiedienu. Makroekonomiskie riski jo īpaši saistīti ar mājokļu tirgus darbības izteikti straujāku palēninājumu — kas varētu slāpēt privātā patēriņa augšanu — un finanšu pakalpojumu izaugsmes un nodarbinātības samazinājumu, kas pārsniegtu gaidīto.

| (3) | Programmā ir ietverti divi makroekonomiskie scenāriji: galvenais scenārijs un alternatīvais scenārijs, kas balstīts uz tāda pieauguma tendenci, kas ir par procenta punkta ceturtdaļu mazāks par galvenajā scenārijā norādīto. Prognozes saistībā ar valsts finansēm balstās uz alternatīvo scenāriju — tas paredzēts daudz piesardzīgāks nekā galvenais scenārijs. Nesen notikušo finanšu tirgus traucējumu dēļ abos scenārijos ir paredzēta stingrāku kredītnosacījumu ieviešana. Alternatīvajos scenārijos skatīts atjauninātās programmas novērtējuma atsauces scenārijs. Šis scenārijs paredz ekonomikas izaugsmes palēninājumu no 3,0 % 2007./2008. finanšu gadā līdz 2,0 % 2008./2009. finanšu gadā. Programmā paredzēts, ka 2009./2010. finanšu gadā izaugsme atkal paātrināsies, sasniedzot 2,75 %. Novērtējumā izmantojot pašlaik pieejamo informāciju (3), tostarp augošās izredzes, ka ievērojami sašaurināsies mājokļu tirgus un ieilgs finanšu tirgus grūtības, šīs scenārijs liekas balstīts uz izaugsmes pieņēmumiem, kas ir labvēlīgi līdz 2009./2010. finanšu gadam un ticami pēc tam. Programmas prognozes attiecībā uz īstermiņa inflāciju arī šķiet pazeminātas, pirmkārt, pieņēmumu dēļ par naftas cenām nākamajā gadā. Tomēr attiecībā pret potenciālu pazeminātiem aktivitātes līmeņiem īstermiņa perspektīvā būtu jārada tam sekojošs inflācijas palēninājums, kuram būtu jāsaglabā cenu stabilitāte. |
| --- | --- |

(3)

Programmā ir ietverti divi makroekonomiskie scenāriji: galvenais scenārijs un alternatīvais scenārijs, kas balstīts uz tāda pieauguma tendenci, kas ir par procenta punkta ceturtdaļu mazāks par galvenajā scenārijā norādīto. Prognozes saistībā ar valsts finansēm balstās uz alternatīvo scenāriju — tas paredzēts daudz piesardzīgāks nekā galvenais scenārijs. Nesen notikušo finanšu tirgus traucējumu dēļ abos scenārijos ir paredzēta stingrāku kredītnosacījumu ieviešana. Alternatīvajos scenārijos skatīts atjauninātās programmas novērtējuma atsauces scenārijs. Šis scenārijs paredz ekonomikas izaugsmes palēninājumu no 3,0 % 2007./2008. finanšu gadā līdz 2,0 % 2008./2009. finanšu gadā. Programmā paredzēts, ka 2009./2010. finanšu gadā izaugsme atkal paātrināsies, sasniedzot 2,75 %. Novērtējumā izmantojot pašlaik pieejamo informāciju (3), tostarp augošās izredzes, ka ievērojami sašaurināsies mājokļu tirgus un ieilgs finanšu tirgus grūtības, šīs scenārijs liekas balstīts uz izaugsmes pieņēmumiem, kas ir labvēlīgi līdz 2009./2010. finanšu gadam un ticami pēc tam. Programmas prognozes attiecībā uz īstermiņa inflāciju arī šķiet pazeminātas, pirmkārt, pieņēmumu dēļ par naftas cenām nākamajā gadā. Tomēr attiecībā pret potenciālu pazeminātiem aktivitātes līmeņiem īstermiņa perspektīvā būtu jārada tam sekojošs inflācijas palēninājums, kuram būtu jāsaglabā cenu stabilitāte.

| (4) | Attiecībā uz 2007./2008. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes aprēķini liecina, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir aplēsts 3,0 % no IKP, lai gan iepriekšējais atjauninātas konverģences programmas mērķis bija aplēsts 2,3 % no IKP. Strukturālais deficīts, kas definēts kā cikliski koriģēts budžeta līdzsvars, kas aprēķināts saskaņā ar vispārpieņemtu metodiku, bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem būs par 0,5 % no IKP lielāks nekā iepriekšējā finanšu gadā. Budžeta stāvoklis ir pasliktinājies galvenokārt uzņēmumu peļņas nodokļa ieņēmumu dēļ, kas ir mazāki par paredzētajiem; kaut arī, salīdzinot ar iepriekšējo programmu, deficītu palielinošā valsts kontu pārklasifikācija būtu jāatzīmē aptuveni 0,25 % no IKP gadā Jaunākā informācija, tostarp dati par budžeta ieņēmumiem gada laikā, norāda uz nepārprotamu risku, ka deficīts 2007./2008. finanšu gadā būs lielāks, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību. Šajā sakarā valsts finanšu paredzamais pasliktinājums neatbilst virzībai uz konsolidāciju, kas ieteikta Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (4). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007./2008. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes aprēķini liecina, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir aplēsts 3,0 % no IKP, lai gan iepriekšējais atjauninātas konverģences programmas mērķis bija aplēsts 2,3 % no IKP. Strukturālais deficīts, kas definēts kā cikliski koriģēts budžeta līdzsvars, kas aprēķināts saskaņā ar vispārpieņemtu metodiku, bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem būs par 0,5 % no IKP lielāks nekā iepriekšējā finanšu gadā. Budžeta stāvoklis ir pasliktinājies galvenokārt uzņēmumu peļņas nodokļa ieņēmumu dēļ, kas ir mazāki par paredzētajiem; kaut arī, salīdzinot ar iepriekšējo programmu, deficītu palielinošā valsts kontu pārklasifikācija būtu jāatzīmē aptuveni 0,25 % no IKP gadā Jaunākā informācija, tostarp dati par budžeta ieņēmumiem gada laikā, norāda uz nepārprotamu risku, ka deficīts 2007./2008. finanšu gadā būs lielāks, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību. Šajā sakarā valsts finanšu paredzamais pasliktinājums neatbilst virzībai uz konsolidāciju, kas ieteikta Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (4).

| (5) | Atjauninātāja programmā nav norādīts kvantitatīvs vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli. Programmā sniegtas perspektīvas, pamatojoties uz nemainīgu politiku, un paredzēta pakāpeniska vispārējās valdības deficīta samazināšana. Ir prognozēts, ka deficīta attiecība pret IKP 2008./2009. finanšu gadā būs nedaudz mazāka nekā iepriekšējā gadā. Ir aplēsts, ka tā paša gada laikā strukturālais deficīts uzlabosies par aptuveni 0,3 procentu punktiem (p.p.). Paredzams, ka primārais deficīts uzlabosies, jo primāro izdevumu pieaugumu tikai daļēji kompensēs procentu maksājumu samazināšanās. Pēc tam programmā prognozēta vispārējās valdības deficīta samazināšanās par 0,5 p.p. 2009./2010. finanšu gadā un vidēji par 0,25 p.p. ik gadus turpmāko trīs finanšu gadu laikā. Paredzams, ka līdz 2010./2011. finanšu gada bilancei primārā bilance uzlabosies no deficīta 0,9 % no IKP 2008./2009. finanšu gadā. Paredzams, ka programmas laikā ieņēmumu attiecības pret IKP palielinājums un izdevumu attiecības samazinājums veidos attiecīgi aptuveni trīs piektdaļas un divas piektdaļas no korekcijas. Ieņēmumu attiecības palielinājums ir vienmērīgi izdalīts programmas periodā, fiskālajām bremzēm uz personīgo ienākumu nodokli un — mazākā mērā — jau paziņotajiem pasākumiem dodot ieguldījumu lielākos ieņēmumos.
  Izdevumu pusē 2007. gada Vispārējā izdevumu pārskatā (Comprehensive Spending Review (CSR)) minētais patēriņa kopums norāda, ka gada vidējo izdevumu pieaugums ievērojami samazināsies laika posmā no 2008./2009. finanšu gada līdz 2010./2011. finanšu gadam, salīdzinot ar ikgadējo vidējo lielumu iepriekšējos 10 gados. Ministrijas jau ir guvušas labus panākumus attiecībā uz efektivitātes mērķiem SR04 periodā (tas beidzas 2007./2008. g.) un ir publiskots ierosināto ietaupījumu apkopojums CSR periodam. Tomēr ir paredzams, ka 2008./2009. finanšu gadā kopējie izdevumi palielināsies straujāk par nominālo IKP, tādējādi palielinot deficīta attiecību. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, kaut arī jaunais atjauninājums daļēji atspoguļo iepriekš minēto valsts kontu reklasifikāciju, tas paredz sliktāku budžeta stāvokli, jo īpaši programmas perioda beigās. Ir noteikts, ka bruto parāda attiecība paliks stipri zem atsauces vērtības 60 % no IKP, pat ja ir paredzēts, ka līdz 2010./2011. finanšu gadam tai būs tendence palielināties. |
| --- | --- |

(5)

Atjauninātāja programmā nav norādīts kvantitatīvs vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli. Programmā sniegtas perspektīvas, pamatojoties uz nemainīgu politiku, un paredzēta pakāpeniska vispārējās valdības deficīta samazināšana. Ir prognozēts, ka deficīta attiecība pret IKP 2008./2009. finanšu gadā būs nedaudz mazāka nekā iepriekšējā gadā. Ir aplēsts, ka tā paša gada laikā strukturālais deficīts uzlabosies par aptuveni 0,3 procentu punktiem (p.p.). Paredzams, ka primārais deficīts uzlabosies, jo primāro izdevumu pieaugumu tikai daļēji kompensēs procentu maksājumu samazināšanās. Pēc tam programmā prognozēta vispārējās valdības deficīta samazināšanās par 0,5 p.p. 2009./2010. finanšu gadā un vidēji par 0,25 p.p. ik gadus turpmāko trīs finanšu gadu laikā. Paredzams, ka līdz 2010./2011. finanšu gada bilancei primārā bilance uzlabosies no deficīta 0,9 % no IKP 2008./2009. finanšu gadā. Paredzams, ka programmas laikā ieņēmumu attiecības pret IKP palielinājums un izdevumu attiecības samazinājums veidos attiecīgi aptuveni trīs piektdaļas un divas piektdaļas no korekcijas. Ieņēmumu attiecības palielinājums ir vienmērīgi izdalīts programmas periodā, fiskālajām bremzēm uz personīgo ienākumu nodokli un — mazākā mērā — jau paziņotajiem pasākumiem dodot ieguldījumu lielākos ieņēmumos.

Izdevumu pusē 2007. gada Vispārējā izdevumu pārskatā (Comprehensive Spending Review (CSR)) minētais patēriņa kopums norāda, ka gada vidējo izdevumu pieaugums ievērojami samazināsies laika posmā no 2008./2009. finanšu gada līdz 2010./2011. finanšu gadam, salīdzinot ar ikgadējo vidējo lielumu iepriekšējos 10 gados. Ministrijas jau ir guvušas labus panākumus attiecībā uz efektivitātes mērķiem SR04 periodā (tas beidzas 2007./2008. g.) un ir publiskots ierosināto ietaupījumu apkopojums CSR periodam. Tomēr ir paredzams, ka 2008./2009. finanšu gadā kopējie izdevumi palielināsies straujāk par nominālo IKP, tādējādi palielinot deficīta attiecību. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, kaut arī jaunais atjauninājums daļēji atspoguļo iepriekš minēto valsts kontu reklasifikāciju, tas paredz sliktāku budžeta stāvokli, jo īpaši programmas perioda beigās. Ir noteikts, ka bruto parāda attiecība paliks stipri zem atsauces vērtības 60 % no IKP, pat ja ir paredzēts, ka līdz 2010./2011. finanšu gadam tai būs tendence palielināties.

| (6) | Budžeta stāvoklis varētu būt sliktāks nekā plānots programmā, jo īpaši, ja lielāka un ilgāka finanšu sektora aktivitātes samazinājuma un iespējamās atbildības iestāšanās dēļ nodokļu ieņēmumi būs samazinājušies. Ieilgušā mājokļu tirgus korekcijas perioda dēļ varētu īpaši samazināties ar lieliem nodokļiem saistītie izdevumi, īpaši mājsaimniecību patēriņš. Deficīta pārsniegums 2007./2008. finanšu gadā, kas radies ieņēmumu pusē, varētu turpināties un pat palielināties 2008./2009. finanšu gadā. Ņemot vērā riskus, kas pavada makroekonomikas veikumu 2008. gadā, konverģences programmas pieņēmums, ka 2009./2010. finanšu gadā Apvienotās Karalistes ekonomika strauji atlabs līdz potenciālai izaugsme šķitīs optimistiska un tādējādi ir saistīts ar risku, ka deficīts būs lielāks par paredzēto. Tajā pašā laikā kopā ar izdevumu pieauguma strauju palēninājumu, kas ir jaunākā CSR mērķis, ir plānots sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā panākt ievērojamus efektivitātes ieguvumus, kas, ja tie netiek sasniegti, varētu izraisīt vajadzību veikt lielākus izdevumus par tiem, kas paredzēti CSR. Prognozēs 2011./2012. un 2012./2013. finanšu gadam, kas seko nākamajam CSR periodam, pieņemts, ka izdevumi nepārtraukti mēreni palielināsies, bet iepriekšējiem gadiem noteiktās prognozes pārsniedz sīki izstrādātus nozaru izdevumu plānus. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta stāvoklis varētu būt sliktāks nekā plānots programmā, jo īpaši, ja lielāka un ilgāka finanšu sektora aktivitātes samazinājuma un iespējamās atbildības iestāšanās dēļ nodokļu ieņēmumi būs samazinājušies. Ieilgušā mājokļu tirgus korekcijas perioda dēļ varētu īpaši samazināties ar lieliem nodokļiem saistītie izdevumi, īpaši mājsaimniecību patēriņš. Deficīta pārsniegums 2007./2008. finanšu gadā, kas radies ieņēmumu pusē, varētu turpināties un pat palielināties 2008./2009. finanšu gadā. Ņemot vērā riskus, kas pavada makroekonomikas veikumu 2008. gadā, konverģences programmas pieņēmums, ka 2009./2010. finanšu gadā Apvienotās Karalistes ekonomika strauji atlabs līdz potenciālai izaugsme šķitīs optimistiska un tādējādi ir saistīts ar risku, ka deficīts būs lielāks par paredzēto. Tajā pašā laikā kopā ar izdevumu pieauguma strauju palēninājumu, kas ir jaunākā CSR mērķis, ir plānots sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā panākt ievērojamus efektivitātes ieguvumus, kas, ja tie netiek sasniegti, varētu izraisīt vajadzību veikt lielākus izdevumus par tiem, kas paredzēti CSR. Prognozēs 2011./2012. un 2012./2013. finanšu gadam, kas seko nākamajam CSR periodam, pieņemts, ka izdevumi nepārtraukti mēreni palielināsies, bet iepriekšējiem gadiem noteiktās prognozes pārsniedz sīki izstrādātus nozaru izdevumu plānus.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostādne programmā var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu programmā paredzēto ierobežoto konsolidāciju. Ir nepārprotams risks, ka deficīts tuvākajā laikā būs lielāks, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību. Nav domājams, ka programmas periodā tiks sasniegts deficīta līmenis, kas paredz drošības rezervi pret deficīta sliekšņa 3 % no IKP pāriešanu pie normālām ekonomikas svārstībām (aplēsts 1,5 % no IKP). Programmas laikā būtu jāpastiprina fiskālās konsolidācijas temps. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostādne programmā var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu programmā paredzēto ierobežoto konsolidāciju. Ir nepārprotams risks, ka deficīts tuvākajā laikā būs lielāks, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību. Nav domājams, ka programmas periodā tiks sasniegts deficīta līmenis, kas paredz drošības rezervi pret deficīta sliekšņa 3 % no IKP pāriešanu pie normālām ekonomikas svārstībām (aplēsts 1,5 % no IKP). Programmas laikā būtu jāpastiprina fiskālās konsolidācijas temps.

| (8) | Šķiet, ka attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Apvienotā Karaliste ir vidēja riska priekšā. Novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir tuva ES vidējam līmenim, izdevumi pensijām uzrāda nedaudz ierobežotāku palielinājumu nekā vidēji ES, daļēji tāpēc, ka Apvienotā Karaliste relatīvi vairāk balstās uz privātajiem pensiju pasākumiem, nekā to dara citas ES valstis. 2007. gada reformas, kas pievēršas bažām par potenciāli neatbilstošu pensiju nodrošinājumu nākotnē, droši vien izraisīs nedaudz lielāku ar vecumu saistītu izdevumu palielinājumu. Programmā konstatētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir ievērojami sliktāks nekā stāvoklis, uzsākot iepriekšējo programmu, apdraud valsts finanšu ilgtspēju, pat pirms ņemta vērā novecojošās populācijas ietekme uz budžetu ilgtermiņa. Lielu primāro pārpalikumu sasniegšana dotu ieguldījumu valsts finanšu ilgtspējas risku samazināšanā. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Apvienotā Karaliste ir vidēja riska priekšā. Novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir tuva ES vidējam līmenim, izdevumi pensijām uzrāda nedaudz ierobežotāku palielinājumu nekā vidēji ES, daļēji tāpēc, ka Apvienotā Karaliste relatīvi vairāk balstās uz privātajiem pensiju pasākumiem, nekā to dara citas ES valstis. 2007. gada reformas, kas pievēršas bažām par potenciāli neatbilstošu pensiju nodrošinājumu nākotnē, droši vien izraisīs nedaudz lielāku ar vecumu saistītu izdevumu palielinājumu. Programmā konstatētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir ievērojami sliktāks nekā stāvoklis, uzsākot iepriekšējo programmu, apdraud valsts finanšu ilgtspēju, pat pirms ņemta vērā novecojošās populācijas ietekme uz budžetu ilgtermiņa. Lielu primāro pārpalikumu sasniegšana dotu ieguldījumu valsts finanšu ilgtspējas risku samazināšanā.

| (9) | Konverģences programma ir saskaņota ar 2007. gada septembra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu. Jo īpaši abas programmas ir saskaņotas ar 2007. gada Vispārējo izdevumu pārskatu, iekļaujot pakāpenisku valdības mērķu īstenošanu — palielināt efektivitāti un cenas un vērtības attiecību sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā. Konverģences programmas budžeta prognozēs ir ņemts vērā, kā budžetu ietekmē valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumā izklāstītie svarīgie reformu elementi, iekļaujot valsts pensiju vērtības un piemērošanas jomas palielinājumu, kā arī nesenās iniciatīvas mājokļu piedāvājuma palielināšanai, pētniecības un attīstības veicināšanai un inovācijām, kā arī darbaspēka prasmju palielināšanai. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma ir saskaņota ar 2007. gada septembra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu. Jo īpaši abas programmas ir saskaņotas ar 2007. gada Vispārējo izdevumu pārskatu, iekļaujot pakāpenisku valdības mērķu īstenošanu — palielināt efektivitāti un cenas un vērtības attiecību sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā. Konverģences programmas budžeta prognozēs ir ņemts vērā, kā budžetu ietekmē valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumā izklāstītie svarīgie reformu elementi, iekļaujot valsts pensiju vērtības un piemērošanas jomas palielinājumu, kā arī nesenās iniciatīvas mājokļu piedāvājuma palielināšanai, pētniecības un attīstības veicināšanai un inovācijām, kā arī darbaspēka prasmju palielināšanai.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst valsts īpašas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras iekļautas integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kas izveidotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst valsts īpašas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras iekļautas integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kas izveidotas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu obligāto un fakultatīvo datu (5), un nav pierādījumu par uzlabošanos, atbildot uz Padomes iepriekšējo aicinājumu šajā sakarā. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu obligāto un fakultatīvo datu (5), un nav pierādījumu par uzlabošanos, atbildot uz Padomes iepriekšējo aicinājumu šajā sakarā.

Kopējais secinājums ir tāds, ka programma apstiprina nozīmīgu pasliktinājumu Apvienotās Karalistes budžeta stāvoklī, kas apvienojumā ar varbūtēju vājāku makroekonomisko kontekstu nekā paredzēts, rada nepārprotamu risku vispārējās valdības deficītam drīzā termiņā pārsniegt deficīta atsauces vērtību, kura ir 3 % no IKP. Kaut arī programma no 2008./2009. finanšu gada paredz zināmu “jostas savilkšanu”, pakāpeniski palielinot nodokļu nastu, un iepriekš strauji augošo kārtējo izdevumu samazinājumu, pastāv šīs konsolidācijas sasniegšanas risks. Tas galvenokārt rodas no makroekonomisko prognožu pasliktināšanās un apdraudētiem mērķiem attiecībā uz tēriņiem. Pats prognozētais konsolidācijas ātrums ir pieticīgs. Parāda attiecība joprojām ir ievērojami zem 60 % no IKP atsauces vērtības, tā nedaudz palielinās, un tad no 2010./2011. gada — tikai krītas. Apvienotās Karalistes valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu ir pasliktinājusies galvenokārt sākuma stāvokļa pasliktināšanās dēļ, kaut arī Apvienotajā Karalistē saglabājas vidējs risks.

Ņemot vērā iepriekš sniegto novērtējumu, Apvienotā Karaliste tiek aicināta:

| i) | īstenot pasākumus, kas vajadzīgi, lai deficīts nepārsniegtu atsauces vērtību 3 % no IKP; |
| --- | --- |

i)

īstenot pasākumus, kas vajadzīgi, lai deficīts nepārsniegtu atsauces vērtību 3 % no IKP;

| ii) | pastiprināt fiskālā uzlabojuma tempu visā programmas periodā, ar ko arī pievērstos valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas palielinātajam riskam. |
| --- | --- |

ii)

pastiprināt fiskālā uzlabojuma tempu visā programmas periodā, ar ko arī pievērstos valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas palielinātajam riskam.

Apvienotā Karaliste vēlreiz tiek aicināta uzlabot atbilstību rīcības kodeksa datu prasībām.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM 2007. g. nov. | 3 | 3 | 2 | 2,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. nov. (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM 2007. g. nov. (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.p. |
| Izlaides apjoma starpība (8)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. nov. (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM 2007. g. nov. (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance (10)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | n.p. |
| Primārā bilance (10)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (8)
   (10)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | n.p. |
| Strukturālā bilance (11)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | n.p. |
| Valdības bruto parāds (12)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| COM 2007. g. nov. | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov. (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

COM 2007. g. nov.

3

3

2

2,5

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec. (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. nov. (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

COM 2007. g. nov. (7)

2,3

2,4

2,2

2

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec. (6)

2,5

2

2

2

2

2

n.p.

Izlaides apjoma starpība (8)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. nov. (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

COM 2007. g. nov. (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec. (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

n.p.

Vispārējās valdības bilance (10)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

COM 2007. g. nov.

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

n.p.

Primārā bilance (10)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

COM 2007. g. nov.

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (8)
   (10)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

COM 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

n.p.

Strukturālā bilance (11)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

COM 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

n.p.

Valdības bruto parāds (12)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

COM 2007. g. nov.

42,6

43,3

44,5

45,2

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2006. g. dec.

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Apvienotās Karalistes finanšu gads sākas aprīlī un beidzas martā.

(3)  Novērtējumā jo īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu.

(4)  OV C 72, 29.3.2007., 20. lpp.

(5)  Konkrēti, nav sniegti nedz dati par nodarbinātības, bezdarba, algu inflācijas prognozēm, nedz, pamatojoties uz saskaņotu ESA 95, sagatavots detalizēts paredzēto kopējo valdības ieņēmumu un izdevumu sīks sadalījums.

(6)  Ekonomiskie pieņēmumi, kas ir pamatā institūciju prognozēm par valsts finansēm. Ekonomiskie pieņēmumi pamatojas uz scenāriju, kas pieņem, ka augšanas tendence ir par vienu ceturtdaļu procentu punkta mazāka nekā valdības neitrālais uzskats.

(7)  Pamatojoties uz kalendāra gadu. Skaitļi, kas minēti 2006./2007. finanšu gada ailē, attiecas uz 2006. kalendāra gadu.

(8)  Izlaides apjomu starpības un cikliski koriģētas bilances programmās pēc Komisijas dienestu, pārrēķiniem, pamatojoties uz programmās esošo informāciju.

(9)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % un 2,6 % laika posmā no 2006. līdz 2009. gadam.

(10)  Primārās bilances skaitļi konverģences programmās koriģēti, izmantojot bruto un nevis neto procentu maksājumus.

(11)  Cikliski koriģēta bilance, bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem. Programmas perioda laikā nav vienreizēju vai citu pagaidu pasākumu.

(12)  Skaitļi konverģences programmās iegūti, izmantojot IKP, neņemot vērā FISIM korekciju, kas palielina parāda attiecību aptuveni par 0,8 procentu punktiem, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozi.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/29

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2007.–2011. gadam

(2008/C 49/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Itālijas reālā IKP pieaugums ir bijis zemāks nekā vidēji euro zonā kopš 1990. gadiem, un tiek lēsts, ka potenciālais pieaugums pēdējos 15 gados ir samazinājies no vairāk nekā 2 % 90. gadu sākumā līdz apmēram 1,5 %. Pozitīvi ir tas, ka kopš gadsimtu mijas Itālijā ir jūtami palielinājusies nodarbinātība un būtiski samazinājies bezdarba līmenis, kas daļēji noticis darba tirgus reformu dēļ.
  Taču, lai gan Itālijai vēl ir tālu līdz ES vidējam līmenim nodarbinātības ziņā, tās ražīguma problēmas raksturo dinamiska nodarbinātības palielināšanās kombinācijā ar gausu IKP pieaugumu. Neņemot vērā situācijas uzlabošanos pēdējā laikā, Itālijas ekonomikai vidējā termiņā joprojām grūtības sagādās strukturālu nepilnību radīta spriedze. Pie šīm grūtībām jo īpaši jāmin iekšējā konkurence pakalpojumu tirgū, kuras risināšana sākta tikai nesen. Strukturālās nepilnības ir veicinājušas zemu ražīguma pieaugumu, pastāvīgu ārējās konkurētspējas samazināšanos un līdz nesenai pagātnei, lielāku inflāciju nekā caurmērā euro zonā. Valsts parāda attiecība pret IKP, kas pārsniedz 100 %, un joprojām salīdzinoši lielais budžeta deficīts, kurš gan mazinās, palielina ekonomisko nenoteiktību un rada lielas parāda apkalpošanas izmaksas, padarot Itāliju neaizsargātu procentu likmju palielināšanās gadījumā. Šīs nepilnības neļauj arī produktīvāk izmantot valsts resursus un ierobežo fiskālās politikas spēju ļaut efektīvi strādāt automātiskiem stabilizācijas līdzekļiem. Strukturālo primāro izdevumu proporcijas (kas nesen stabilizējusies) ierobežošana un potenciālā pieauguma palielināšana, tostarp uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, ir izšķirīgi faktori, lai strauji samazinātu parāda attiecību un nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(2)

Itālijas reālā IKP pieaugums ir bijis zemāks nekā vidēji euro zonā kopš 1990. gadiem, un tiek lēsts, ka potenciālais pieaugums pēdējos 15 gados ir samazinājies no vairāk nekā 2 % 90. gadu sākumā līdz apmēram 1,5 %. Pozitīvi ir tas, ka kopš gadsimtu mijas Itālijā ir jūtami palielinājusies nodarbinātība un būtiski samazinājies bezdarba līmenis, kas daļēji noticis darba tirgus reformu dēļ.

Taču, lai gan Itālijai vēl ir tālu līdz ES vidējam līmenim nodarbinātības ziņā, tās ražīguma problēmas raksturo dinamiska nodarbinātības palielināšanās kombinācijā ar gausu IKP pieaugumu. Neņemot vērā situācijas uzlabošanos pēdējā laikā, Itālijas ekonomikai vidējā termiņā joprojām grūtības sagādās strukturālu nepilnību radīta spriedze. Pie šīm grūtībām jo īpaši jāmin iekšējā konkurence pakalpojumu tirgū, kuras risināšana sākta tikai nesen. Strukturālās nepilnības ir veicinājušas zemu ražīguma pieaugumu, pastāvīgu ārējās konkurētspējas samazināšanos un līdz nesenai pagātnei, lielāku inflāciju nekā caurmērā euro zonā. Valsts parāda attiecība pret IKP, kas pārsniedz 100 %, un joprojām salīdzinoši lielais budžeta deficīts, kurš gan mazinās, palielina ekonomisko nenoteiktību un rada lielas parāda apkalpošanas izmaksas, padarot Itāliju neaizsargātu procentu likmju palielināšanās gadījumā. Šīs nepilnības neļauj arī produktīvāk izmantot valsts resursus un ierobežo fiskālās politikas spēju ļaut efektīvi strādāt automātiskiem stabilizācijas līdzekļiem. Strukturālo primāro izdevumu proporcijas (kas nesen stabilizējusies) ierobežošana un potenciālā pieauguma palielināšana, tostarp uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, ir izšķirīgi faktori, lai strauji samazinātu parāda attiecību un nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju.

| (3) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 1,9 % 2007. gadā līdz 1,5 % 2008. gadā. Tam sekos neliela, taču pastāvīga pieauguma paātrināšanās visā atlikušajā programmas darbības laikā, bet izaugsme, paredzams, 2011. gadā sasniegs 1,8 %. Ņemot vērā jaunākos notikumus, izaugsmes prognozes 2008. gadam programmā šķiet diezgan labvēlīgas (2), jo pašreiz paredz, ka faktiskā IKP izaugsme 2008. gadā būs noteikti zem programmā minētās, kas var ietekmēt ekonomikas aktivitāti arī pēc 2008. gada. Programmas prognozes par inflāciju 2008. gadā šķiet pārāk zemas, taču par pārējo periodu — ticamas. Šīs inflācijas prognozes un tai pamatā esošā darbaspēka vienības izmaksu pieauguma mazināšanās, šķiet, sakrīt ar Itālijas ekonomikas konkurētspējas zuduma mazināšanas centieniem. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 1,9 % 2007. gadā līdz 1,5 % 2008. gadā. Tam sekos neliela, taču pastāvīga pieauguma paātrināšanās visā atlikušajā programmas darbības laikā, bet izaugsme, paredzams, 2011. gadā sasniegs 1,8 %. Ņemot vērā jaunākos notikumus, izaugsmes prognozes 2008. gadam programmā šķiet diezgan labvēlīgas (2), jo pašreiz paredz, ka faktiskā IKP izaugsme 2008. gadā būs noteikti zem programmā minētās, kas var ietekmēt ekonomikas aktivitāti arī pēc 2008. gada. Programmas prognozes par inflāciju 2008. gadā šķiet pārāk zemas, taču par pārējo periodu — ticamas. Šīs inflācijas prognozes un tai pamatā esošā darbaspēka vienības izmaksu pieauguma mazināšanās, šķiet, sakrīt ar Itālijas ekonomikas konkurētspējas zuduma mazināšanas centieniem.

| (4) | Attiecībā uz 2007. gadu stabilitātes programmas 2007. gada atjauninājumā tiek lēsts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir 2,4 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā atjauninājumā izvirzīto mērķi — 2,8 % no IKP. Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē bija paredzēts, ka deficīts sasniegs 2,3 % no IKP. Šīs zemākās deficīta prognozes bija iespējamas, pateicoties 2007. gada nominālā IKP pieaugumam, kas par 1,8 procentu punktiem pārsniedza 2006. gada programmā paredzēto, un pateicoties koriģējošo pasākumu efektīvai īstenošanai 2006. un 2007. gadā, ko daļēji atsvēra papildu izdevumi, galvenokārt sociālie pārvedumi un kapitālizdevumi, par ko tika izlemts 2007. gadā un kas sasniedza apmēram 0,9 % no IKP. Ņemot vērā jaunāko informāciju, deficīts 2007. gadā varētu būt ievērojami zemāks, nekā lēsts rudens prognozē — krietni mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Budžeta īstenošana 2007. gadā ir saskaņā ar Padomes 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu (3) pausto aicinājumu novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Iespējamie ļoti sekmīgie budžeta rezultāti 2007. gadā varētu būt pat labāki, ja attiecīgajā gadā nebūtu radušies minētie papildu izdevumi, tāpēc nevar uzskatīt, ka pilnībā būtu ievērots aicinājums izmantot labākas nekā gaidītās budžeta tendences deficīta samazināšanai. Padome uzsver, ka 2007. gada budžeta īstenošana arī pilnībā neatbilst Euro grupas 2007. gada aprīļa budžeta politikas ievirzēm. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007. gadu stabilitātes programmas 2007. gada atjauninājumā tiek lēsts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir 2,4 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā atjauninājumā izvirzīto mērķi — 2,8 % no IKP. Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē bija paredzēts, ka deficīts sasniegs 2,3 % no IKP. Šīs zemākās deficīta prognozes bija iespējamas, pateicoties 2007. gada nominālā IKP pieaugumam, kas par 1,8 procentu punktiem pārsniedza 2006. gada programmā paredzēto, un pateicoties koriģējošo pasākumu efektīvai īstenošanai 2006. un 2007. gadā, ko daļēji atsvēra papildu izdevumi, galvenokārt sociālie pārvedumi un kapitālizdevumi, par ko tika izlemts 2007. gadā un kas sasniedza apmēram 0,9 % no IKP. Ņemot vērā jaunāko informāciju, deficīts 2007. gadā varētu būt ievērojami zemāks, nekā lēsts rudens prognozē — krietni mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Budžeta īstenošana 2007. gadā ir saskaņā ar Padomes 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu (3) pausto aicinājumu novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Iespējamie ļoti sekmīgie budžeta rezultāti 2007. gadā varētu būt pat labāki, ja attiecīgajā gadā nebūtu radušies minētie papildu izdevumi, tāpēc nevar uzskatīt, ka pilnībā būtu ievērots aicinājums izmantot labākas nekā gaidītās budžeta tendences deficīta samazināšanai. Padome uzsver, ka 2007. gada budžeta īstenošana arī pilnībā neatbilst Euro grupas 2007. gada aprīļa budžeta politikas ievirzēm.

| (5) | Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir censties nodrošināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturāli līdzsvarotu budžetu, t.i., cikliski koriģētu budžetu, neskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus, ko plānots sasniegt līdz 2011. gadam. Pamatojoties uz līdzīgām ekonomikas perspektīvām, kādas izvirzītas iepriekšējā programmā, budžeta deficīta mērķi 2008.–2011. gadam lielākoties ir tādi paši. Tomēr paredzamās korekcijas 2008. gadam ir par apmēram 0,5 % punktiem no IKP zemākas, nekā paredzēts iepriekšējā atjauninājumā, jo mērķis nav mainījies, bet sākuma pozīcija ir izdevīgāka. Valsts budžeta deficīts 2008. gadā ir jāsamazina par tikai 0,2 procentu punktiem no IKP, bet pēc tam — par apmēram 0,75 % punktiem gadā, lai 2011. gadā sasniegtu līdzsvarotu budžetu. Korekcija ir sniegta tikai par 2008. gadu, kur deficīta samazināšana par 0,2 procentu punktiem no IKP ir plānota galvenokārt uz izdevumu rēķina.
  Laikposmam pēc 2008. gada programmā ir sniegts tikai kopējais konsolidācijas apmērs, kas katrā gadā vajadzīgs, lai sasniegtu budžeta mērķus atbilstoši tendencēm nemainīga tiesiskā regulējuma apstākļos bez sīkākām norādēm par pasākumu būtību. Plānots, ka bruto parāda attiecība pret IKP, kas saskaņā ar aplēsēm 2007. gadā bija 105 %, t.i., daudz lielāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP –, programmas darbības laikā samazināsies par apmēram 10 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(5)

Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir censties nodrošināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturāli līdzsvarotu budžetu, t.i., cikliski koriģētu budžetu, neskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus, ko plānots sasniegt līdz 2011. gadam. Pamatojoties uz līdzīgām ekonomikas perspektīvām, kādas izvirzītas iepriekšējā programmā, budžeta deficīta mērķi 2008.–2011. gadam lielākoties ir tādi paši. Tomēr paredzamās korekcijas 2008. gadam ir par apmēram 0,5 % punktiem no IKP zemākas, nekā paredzēts iepriekšējā atjauninājumā, jo mērķis nav mainījies, bet sākuma pozīcija ir izdevīgāka. Valsts budžeta deficīts 2008. gadā ir jāsamazina par tikai 0,2 procentu punktiem no IKP, bet pēc tam — par apmēram 0,75 % punktiem gadā, lai 2011. gadā sasniegtu līdzsvarotu budžetu. Korekcija ir sniegta tikai par 2008. gadu, kur deficīta samazināšana par 0,2 procentu punktiem no IKP ir plānota galvenokārt uz izdevumu rēķina.

Laikposmam pēc 2008. gada programmā ir sniegts tikai kopējais konsolidācijas apmērs, kas katrā gadā vajadzīgs, lai sasniegtu budžeta mērķus atbilstoši tendencēm nemainīga tiesiskā regulējuma apstākļos bez sīkākām norādēm par pasākumu būtību. Plānots, ka bruto parāda attiecība pret IKP, kas saskaņā ar aplēsēm 2007. gadā bija 105 %, t.i., daudz lielāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP –, programmas darbības laikā samazināsies par apmēram 10 procentu punktiem.

| (6) | Riski, kas apdraud programmā paredzētās 2008. gada deficīta prognozes, kopumā šķiet līdzsvaroti, taču turpmāk budžeta rezultāti varētu būt sliktāki nekā paredzēts programmā. Kaut gan iespējami pozitīvie budžeta rezultāti 2007. gadā radītu labvēlīgu bāzes efektu 2008. gadā, likums par 2008. gada budžetu paredz, ka pēc tam, kad ir nodrošināta budžeta mērķa sasniegšana, izmantot labākas nekā gaidītās budžeta tendences, lai finansētu nodokļu samazināšanu. Ņemot vērā jaunākās tendences ekonomikā, 2008. gada faktisko deficītu apdraud risks, ka IKP pieaugums būs ievērojami zemāks. Ja 2008. gadā tiktu sasniegts budžeta deficīta mērķis 2,2 % no IKP, tas varētu liecināt par to, ka salīdzinājumā ar 2007. gadu ir pasliktinājusies gan faktiskā, gan strukturālā bilance (4). Nemainīga tiesiskā regulējuma scenārijs nozīmē, ka izdevumu tendences nebūs pietiekami novērtētas. Šis fakts līdz ar faktu, ka papildus šim scenārijam nebūs nekādas informācijas par vajadzīgās konsolidācijas paketes sastāvu, skaidri norāda uz risku. Konkrētāk, vēl nav skaidri formulēti attiecīgie pasākumi, kuru mērķis ir koriģēt izdevumu tendences. Ņemot vērā risku, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, parāda attiecības dinamika pēc 2009. gada var būt mazāk labvēlīga, nekā paredzēts programmā. |
| --- | --- |

(6)

Riski, kas apdraud programmā paredzētās 2008. gada deficīta prognozes, kopumā šķiet līdzsvaroti, taču turpmāk budžeta rezultāti varētu būt sliktāki nekā paredzēts programmā. Kaut gan iespējami pozitīvie budžeta rezultāti 2007. gadā radītu labvēlīgu bāzes efektu 2008. gadā, likums par 2008. gada budžetu paredz, ka pēc tam, kad ir nodrošināta budžeta mērķa sasniegšana, izmantot labākas nekā gaidītās budžeta tendences, lai finansētu nodokļu samazināšanu. Ņemot vērā jaunākās tendences ekonomikā, 2008. gada faktisko deficītu apdraud risks, ka IKP pieaugums būs ievērojami zemāks. Ja 2008. gadā tiktu sasniegts budžeta deficīta mērķis 2,2 % no IKP, tas varētu liecināt par to, ka salīdzinājumā ar 2007. gadu ir pasliktinājusies gan faktiskā, gan strukturālā bilance (4). Nemainīga tiesiskā regulējuma scenārijs nozīmē, ka izdevumu tendences nebūs pietiekami novērtētas. Šis fakts līdz ar faktu, ka papildus šim scenārijam nebūs nekādas informācijas par vajadzīgās konsolidācijas paketes sastāvu, skaidri norāda uz risku. Konkrētāk, vēl nav skaidri formulēti attiecīgie pasākumi, kuru mērķis ir koriģēt izdevumu tendences. Ņemot vērā risku, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, parāda attiecības dinamika pēc 2009. gada var būt mazāk labvēlīga, nekā paredzēts programmā.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet atbilstīgs, lai līdz 2007. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu saskaņā ar Padomes ieteikumu. Tomēr pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada parastu makroekonomisko svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP –, iespējams, nevarēs izveidot līdz 2010. gadam, un programmā paredzētais budžeta stāvoklis var būt nepietiekams, lai, kā paredzēts programmā, sasniegtu VTM līdz programmas darbības laika beigām. Pastāv risks, ka 2008. gadā ievērojami pasliktināsies strukturālā bilance, ja netiks izmantota 2007. gada sākuma pozīcija, kas bija labāka nekā plānots. Virzība uz programmā netieši norādīto VTM 2008. gadā ir pārāk lēna, un tā jāuzlabo, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP. Turklāt Padome norāda uz to, ka budžeta stāvoklis 2008. gadā neatbilst 2007. gada aprīļa Euro grupas budžeta politikas ievirzēm, kurās aicina rūpīgi izstrādāt fiskālās politikas plānus 2008. gadam, lai paātrinātu virzību uz VTM. No 2009. gada programmā paredzētais budžeta stāvoklis jāatbalsta, īstenojot pasākumus. Visbeidzot, ņemot vērā minēto risku, kas apdraud prognozes par parādu, programmas darbības laikā parāda attiecības samazināšanās varētu būt nepietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet atbilstīgs, lai līdz 2007. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu saskaņā ar Padomes ieteikumu. Tomēr pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada parastu makroekonomisko svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP –, iespējams, nevarēs izveidot līdz 2010. gadam, un programmā paredzētais budžeta stāvoklis var būt nepietiekams, lai, kā paredzēts programmā, sasniegtu VTM līdz programmas darbības laika beigām. Pastāv risks, ka 2008. gadā ievērojami pasliktināsies strukturālā bilance, ja netiks izmantota 2007. gada sākuma pozīcija, kas bija labāka nekā plānots. Virzība uz programmā netieši norādīto VTM 2008. gadā ir pārāk lēna, un tā jāuzlabo, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP. Turklāt Padome norāda uz to, ka budžeta stāvoklis 2008. gadā neatbilst 2007. gada aprīļa Euro grupas budžeta politikas ievirzēm, kurās aicina rūpīgi izstrādāt fiskālās politikas plānus 2008. gadam, lai paātrinātu virzību uz VTM. No 2009. gada programmā paredzētais budžeta stāvoklis jāatbalsta, īstenojot pasākumus. Visbeidzot, ņemot vērā minēto risku, kas apdraud prognozes par parādu, programmas darbības laikā parāda attiecības samazināšanās varētu būt nepietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai.

| (8) | Itālijas valsts finanšu stabilitāti apdraud vidēji liels risks. Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka nekā caurmērā ES, un, pateicoties pieņemtajām pensiju reformām, pensijām vajadzīgie izdevumi pieaug lēnāk nekā vidēji ES. Tomēr pensiju izdevumu īpatsvars no IKP joprojām ir viens no augstākajiem ES, un prognozes pamatojas uz pieņēmumu, ka nesen pieņemtās reformas tiks pilnībā īstenotas, jo īpaši uz pieņēmumu, ka aktuāro koeficientu pārskatīšana tiks īstenota līdz 2010. gadam — kā noteikts spēkā esošajos tiesību aktos — nenovirzoties no reformētās pensiju sistēmas pamatā esošā iemaksu principa. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir labāks nekā stāvoklis iepriekšējās programmas sākumā, ļaus izlīdzināt prognozēto novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču arī ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu izdevumus palielinošo ietekmi nākotnē, pat ja aprēķinus izdara, ņemot vērā iespējami labvēlīgākos rezultātus. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir krietni augstāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību, un, lai to samazinātu, būs jāpanāk un ilgstoši jāsaglabā liels primārais pārpalikums. |
| --- | --- |

(8)

Itālijas valsts finanšu stabilitāti apdraud vidēji liels risks. Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka nekā caurmērā ES, un, pateicoties pieņemtajām pensiju reformām, pensijām vajadzīgie izdevumi pieaug lēnāk nekā vidēji ES. Tomēr pensiju izdevumu īpatsvars no IKP joprojām ir viens no augstākajiem ES, un prognozes pamatojas uz pieņēmumu, ka nesen pieņemtās reformas tiks pilnībā īstenotas, jo īpaši uz pieņēmumu, ka aktuāro koeficientu pārskatīšana tiks īstenota līdz 2010. gadam — kā noteikts spēkā esošajos tiesību aktos — nenovirzoties no reformētās pensiju sistēmas pamatā esošā iemaksu principa. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir labāks nekā stāvoklis iepriekšējās programmas sākumā, ļaus izlīdzināt prognozēto novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču arī ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu izdevumus palielinošo ietekmi nākotnē, pat ja aprēķinus izdara, ņemot vērā iespējami labvēlīgākos rezultātus. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir krietni augstāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību, un, lai to samazinātu, būs jāpanāk un ilgstoši jāsaglabā liels primārais pārpalikums.

| (9) | Stabilitātes programma pilnībā saskan ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Konkrētāk, ziņojumā izklāstītās budžeta tendences un fiskālās politikas stratēģija atbilst tam, kas sīkāk izskaidrots stabilitātes programmā. Programmā ietvertajās budžeta prognozēs, kaut gan ne sistemātiski, tomēr nepārprotami ir ņemta vērā ietekme uz valsts finansēm, ko rada ziņojumā ietvertās budžetu tieši ietekmējošās strukturālās reformas, proti, 2007. gada 23. jūlija Vienošanās protokols par labklājību, konkurētspēju un darba tirgu iekļautais pasākumu kopums, kā arī daži pasākumi pētniecības un attīstības jomā. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma pilnībā saskan ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Konkrētāk, ziņojumā izklāstītās budžeta tendences un fiskālās politikas stratēģija atbilst tam, kas sīkāk izskaidrots stabilitātes programmā. Programmā ietvertajās budžeta prognozēs, kaut gan ne sistemātiski, tomēr nepārprotami ir ņemta vērā ietekme uz valsts finansēm, ko rada ziņojumā ietvertās budžetu tieši ietekmējošās strukturālās reformas, proti, 2007. gada 23. jūlija Vienošanās protokols par labklājību, konkurētspēju un darba tirgu iekļautais pasākumu kopums, kā arī daži pasākumi pētniecības un attīstības jomā.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Itālijai, ņemot vērā labvēlīgās cikliskās un budžeta tendences, būtu vajadzējis īstenot tālejošu konsolidācijas stratēģiju. Pasākumi, kuru mērķis it uzlabot noteikto valsts finanšu kvalitāti, ietver budžeta pārskatīšanu un izdevumu pārskatu. Turpmākie pasākumi, kuru mērķis ir koriģēt primāro izdevumu šobrīd augošo tendenci un uzlabot to efektivitāti un izmaksu lietderību, ir precīzi jāformulē. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Itālijai, ņemot vērā labvēlīgās cikliskās un budžeta tendences, būtu vajadzējis īstenot tālejošu konsolidācijas stratēģiju. Pasākumi, kuru mērķis it uzlabot noteikto valsts finanšu kvalitāti, ietver budžeta pārskatīšanu un izdevumu pārskatu. Turpmākie pasākumi, kuru mērķis ir koriģēt primāro izdevumu šobrīd augošo tendenci un uzlabot to efektivitāti un izmaksu lietderību, ir precīzi jāformulē.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5).

Kopumā var secināt, ka programma atbilst budžeta deficīta novēršanai 2007. gadā, kas būtu jāsasniedz ar uzviju. Visticamāk, ka labvēlīgo ciklisko un budžeta tendenču dēļ 2007. budžeta rezultāti pārsniegs sagaidīto. Šie rezultāti varētu būt pat labāki, ja attiecīgajā gadā nebūtu apstiprināti papildu izdevumi. Pastāv risks, ka 2008. gadā ievērojami pasliktināsies strukturālā bilance, ja netiks izmantota 2007. gada sākuma pozīcija, kas bija labāka nekā plānots. Plānotā korekcija virzībā uz VTM ir novirzīta uz programmas vēlākajiem gadiem. Programmā nav sniegta informācija par finanšu konsolidācijas stratēģijas būtību pēc 2008. gada, kas liedz to pienācīgi novērtēt. Konkrētāk, vēl nav skaidri formulēti attiecīgie pasākumi, kuru mērķis ir koriģēt izdevumu tendences. Ņemot vērā šos riskus, VTM var arī nesasniegt līdz 2011. gadam, kā plānots programmā, un parāda attiecība programmas darbības laikā var pietiekami nesamazināties, lai tuvotos atsauces vērtībai — 60 % no IKP. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Itālija ir pakļauta vidēji lielam riskam, taču šajā novērtējumā ir pieņemts, ka pensiju reformas tiks pilnībā īstenotas.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, kā arī 2005. gada 28. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Itāliju aicina:

| i) | izmantojot pozitīvos 2007. gada rezultātus, stiprināt 2008. gada budžeta mērķi, lai īstenotu tālejošu korekciju; un pēc tam īstenot plānoto fiskālās konsolidācijas līmeni, izmantojot piemērotus pasākumus, lai gūtu pienācīgas sekmes virzībā uz VTM, kas ļautu sasniegt mērķi programmas darbības laikā, tādējādi paātrinot parāda samazināšanos; |
| --- | --- |

i)

izmantojot pozitīvos 2007. gada rezultātus, stiprināt 2008. gada budžeta mērķi, lai īstenotu tālejošu korekciju; un pēc tam īstenot plānoto fiskālās konsolidācijas līmeni, izmantojot piemērotus pasākumus, lai gūtu pienācīgas sekmes virzībā uz VTM, kas ļautu sasniegt mērķi programmas darbības laikā, tādējādi paātrinot parāda samazināšanos;

| ii) | ņemot vērā sevišķi augsto valsts parāda līmeni, pilnībā īstenot pensiju reformas, tostarp veikt plānotās periodiskās aktuārās korekcijas atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam, lai izvairītos no būtiskas to izdevumu palielināšanās, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos; un |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā sevišķi augsto valsts parāda līmeni, pilnībā īstenot pensiju reformas, tostarp veikt plānotās periodiskās aktuārās korekcijas atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam, lai izvairītos no būtiskas to izdevumu palielināšanās, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos; un

| iii) | formulēt budžeta stratēģiju vidēja termiņa perspektīvā saskaņā ar SIP un tā rīcības kodeksu arī turpmāk censties uzlabot valsts finanšu kvalitāti, galveno uzmanību pievēršot to struktūrai, palielinot budžeta procesa pārskatāmību un efektīvi ieviešot izdevumu pārraudzības un kontroles mehānismus. |
| --- | --- |

iii)

formulēt budžeta stratēģiju vidēja termiņa perspektīvā saskaņā ar SIP un tā rīcības kodeksu arī turpmāk censties uzlabot valsts finanšu kvalitāti, galveno uzmanību pievēršot to struktūrai, palielinot budžeta procesa pārskatāmību un efektīvi ieviešot izdevumu pārraudzības un kontroles mehānismus.

Padome uzsver, arī šādas darbības atbilst Euro grupas 2007. gada aprīļa fiskālās politikas ievirzēm.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2007. g. nov. | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| COM 2007. g. nov. | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| COM 2007. g. nov. | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM 2007. g. nov. (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| COM 2007. g. nov. | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| COM 2007. g. nov. | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2007. g. nov.

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

COM 2007. g. nov.

1,9

1,9

1,4

1,6

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

COM 2007. g. nov.

2,2

1,9

2,0

1,9

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

COM 2007. g. nov. (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

COM 2007. g. nov.

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

COM 2007. g. nov.

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

COM 2007. g. nov.

0,1

2,5

2,4

2,5

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

COM 2007. g. nov.

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

COM 2007. g. nov.

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

COM 2007. g. nov.

106,8

104,3

102,9

101,2

n.p.

n.p.

SP 2006. g. dec.

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā ņemtas vērā arī Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 70, 27.3.2007., 17. lpp.

(4)  Tas jo īpaši attiecas uz strukturālo bilanci. 2007. gada 31. decembrī pieņemtajam pasākumam, ar ko tiek atcelts nodokļu iekasētāju pienākums iepriekš iemaksāt valstij zināmu nodokļu summu, kas jāiekasē nākamajā gadā, varētu būt negatīva ietekme (0,3 % no IKP) uz 2007. gada faktisko bilanci. Taču tas nekādi neietekmētu strukturālo bilanci 2007. gadā, jo pasākums ir vienreizēja rakstura.

(5)  Konkrēti, nav sniegts budžeta iedalījums saskaņā ar deficīta mērķiem 2009.-2011. gadam.

(6)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % un 1,7 % lielu potenciālo izaugsmi 2006.–2009. gadā.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunākajām programmām un Komisijas dienestu rudens prognozēm, vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir šādi: 1,2 % no IKP 2006. gadā, deficītam palielinoties; 0,2 % no IKP 2007. gadā, deficītam samazinoties, un 0,1 % no IKP gadā, deficītam samazinoties, no 2008. gada.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/34

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2007.–2012. gadam

(2008/C 49/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Francijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam, kas aptver par vienu gadu vairāk nekā obligātais atsauces periods, kam jāsakrīt ar valsts programmu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izskatīja atjaunināto Francijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam, kas aptver par vienu gadu vairāk nekā obligātais atsauces periods, kam jāsakrīt ar valsts programmu.

| (2) | No 2001. līdz 2005. gadam reālais IKP gadā vidēji palielinājās tikai par nedaudz vairāk par 1,5 %. Tas atbilda vidējam pieaugumam euro zonā, bet inflācija bija mazliet zemāka par vidējo līmeni euro zonā. Kopš 2006. gada IKP pieaugums Francijā ir samazinājies zem euro zonas vidējā līmeņa, un arvien izteiktāki kļūst pierādījumi par strukturālām problēmām un ar tām saistītu konkurētspējas pasliktināšanos. Kaut gan bezdarba līmenis kopš 2005. gada ir samazinājies, tas joprojām ievērojami pārsniedz vidējo līmeni euro zonā, bet nodarbinātības līmenis un nostrādāto stundu skaits joprojām ir zems.
  Tādējādi, ja pilnībā tiks īstenotie jau pieņemtie pasākumi un valdības nākamajos piecos gados plānotās plaša apjoma darba un produktu tirgus reformas, palielināsies potenciālā izaugsme un konkurētspēja un ilgtermiņā uzlabosies valsts finanšu ilgtspējība. Kaut gan valsts budžeta deficīts un parāda attiecība pret IKP samazinās, tie joprojām ir lieli. Kaut gan pēdējā laikā ir veikti pasākumi izdevumu samazināšanai, galvenokārt sociālās drošības jomā, Francijai ir augstākā izdevumu attiecība pret IKP euro zonā, un budžeta deficīts joprojām ir visai tuvu noteiktajam slieksnim 3 % no IKP. Tāpēc Francijas plāni īstenot reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, uzlabotu Francijas ekonomikas konkurētspēju un nodrošinātu budžeta konsolidācijas procesa ilgtspējību, kā arī strikti ierobežot izdevumus visos pārvaldes līmeņos un uzlabotu to lietderību palīdzētu veikt galvenos uzdevumus turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(2)

No 2001. līdz 2005. gadam reālais IKP gadā vidēji palielinājās tikai par nedaudz vairāk par 1,5 %. Tas atbilda vidējam pieaugumam euro zonā, bet inflācija bija mazliet zemāka par vidējo līmeni euro zonā. Kopš 2006. gada IKP pieaugums Francijā ir samazinājies zem euro zonas vidējā līmeņa, un arvien izteiktāki kļūst pierādījumi par strukturālām problēmām un ar tām saistītu konkurētspējas pasliktināšanos. Kaut gan bezdarba līmenis kopš 2005. gada ir samazinājies, tas joprojām ievērojami pārsniedz vidējo līmeni euro zonā, bet nodarbinātības līmenis un nostrādāto stundu skaits joprojām ir zems.

Tādējādi, ja pilnībā tiks īstenotie jau pieņemtie pasākumi un valdības nākamajos piecos gados plānotās plaša apjoma darba un produktu tirgus reformas, palielināsies potenciālā izaugsme un konkurētspēja un ilgtermiņā uzlabosies valsts finanšu ilgtspējība. Kaut gan valsts budžeta deficīts un parāda attiecība pret IKP samazinās, tie joprojām ir lieli. Kaut gan pēdējā laikā ir veikti pasākumi izdevumu samazināšanai, galvenokārt sociālās drošības jomā, Francijai ir augstākā izdevumu attiecība pret IKP euro zonā, un budžeta deficīts joprojām ir visai tuvu noteiktajam slieksnim 3 % no IKP. Tāpēc Francijas plāni īstenot reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, uzlabotu Francijas ekonomikas konkurētspēju un nodrošinātu budžeta konsolidācijas procesa ilgtspējību, kā arī strikti ierobežot izdevumus visos pārvaldes līmeņos un uzlabotu to lietderību palīdzētu veikt galvenos uzdevumus turpmākajos gados.

| (3) | Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “pieticīgas” izaugsmes scenārijs un “labvēlīgas” izaugsmes scenārijs. Izvērtējot budžeta prognozes, par atsauces scenāriju uzskatāms “pieticīgais” scenārijs. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palielināsies no 2 % 2007. gadā līdz 2–2,5 % 2008. gadā un līdz 2,5 % pārējā programmas periodā, kas pārsniedz Komisijas dienestu aplēses, kurās paredzēts, ka potenciālā izaugsme būs nedaudz lielāka par 2 %. Plānotās izaugsmi veicinošās darba un produktu tirgus reformas pakāpeniski palielinās izaugsmes potenciālu, lai gan tā apjoms un laiks paliek nenoteikts. Izvērtējot šo scenāriju saistībā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši 2009. gadam. Iespējams, ka vidējā termiņā izaugsme būs lēnāka, nekā paredzēts programmā, jo tās pamatā ir optimistiski pieņēmumi par starptautisko situāciju. |
| --- | --- |

(3)

Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “pieticīgas” izaugsmes scenārijs un “labvēlīgas” izaugsmes scenārijs. Izvērtējot budžeta prognozes, par atsauces scenāriju uzskatāms “pieticīgais” scenārijs. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palielināsies no 2 % 2007. gadā līdz 2–2,5 % 2008. gadā un līdz 2,5 % pārējā programmas periodā, kas pārsniedz Komisijas dienestu aplēses, kurās paredzēts, ka potenciālā izaugsme būs nedaudz lielāka par 2 %. Plānotās izaugsmi veicinošās darba un produktu tirgus reformas pakāpeniski palielinās izaugsmes potenciālu, lai gan tā apjoms un laiks paliek nenoteikts. Izvērtējot šo scenāriju saistībā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši 2009. gadam. Iespējams, ka vidējā termiņā izaugsme būs lēnāka, nekā paredzēts programmā, jo tās pamatā ir optimistiski pieņēmumi par starptautisko situāciju.

| (4) | Valsts budžeta deficīts 2007. gadam Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē tiek lēsts 2,6 % apjomā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā izvirzīto mērķi — 2,5 % no IKP. Atjauninātajā versijā paredzēts, ka deficīts būs 2,4 % no IKP. Neparedzēti ieņēmumi, kas daļēji ir pozitīva bāzes efekta rezultāts pēc 2006. gada ieņēmumiem, kas bija augstāki nekā gaidīts, lielākā mērā atsvēra izmaksas, ko radīja vasarā pieņemtais fiskālo pasākumu kopums, kura mērķis bija atbalstīt izaugsmi (galvenokārt samazinot nodokļus), un jo īpaši izdevumu pieaugums, kas bija lielāks nekā gaidīts (galvenokārt veselības aprūpes jomā, lai gan tika veikti koriģējoši pasākumi, lai novērstu finansējuma pārtraukumu saistībā ar valstu veselības apdrošināšanas finansējuma mērķi (ONDAM) pēc tam, kad 2007. gada jūnijā “Brīdinātājkomiteja” bija atklājusi zaudējumus). Tādējādi, neraugoties uz to, ka iepriekšējā atjauninātajā versijā izvirzīto budžeta mērķi, iespējams, sasniegs, var uzskatīt, ka 2007. gada budžeta īstenošana tikai daļēji atbilst Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu (3) ietvertajam aicinājumam attiecībā uz politiku “izmantot labvēlīgās izaugsmes perspektīvas un pozitīvo bāzes efektu (kas izveidojies tāpēc, ka 2006. gada rezultāti bija labāki, nekā plānots), lai korekcijas VTM sasniegšanai īstenotu agrāk... lai (to) sasniegtu, kā plānots, 2010. gadā, un, jo īpaši, lai 2007. gada budžetu pilnībā un efektīvi īstenotu, kā arī izmantotu jebkuru iespēju, lai pastiprinātu strukturālās korekcijas”. Padome turklāt norāda, ka budžeta īstenošana, šķiet, nav saskaņā ar 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm, jo papildu ieņēmumi daļēji tika izmantoti nodokļu samazināšanai un ieņēmumiem, kas pārsniedz budžetā plānotos. |
| --- | --- |

(4)

Valsts budžeta deficīts 2007. gadam Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē tiek lēsts 2,6 % apjomā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā izvirzīto mērķi — 2,5 % no IKP. Atjauninātajā versijā paredzēts, ka deficīts būs 2,4 % no IKP. Neparedzēti ieņēmumi, kas daļēji ir pozitīva bāzes efekta rezultāts pēc 2006. gada ieņēmumiem, kas bija augstāki nekā gaidīts, lielākā mērā atsvēra izmaksas, ko radīja vasarā pieņemtais fiskālo pasākumu kopums, kura mērķis bija atbalstīt izaugsmi (galvenokārt samazinot nodokļus), un jo īpaši izdevumu pieaugums, kas bija lielāks nekā gaidīts (galvenokārt veselības aprūpes jomā, lai gan tika veikti koriģējoši pasākumi, lai novērstu finansējuma pārtraukumu saistībā ar valstu veselības apdrošināšanas finansējuma mērķi (ONDAM) pēc tam, kad 2007. gada jūnijā “Brīdinātājkomiteja” bija atklājusi zaudējumus). Tādējādi, neraugoties uz to, ka iepriekšējā atjauninātajā versijā izvirzīto budžeta mērķi, iespējams, sasniegs, var uzskatīt, ka 2007. gada budžeta īstenošana tikai daļēji atbilst Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu (3) ietvertajam aicinājumam attiecībā uz politiku “izmantot labvēlīgās izaugsmes perspektīvas un pozitīvo bāzes efektu (kas izveidojies tāpēc, ka 2006. gada rezultāti bija labāki, nekā plānots), lai korekcijas VTM sasniegšanai īstenotu agrāk... lai (to) sasniegtu, kā plānots, 2010. gadā, un, jo īpaši, lai 2007. gada budžetu pilnībā un efektīvi īstenotu, kā arī izmantotu jebkuru iespēju, lai pastiprinātu strukturālās korekcijas”. Padome turklāt norāda, ka budžeta īstenošana, šķiet, nav saskaņā ar 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm, jo papildu ieņēmumi daļēji tika izmantoti nodokļu samazināšanai un ieņēmumiem, kas pārsniedz budžetā plānotos.

| (5) | Stabilitātes programmas atjauninājuma budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir ievērojami samazināt valsts izdevumus tādos apstākļos, kuros tiek pieņemts, ka pieņemtās un izsludinātās strukturālās reformas stiprinās izaugsmi, lai vēlākais 2012. gadā sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) — līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējos un citus pagaidu pasākumus).
  Saskaņā ar atsauces scenāriju, faktiskais deficīts 2008. gadā nedaudz kritīsies — no 2,4 % no IKP 2007. gadā līdz 2,3 % no IKP, bet pēc tam vēl straujāk — par 0,6 procentu punktiem gadā, līdz 2012. gadā tiks sasniegts līdzsvarots budžets. Vienlaikus paredzams, ka primārais pārpalikums uzlabosies no 0,2 % no IKP 2007. gadā līdz 2,5 % no IKP 2012. gadā. Neraugoties uz labvēlīgākiem pieņēmumiem par makroekonomikas izaugsmi un labāku sākotnējo budžeta stāvokli, programmā ir atlikts iepriekšējā atjauninājumā plānotais korekciju līmenis, kurā kā VTM sasniegšanas gads bija izvirzīts 2010. gads. Pirmajā programmas gadā strukturālā korekcija ir ļoti ierobežota, un tā turpinās ilgāku laikposmu. Ir plānots, ka deficīta samazināšana balstīsies tikai uz izdevumiem. Izdevumi tādējādi samazinātos par gandrīz 3 procentu punktiem no IKP. Tiek paredzēts, ka arī ieņēmumu attiecība pret IKP nedaudz samazināsies 2008. un 2009. gadā un pēc tam stabilizēsies. Paredzams, ka kopējais valsts parāds, kas saskaņā ar aplēsēm atjauninājumā 2007. gadā ir 64, 2 % no IKP, t.i., pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par vairāk nekā 4 procentu punktiem no IKP un sasniegs atsauces vērtību 2012. gadā. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes programmas atjauninājuma budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir ievērojami samazināt valsts izdevumus tādos apstākļos, kuros tiek pieņemts, ka pieņemtās un izsludinātās strukturālās reformas stiprinās izaugsmi, lai vēlākais 2012. gadā sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) — līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējos un citus pagaidu pasākumus).

Saskaņā ar atsauces scenāriju, faktiskais deficīts 2008. gadā nedaudz kritīsies — no 2,4 % no IKP 2007. gadā līdz 2,3 % no IKP, bet pēc tam vēl straujāk — par 0,6 procentu punktiem gadā, līdz 2012. gadā tiks sasniegts līdzsvarots budžets. Vienlaikus paredzams, ka primārais pārpalikums uzlabosies no 0,2 % no IKP 2007. gadā līdz 2,5 % no IKP 2012. gadā. Neraugoties uz labvēlīgākiem pieņēmumiem par makroekonomikas izaugsmi un labāku sākotnējo budžeta stāvokli, programmā ir atlikts iepriekšējā atjauninājumā plānotais korekciju līmenis, kurā kā VTM sasniegšanas gads bija izvirzīts 2010. gads. Pirmajā programmas gadā strukturālā korekcija ir ļoti ierobežota, un tā turpinās ilgāku laikposmu. Ir plānots, ka deficīta samazināšana balstīsies tikai uz izdevumiem. Izdevumi tādējādi samazinātos par gandrīz 3 procentu punktiem no IKP. Tiek paredzēts, ka arī ieņēmumu attiecība pret IKP nedaudz samazināsies 2008. un 2009. gadā un pēc tam stabilizēsies. Paredzams, ka kopējais valsts parāds, kas saskaņā ar aplēsēm atjauninājumā 2007. gadā ir 64, 2 % no IKP, t.i., pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par vairāk nekā 4 procentu punktiem no IKP un sasniegs atsauces vērtību 2012. gadā.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā paredzēts programmā. Makroekonomikas scenārijs, kura pamatā ir pieņēmumi par labvēlīgu starptautisko situāciju, šķiet, visā programmas laikposmā ir labvēlīgs. Tas zināmā mērā ir saistīts ar to, ka tajā ir ņemta vērā strukturālo reformu īstenošana, par kurām kopumā jau panākta vienošanās (tostarp par īpašajiem pensiju režīmiem un darba līgumu pārskatīšana) vai par kurām vēl jāpieņem lēmums. Lai strukturāliem pasākumiem būtu pilnīga iedarbība, tie būtu jāveic ar lielu noteiktību. Attiecībā uz izdevumiem īstermiņā ir paredzēti konkrēti pasākumi, lai sekmētu izdevumu ierobežošanu (piemēram, minimālā maksājuma ieviešana pacientiem par dažiem veselības aprūpes pakalpojumiem un daļēja pensionēto darbinieku aizstāšana valsts pārvaldē).
  Vidējā termiņā, kurā paredzēta lielāka konsolidācija, strukturālām reformām patiešām vajadzētu būt pozitīvai ietekmei, jo īpaši pamatojoties uz “Valsts politikas vispārēju pārskatīšanu”, saskaņā ar kuru visās valsts izdevumu jomās vajadzētu notikt strukturālām reformām (par tām lems 2008. gada pavasarī un tās attieksies uz 2009.–2011. gadu), taču pasākumi vēl nav pilnībā precizēti, un tādēļ to ietekme uz budžetu ir neskaidra. Valsts izdevumu noteikumu attiecināšana uz pašvaldībām paredzētiem pārvedumiem varētu palīdzēt ierobežot izdevumus Pašvaldību izdevumi, kā arī izdevumi sociālā nodrošinājuma jomā joprojām ir risks vispārējiem valdības izdevumiem. Ņemot vērā ar budžeta mērķiem saistīto risku, parāda attiecība varētu būtu lielāka, nekā paredzēts programmā. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā paredzēts programmā. Makroekonomikas scenārijs, kura pamatā ir pieņēmumi par labvēlīgu starptautisko situāciju, šķiet, visā programmas laikposmā ir labvēlīgs. Tas zināmā mērā ir saistīts ar to, ka tajā ir ņemta vērā strukturālo reformu īstenošana, par kurām kopumā jau panākta vienošanās (tostarp par īpašajiem pensiju režīmiem un darba līgumu pārskatīšana) vai par kurām vēl jāpieņem lēmums. Lai strukturāliem pasākumiem būtu pilnīga iedarbība, tie būtu jāveic ar lielu noteiktību. Attiecībā uz izdevumiem īstermiņā ir paredzēti konkrēti pasākumi, lai sekmētu izdevumu ierobežošanu (piemēram, minimālā maksājuma ieviešana pacientiem par dažiem veselības aprūpes pakalpojumiem un daļēja pensionēto darbinieku aizstāšana valsts pārvaldē).

Vidējā termiņā, kurā paredzēta lielāka konsolidācija, strukturālām reformām patiešām vajadzētu būt pozitīvai ietekmei, jo īpaši pamatojoties uz “Valsts politikas vispārēju pārskatīšanu”, saskaņā ar kuru visās valsts izdevumu jomās vajadzētu notikt strukturālām reformām (par tām lems 2008. gada pavasarī un tās attieksies uz 2009.–2011. gadu), taču pasākumi vēl nav pilnībā precizēti, un tādēļ to ietekme uz budžetu ir neskaidra. Valsts izdevumu noteikumu attiecināšana uz pašvaldībām paredzētiem pārvedumiem varētu palīdzēt ierobežot izdevumus Pašvaldību izdevumi, kā arī izdevumi sociālā nodrošinājuma jomā joprojām ir risks vispārējiem valdības izdevumiem. Ņemot vērā ar budžeta mērķiem saistīto risku, parāda attiecība varētu būtu lielāka, nekā paredzēts programmā.

| (7) | Ņemot vērā iepriekšminēto riska novērtējumu un faktu, ka strukturālā bilance 2008. gadā tik tikko uzlabosies, bet pēc tam uzlabosies par vidēji 0,5–0,5 procentu punktiem no IKP gadā, ar programmā paredzēto nepietiek, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā plānots iepriekšējā programmā, un var nebūt pietiekams, lai to sasniegtu līdz 2012. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt Padome norāda, ka programmā paredzētais neatbilst 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm. Saskaņā ar programmu pietiekama drošības rezerve, lai parastu makroekonomisko svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP, tiks sasniegta tikai 2009. gadā. Ņemot vērā risku, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, to varētu sasniegt vēlāk. Programmā paredzētā korekcija neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā izvirzītajam kritērijam, proti, 0,5 % no IKP, jo īpaši tādēļ, ka 2008. gadā nav veiktas atbilstīgas korekcijas. Padome norāda, ka tas neatbilst 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm. Ņemot vērā iepriekš minētos riskus saistībā ar parāda prognozēm, iespējams, ka programmas periodā parāda attiecība netiks samazināta pietiekami tuvu atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā iepriekšminēto riska novērtējumu un faktu, ka strukturālā bilance 2008. gadā tik tikko uzlabosies, bet pēc tam uzlabosies par vidēji 0,5–0,5 procentu punktiem no IKP gadā, ar programmā paredzēto nepietiek, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā plānots iepriekšējā programmā, un var nebūt pietiekams, lai to sasniegtu līdz 2012. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt Padome norāda, ka programmā paredzētais neatbilst 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm. Saskaņā ar programmu pietiekama drošības rezerve, lai parastu makroekonomisko svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP, tiks sasniegta tikai 2009. gadā. Ņemot vērā risku, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, to varētu sasniegt vēlāk. Programmā paredzētā korekcija neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā izvirzītajam kritērijam, proti, 0,5 % no IKP, jo īpaši tādēļ, ka 2008. gadā nav veiktas atbilstīgas korekcijas. Padome norāda, ka tas neatbilst 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm. Ņemot vērā iepriekš minētos riskus saistībā ar parāda prognozēm, iespējams, ka programmas periodā parāda attiecība netiks samazināta pietiekami tuvu atsauces vērtībai.

| (8) | Francijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņa ir mazāka nekā ES vidējais rādītājs šajā sakarā, bet pensiju izdevumi jau īstenoto pensiju reformu rezultātā pieaug nedaudz lēnāk. Lai gan programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli iepriekšējās programmas sākumā, tas joprojām apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat ja vēl netiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Sekmīga budžeta konsolidēšana palīdzētu samazināt risku, kas apdraud valsts finanšu ilgtspējību. |
| --- | --- |

(8)

Francijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņa ir mazāka nekā ES vidējais rādītājs šajā sakarā, bet pensiju izdevumi jau īstenoto pensiju reformu rezultātā pieaug nedaudz lēnāk. Lai gan programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli iepriekšējās programmas sākumā, tas joprojām apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat ja vēl netiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Sekmīga budžeta konsolidēšana palīdzētu samazināt risku, kas apdraud valsts finanšu ilgtspējību.

| (9) | Stabilitātes programma zināmā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Konkrētāk, abās programmās izklāstīts valdības plašais reformu plāns, tostarp darba tirgus reformas, valsts pārvaldes reorganizācija un uzņēmumu konkurences regulējums. Līdz šim valdības nozīmīgākie sasniegumi ir augstskolu reforma, papildu stimulu radīšana korporatīvajiem pētījumiem, kā arī nodokļu uzlikšanas likvidēšana par virsstundām un mazumtirdzniecības nozares reforma (loi Galland); tā turklāt ir vienojusies par reformām attiecībā uz īpašām pensiju shēmām un ANPE (bezdarbnieku aģentūra) un Unedic (bezdarbnieku pabalstu fonds) apvienošanu vienā iestādē. Turklāt pašlaik apspriestās reformas attiecas uz plašu jomu spektru, piemēram, turpmāku pensiju sistēmas un darba tirgus reformu (tostarp pārskatot darba līgumus), kā arī Francijas ekonomikas modernizēšanu, ņemot vērā “Attali komisijas” priekšlikumus. Īstenošanas ziņojumā apskatīts plašāks jautājumu spektrs, bet stabilitātes programmā ir vairāk informācijas par jaunākiem notikumiem. Nevienā programmā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām (vai tiešajiem ietaupījumiem), kas saistīti ar nozīmīgākajām paredzētajām reformām, kaut gan par tām apgalvo, ka tās ir stabilitātes programmas budžeta konsolidācijas pamatā. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma zināmā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Konkrētāk, abās programmās izklāstīts valdības plašais reformu plāns, tostarp darba tirgus reformas, valsts pārvaldes reorganizācija un uzņēmumu konkurences regulējums. Līdz šim valdības nozīmīgākie sasniegumi ir augstskolu reforma, papildu stimulu radīšana korporatīvajiem pētījumiem, kā arī nodokļu uzlikšanas likvidēšana par virsstundām un mazumtirdzniecības nozares reforma (loi Galland); tā turklāt ir vienojusies par reformām attiecībā uz īpašām pensiju shēmām un ANPE (bezdarbnieku aģentūra) un Unedic (bezdarbnieku pabalstu fonds) apvienošanu vienā iestādē. Turklāt pašlaik apspriestās reformas attiecas uz plašu jomu spektru, piemēram, turpmāku pensiju sistēmas un darba tirgus reformu (tostarp pārskatot darba līgumus), kā arī Francijas ekonomikas modernizēšanu, ņemot vērā “Attali komisijas” priekšlikumus. Īstenošanas ziņojumā apskatīts plašāks jautājumu spektrs, bet stabilitātes programmā ir vairāk informācijas par jaunākiem notikumiem. Nevienā programmā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām (vai tiešajiem ietaupījumiem), kas saistīti ar nozīmīgākajām paredzētajām reformām, kaut gan par tām apgalvo, ka tās ir stabilitātes programmas budžeta konsolidācijas pamatā.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija tikai daļēji ir saskaņā ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izstrādātas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Jo īpaši var secināt, ka pastāv maza iespējamība, ka Francija sasniegs vidējā termiņa mērķi attiecībā uz budžetu līdz 2010. gadam, un valsts parāda attiecība arvien ir neapmierinoši augsta. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija tikai daļēji ir saskaņā ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izstrādātas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Jo īpaši var secināt, ka pastāv maza iespējamība, ka Francija sasniegs vidējā termiņa mērķi attiecībā uz budžetu līdz 2010. gadam, un valsts parāda attiecība arvien ir neapmierinoši augsta.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami dažas nepilnības obligātajos un fakultatīvajos datos (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami dažas nepilnības obligātajos un fakultatīvajos datos (4).

Kopumā var secināt, ka budžeta konsolidācija un parāda samazināšana 2007. gadā ir palēninājusies un turpmākajos gados tiks izvirzīti daudz pieticīgāki mērķi nekā plānots iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā, jo īpaši attiecībā uz 2008. gadu. Paredzētā konsolidācija ir novirzīta uz programmas vēlākajiem gadiem, un VTM sasniegšana, veicot uz izdevumiem balstītas korekcijas, ir pārcelta no 2010. gada uz 2012. gadu, pamatojoties uz ticamāko no diviem makroekonomikas scenārijiem, ko iesniegušas Francijas iestādes. Turklāt pat šo korekcijas programmu apdraud ievērojami riski. Kaut gan nodokļu samazinājumi, kas pieņemti 2007. gada vasarā, jau ietekmē valsts finanses, iestādes ir pieņēmušas arī pasākumu valsts izdevumu samazināšanai 2008. gadā, galvenokārt sociālās drošības jomā, paplašinājušas valsts izdevumus regulējošo noteikumu darbības jomu un uzsākušas strukturālas reformas. Strukturālām reformām būs izšķirīga nozīme, lai palielinātu izaugsmes potenciālu, uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu budžeta konsolidāciju ilgtermiņā. Tomēr pasākumi tālejošai izdevumu attiecības samazināšanai programmas periodā vēl aizvien ir jāprecizē, un tie ir jāīsteno. Programmas mērķu sasniegšanu apdraud arī riski, ko rada labvēlīgi pieņēmumi par makroekonomiku, kā arī pieņēmumi par strukturālo reformu ietekmi uz izaugsmi. Ņemot vērā parāda un deficīta līmeni un prognozes par to, ka pieaug izdevumi, kas saistīti iedzīvotāju novecošanos, šķiet, ka Francijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Francija ir aicināta:

| i) | uzlabot budžeta konsolidāciju un parāda samazināšanu, tostarp strikti īstenojot 2008. gada budžetu, lai ātrāk izveidotu pietiekamu drošības rezervi un svārstību gadījumā nepārsniegtu deficīta robežvērtību 3 % apjomā, un — ciktāl pieļauj cikliskie apstākļi — censties sasniegt VTM līdz 2010. gadam, tādējādi būtiski uzlabojot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

i)

uzlabot budžeta konsolidāciju un parāda samazināšanu, tostarp strikti īstenojot 2008. gada budžetu, lai ātrāk izveidotu pietiekamu drošības rezervi un svārstību gadījumā nepārsniegtu deficīta robežvērtību 3 % apjomā, un — ciktāl pieļauj cikliskie apstākļi — censties sasniegt VTM līdz 2010. gadam, tādējādi būtiski uzlabojot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā.

| ii) | efektīvi īstenot spēkā esošos noteikumus par izdevumiem un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti vērienīgie vispārējās valdības daudzgadu izdevumu samazināšanas mērķi visos apakšsektoros, tādējādi panākot izdevumu samazināšanu attiecībā uz IKP. |
| --- | --- |

ii)

efektīvi īstenot spēkā esošos noteikumus par izdevumiem un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti vērienīgie vispārējās valdības daudzgadu izdevumu samazināšanas mērķi visos apakšsektoros, tādējādi panākot izdevumu samazināšanu attiecībā uz IKP.

| iii) | īstenot un paātrināt strukturālās reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi un ierobežotu valsts izdevumus. |
| --- | --- |

iii)

īstenot un paātrināt strukturālās reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi un ierobežotu valsts izdevumus.

Turklāt Padome norāda, ka šādas darbības atbilst 2007. gada aprīļa Eirogrupas budžeta politikas ievirzēm.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM 2007. g. nov. | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | n.d. | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.d. | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | n.d. | n.d. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | n.d. | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| COM 2007. g. nov. | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | n.d. | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | n.d. | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| COM 2007. g. nov. | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | n.d. | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

COM 2007. g. nov.

2,0

1,9

2,0

1,8

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

n.d.

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

COM 2007. g. nov.

1,9

1,5

1,7

1,6

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

n.d.

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

n.d.

n.d.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

COM 2007. g. nov.

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

COM 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

n.d.

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

COM 2007. g. nov.

0,0

0,0

0,0

– 0,1

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

n.d.

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

COM 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

COM 2007. g. nov.

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

n.d.

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

COM 2007. g. nov.

64,2

64,3

64,1

64,1

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

n.d.

n.d.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 70, 27.3.2007., 13. lpp.

(4)  Jo īpaši nav sniegti pieņēmumi par īstermiņa un ilgtermiņa procentu likmēm. Turklāt programmā nav datu par 2006. gadu, izņemot tabulu par cikliskām tendencēm.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % un 2,1 % lēsto potenciālo pieaugumu 2006.–2009. gada periodā.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi 2006. gadā bija 0,1 % no IKP un 0 atlikušajā apskatītajā periodā (2007.–2012. g.). Saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozēm vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir šādi: 0,3 % no IKP 2006. gadā, 0,05 % no IKP 2007. gadā un 0,1 % no IKP 2008. gadā.

(8)  Tā kā visjaunākajā programmā nav informācijas par 2006. gadu (izņemot cikliskās tendences), dati ņemti no Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/39

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 49/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izvērtēja atjaunināto Rumānijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izvērtēja atjaunināto Rumānijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (2) | Rumānija ir piedzīvojusi lielu ekonomisko izaugsmi ik gadus vidēji par 6,5 % laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam. Tomēr spēcīgā ekonomikas izaugsme skaidri norāda uz tās pārāk straujo attīstību, ārējais kontu deficīts ir liels un kļūst arvien lielāks (lēsts tuvu pie 13 % no IKP 2007. gadā), un TĀI finansējums sedz mazāku tā daļu — par spīti stabilām 2007. gadā veiktām investīcijām, kas nav saistītas ar privatizāciju, — bet, spriežot pēc līdz šim pieejamiem 2007. gada datiem, šo deficītu mazina liela apjoma vidēja un ilgtermiņa kapitāla pieplūdums.
  Pieaugošais darbaspēka trūkums, konkurētspēju kavējošā straujā darba algu izaugsme un mājsaimniecību aizņēmumu strauja palielināšanās ir vēl dažas no pazīmēm, kas norāda uz pārāk straujo ekonomikas attīstību. Pēc ilga sekmīgas disinflācijas perioda inflācija ir pēkšņi palielinājusies, galvenokārt tāpēc, ka lauksaimniecības nozares sliktie rādītāji 2007. gadā izraisīja satricinājumu tirgus piedāvājumā.. To pastiprināja apkopotā ienākumu pieprasījuma un kredītu pieaugums, fiskāla un valsts darba algu politika, kas neuzliek ierobežojumus, kā arī Rumānijas lejas vērtības kritums kopš 2007. gada augusta (pēc pēdējos gados konstatētāvērtības pieauguma). Lai Rumānija spētu uzturēt straujo konverģences tempu nolūkā sasniegt IKP uz vienu iedzīvotāju atbilstīgi ES-27 vidējam rādītājam, būs svarīgi risināt augošās ārējās nelīdzsvarotības problēmu. Šajā kontekstā fiskālā politika ir svarīga, lai samazinātu iekšējo pieprasījumu, līdztekus uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, jo īpaši attīstot izaugsmi veicinošas investīcijas. |
| --- | --- |

(2)

Rumānija ir piedzīvojusi lielu ekonomisko izaugsmi ik gadus vidēji par 6,5 % laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam. Tomēr spēcīgā ekonomikas izaugsme skaidri norāda uz tās pārāk straujo attīstību, ārējais kontu deficīts ir liels un kļūst arvien lielāks (lēsts tuvu pie 13 % no IKP 2007. gadā), un TĀI finansējums sedz mazāku tā daļu — par spīti stabilām 2007. gadā veiktām investīcijām, kas nav saistītas ar privatizāciju, — bet, spriežot pēc līdz šim pieejamiem 2007. gada datiem, šo deficītu mazina liela apjoma vidēja un ilgtermiņa kapitāla pieplūdums.

Pieaugošais darbaspēka trūkums, konkurētspēju kavējošā straujā darba algu izaugsme un mājsaimniecību aizņēmumu strauja palielināšanās ir vēl dažas no pazīmēm, kas norāda uz pārāk straujo ekonomikas attīstību. Pēc ilga sekmīgas disinflācijas perioda inflācija ir pēkšņi palielinājusies, galvenokārt tāpēc, ka lauksaimniecības nozares sliktie rādītāji 2007. gadā izraisīja satricinājumu tirgus piedāvājumā.. To pastiprināja apkopotā ienākumu pieprasījuma un kredītu pieaugums, fiskāla un valsts darba algu politika, kas neuzliek ierobežojumus, kā arī Rumānijas lejas vērtības kritums kopš 2007. gada augusta (pēc pēdējos gados konstatētāvērtības pieauguma). Lai Rumānija spētu uzturēt straujo konverģences tempu nolūkā sasniegt IKP uz vienu iedzīvotāju atbilstīgi ES-27 vidējam rādītājam, būs svarīgi risināt augošās ārējās nelīdzsvarotības problēmu. Šajā kontekstā fiskālā politika ir svarīga, lai samazinātu iekšējo pieprasījumu, līdztekus uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, jo īpaši attīstot izaugsmi veicinošas investīcijas.

| (3) | Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugums paātrināsies no 6,1 % 2007. gadā līdz 6,5 % 2008. gadā, bet palēnināsies līdz 5,8 % 2010. gadā. Novērtējot saskaņā ar šobrīd pieejamo informāciju (2), paredzētā izaugsme 2008. un 2009. gadā šķiet optimistiska. Nav skaidrs, kā tiks panākta neto eksporta negatīvās ietekmes uz izaugsmi samazināšana pieaugošo darbaspēka izmaksu uz vienu vienību un spēcīgā pieprasījuma spiediena apstākļos, ko pastiprina neierobežojoša fiskālā politika. Ņemot vērā vispārējo risku pārvērtēšanu starptautiskajos finanšu tirgos, ārējās nelīdzsvarotības mērogs un tās straujā pasliktināšanās ir pamats bažām, kā to jau pierādījis Rumānijas lejas vērtības kritums kops 2007. gada vidus. Arī attiecībā uz inflāciju programmas prognozes šķiet pesimistiskas. Spēcīgais inflācijas spiediens no darba algu (tostarp valsts sektora darba algu) pieauguma, starptautisko pārtikas un patēriņa preču cenu straujais pieaugums un zemākais valūtas maiņas kurss (pēc ilga pieauguma perioda), liecina par nepieciešamību pēc vēl straujākas disinflācijas palēnināšanas. Tādējādi ir paredzams, ka prognožu periodā inflācijas saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) diferenciālis no ES-27 tikai nedaudz stabilizēsies vai sašaurināsies. Kopumā vērtējot, ar programmā piedāvātajām politikas pamatnostādnēm var arī neizdoties nodrošināt nepieciešamos panākumus virzībā uz nominālo konverģenci. |
| --- | --- |

(3)

Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugums paātrināsies no 6,1 % 2007. gadā līdz 6,5 % 2008. gadā, bet palēnināsies līdz 5,8 % 2010. gadā. Novērtējot saskaņā ar šobrīd pieejamo informāciju (2), paredzētā izaugsme 2008. un 2009. gadā šķiet optimistiska. Nav skaidrs, kā tiks panākta neto eksporta negatīvās ietekmes uz izaugsmi samazināšana pieaugošo darbaspēka izmaksu uz vienu vienību un spēcīgā pieprasījuma spiediena apstākļos, ko pastiprina neierobežojoša fiskālā politika. Ņemot vērā vispārējo risku pārvērtēšanu starptautiskajos finanšu tirgos, ārējās nelīdzsvarotības mērogs un tās straujā pasliktināšanās ir pamats bažām, kā to jau pierādījis Rumānijas lejas vērtības kritums kops 2007. gada vidus. Arī attiecībā uz inflāciju programmas prognozes šķiet pesimistiskas. Spēcīgais inflācijas spiediens no darba algu (tostarp valsts sektora darba algu) pieauguma, starptautisko pārtikas un patēriņa preču cenu straujais pieaugums un zemākais valūtas maiņas kurss (pēc ilga pieauguma perioda), liecina par nepieciešamību pēc vēl straujākas disinflācijas palēnināšanas. Tādējādi ir paredzams, ka prognožu periodā inflācijas saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) diferenciālis no ES-27 tikai nedaudz stabilizēsies vai sašaurināsies. Kopumā vērtējot, ar programmā piedāvātajām politikas pamatnostādnēm var arī neizdoties nodrošināt nepieciešamos panākumus virzībā uz nominālo konverģenci.

| (4) | Saskaņā ar atjaunināto programmu 2007. gadā prognozētais vispārējās valdības deficīts ir 2,9 % no IKP, kas ir par 0,2 procentu punktiem augstāks, nekā lēsts Komisijas dienestu rudens prognozēs un paredzēts iepriekšējā programmā. Pozitīvos rezultātus no negaidīti mazā deficīta 2006. gadā mazināja izdevumu palielināšanās, pārsniedzot ieņēmumu pieaugumu 2007. gadā. Tādējādi budžeta īstenošana 2007. gadā nesaskan ar Padomes 2007. gada 27. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmu ietverto aicinājumu “izmantot ekonomiskā uzplaukuma laiku, lai ievērojami paātrinātu korekciju tempus, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nospraužot augstākus budžeta mērķus 2007. gadā” (3). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar atjaunināto programmu 2007. gadā prognozētais vispārējās valdības deficīts ir 2,9 % no IKP, kas ir par 0,2 procentu punktiem augstāks, nekā lēsts Komisijas dienestu rudens prognozēs un paredzēts iepriekšējā programmā. Pozitīvos rezultātus no negaidīti mazā deficīta 2006. gadā mazināja izdevumu palielināšanās, pārsniedzot ieņēmumu pieaugumu 2007. gadā. Tādējādi budžeta īstenošana 2007. gadā nesaskan ar Padomes 2007. gada 27. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmu ietverto aicinājumu “izmantot ekonomiskā uzplaukuma laiku, lai ievērojami paātrinātu korekciju tempus, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nospraužot augstākus budžeta mērķus 2007. gadā” (3).

| (5) | Atjauninājums apstiprina iepriekšējās programmas galveno mērķi sasniegt budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturālo deficītu (t.i., cikliski koriģētu deficītu, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,9 % no IKP līdz 2011. gadam (t.i., pēc programmas perioda beigām). Programmā paredzēts stabilizēt pamata deficītu 2,9 % apmērā no IKP laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam un samazināt līdz 2,4 % no IKP 2010. gadā. Primārais deficīts attīstīsies pa līdzīgu līkni. Nekādi centieni fiskālās politikas uzlabošanai netiek veikti laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam, kad tiek lēsts, ka strukturālais deficīts saglabāsies nemainīgs aptuveni 3,5 % no IKP, un tikai 2010. gadā ir gaidāma 0,75 % korekcija, lai sasniegtu paredzēto VTM. Salīdzinot ar iepriekšējo konverģences programmu, kurā drīzāk tika plānota nosacīti pakāpeniska nekā pilnībā atlikta VTM korekcija, budžeta mērķi ir daudz pieticīgāki, neraugoties uz daudz labvēlīgākiem izaugsmes pieņēmumiem 2008.–2009. gadā. Korekciju atjauninājumā veicināja ieņēmumu attiecības pret IKP ievērojamais pieaugums (par 3,5 procentu punktiem, kuri pamatā balstījās uz optimistiskām ieņēmumu prognozēm), apsteidzot izdevumu attiecības pret IKP vērā ņemamo pieaugumu (par gandrīz 3 procentu punktiem).
  Ieņēmumi lielākoties (1,4 procentu punkti no IKP) palielinās no nodokļiem saistībā ar pieņēmumiem par tiešo nodokļu strauju pieaugumu (paredzams ienākumu nodokļu pieaugums saistībā ar labvēlīgāku vidējās izpeļņas attīstību, un darbinieku skaitu un uzņēmumu ienākuma nodokli labvēlīgi ietekmēs darbinieku sociālo iemaksu samazinājums), kā arī no pasākumiem attiecībā uz PVN (saistībā dažu PVN maksājumu termiņu), kas tomēr nav pietiekami sīki izklāstīti programmā. “Citi ieņēmumi” pieaug līdzīgā apjomā, kas arī atspoguļo pieņēmumus par palielinājumu ES fondos. Vairāki reformu pasākumi 2008. gadā attiecas uz sociālajām iemaksām ar paredzamu neto pozitīvo iznākumu (likmes samazinājums par 6 procentu punktiem, otrā pensiju pīlāra ieviešana un pensiju iemaksu avotu paplašināšanās, atceļot robežlielumu, kas ir piecas reizes lielāks par vidējo algu, un nodokļu bāzē ietverot prēmijas). Izdevumu izmaiņas lielākoties izriet no būtiskā valsts ieguldījumu pieauguma, pieņemot, ka būtiski pieaugs ES fondu apguve, kas šķiet ambiciozi. Paredzams arī, ka būtiski palielināsies sociālie maksājumi (īpaši pensijas). Šo pieaugumu tikai daļēji atsvērs darbinieku un dotāciju kompensāciju krasā samazināšanās (abi faktori programmā nav pamatoti). |
| --- | --- |

(5)

Atjauninājums apstiprina iepriekšējās programmas galveno mērķi sasniegt budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturālo deficītu (t.i., cikliski koriģētu deficītu, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,9 % no IKP līdz 2011. gadam (t.i., pēc programmas perioda beigām). Programmā paredzēts stabilizēt pamata deficītu 2,9 % apmērā no IKP laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam un samazināt līdz 2,4 % no IKP 2010. gadā. Primārais deficīts attīstīsies pa līdzīgu līkni. Nekādi centieni fiskālās politikas uzlabošanai netiek veikti laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam, kad tiek lēsts, ka strukturālais deficīts saglabāsies nemainīgs aptuveni 3,5 % no IKP, un tikai 2010. gadā ir gaidāma 0,75 % korekcija, lai sasniegtu paredzēto VTM. Salīdzinot ar iepriekšējo konverģences programmu, kurā drīzāk tika plānota nosacīti pakāpeniska nekā pilnībā atlikta VTM korekcija, budžeta mērķi ir daudz pieticīgāki, neraugoties uz daudz labvēlīgākiem izaugsmes pieņēmumiem 2008.–2009. gadā. Korekciju atjauninājumā veicināja ieņēmumu attiecības pret IKP ievērojamais pieaugums (par 3,5 procentu punktiem, kuri pamatā balstījās uz optimistiskām ieņēmumu prognozēm), apsteidzot izdevumu attiecības pret IKP vērā ņemamo pieaugumu (par gandrīz 3 procentu punktiem).

Ieņēmumi lielākoties (1,4 procentu punkti no IKP) palielinās no nodokļiem saistībā ar pieņēmumiem par tiešo nodokļu strauju pieaugumu (paredzams ienākumu nodokļu pieaugums saistībā ar labvēlīgāku vidējās izpeļņas attīstību, un darbinieku skaitu un uzņēmumu ienākuma nodokli labvēlīgi ietekmēs darbinieku sociālo iemaksu samazinājums), kā arī no pasākumiem attiecībā uz PVN (saistībā dažu PVN maksājumu termiņu), kas tomēr nav pietiekami sīki izklāstīti programmā. “Citi ieņēmumi” pieaug līdzīgā apjomā, kas arī atspoguļo pieņēmumus par palielinājumu ES fondos. Vairāki reformu pasākumi 2008. gadā attiecas uz sociālajām iemaksām ar paredzamu neto pozitīvo iznākumu (likmes samazinājums par 6 procentu punktiem, otrā pensiju pīlāra ieviešana un pensiju iemaksu avotu paplašināšanās, atceļot robežlielumu, kas ir piecas reizes lielāks par vidējo algu, un nodokļu bāzē ietverot prēmijas). Izdevumu izmaiņas lielākoties izriet no būtiskā valsts ieguldījumu pieauguma, pieņemot, ka būtiski pieaugs ES fondu apguve, kas šķiet ambiciozi. Paredzams arī, ka būtiski palielināsies sociālie maksājumi (īpaši pensijas). Šo pieaugumu tikai daļēji atsvērs darbinieku un dotāciju kompensāciju krasā samazināšanās (abi faktori programmā nav pamatoti).

| (6) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Ņemot vērā programmas labvēlīgos pieņēmumus attiecībā uz nodokļu politikas elastīgumu un jaunāko informāciju attiecībā uz budžeta īstenošanu, šķiet, ka plānotais ieņēmumu līmenis 2007. gadā tomēr netiks sasniegts. Tas nozīmētu negatīvu bāzes efektu attiecībā uz ieņēmumiem programmas perioda laikā un sliktāku budžeta iznākumu, nekā paredzēts laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam. Tas varētu pastiprināties, ja saglabājas labvēlīgas izaugsmes prognozes no 2008. līdz 2009. gadam. Iespējams, ka pieaugums, jo īpaši no sociālajām iemaksām un netiešajiem nodokļiem, arī ir pārvērtēts. No izdevumu viedokļa programmā, šķiet, paredzams pārsniegt investīciju izmaksu budžetu. Līdz ar to pastāv risks, ka līdzekļi, kuri bija novirzīti ieguldījumiem, tiks vismaz daļēji pārorientēti uz pašreizējiem izdevumiem, kā iepriekš pieredzēts, jo īpaši uz tām pozīcijām, kurām programmā šķiet piešķirts pārāk mazs budžets, proti, darbinieku kompensācijām, sociālajiem maksājumiem un dotāciju fondiem.
  Lai arī programma paredz daudz piesardzīgāku valsts darba algu politiku laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam, tā nav pietiekami pamatota programmā un nešķiet reālistiska, ņemot vērā valsts darba algu pārmaksas pagātnē — 2006. un 2007. gadā darba algu pieaugums bija divas reizes lielāks, nekā sākotnēji plānots. Ņemot vērā izmaiņas šajos izdevumos, izdevumu attiecība pret IKP konkrēti 2009. un 2010. gadā var būt lielāka, nekā plānots. Papildu riska faktori ir trūkumi budžeta plānošanā un tā izpildē, izdevumu spiediens vēlēšanu periodā 2008. un 2009. gadā un neskaidrības attiecībā uz tā saukto “īpašuma fondu” — vispārējās valdības kompensācijām komunisma režīmā nacionalizēto privātīpašumu īpašniekiem. Turklāt 2010. gadā paredzētie fiskālie ierobežojumi nav pietiekami pamatoti ar attiecīgiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Ņemot vērā programmas labvēlīgos pieņēmumus attiecībā uz nodokļu politikas elastīgumu un jaunāko informāciju attiecībā uz budžeta īstenošanu, šķiet, ka plānotais ieņēmumu līmenis 2007. gadā tomēr netiks sasniegts. Tas nozīmētu negatīvu bāzes efektu attiecībā uz ieņēmumiem programmas perioda laikā un sliktāku budžeta iznākumu, nekā paredzēts laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam. Tas varētu pastiprināties, ja saglabājas labvēlīgas izaugsmes prognozes no 2008. līdz 2009. gadam. Iespējams, ka pieaugums, jo īpaši no sociālajām iemaksām un netiešajiem nodokļiem, arī ir pārvērtēts. No izdevumu viedokļa programmā, šķiet, paredzams pārsniegt investīciju izmaksu budžetu. Līdz ar to pastāv risks, ka līdzekļi, kuri bija novirzīti ieguldījumiem, tiks vismaz daļēji pārorientēti uz pašreizējiem izdevumiem, kā iepriekš pieredzēts, jo īpaši uz tām pozīcijām, kurām programmā šķiet piešķirts pārāk mazs budžets, proti, darbinieku kompensācijām, sociālajiem maksājumiem un dotāciju fondiem.

Lai arī programma paredz daudz piesardzīgāku valsts darba algu politiku laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam, tā nav pietiekami pamatota programmā un nešķiet reālistiska, ņemot vērā valsts darba algu pārmaksas pagātnē — 2006. un 2007. gadā darba algu pieaugums bija divas reizes lielāks, nekā sākotnēji plānots. Ņemot vērā izmaiņas šajos izdevumos, izdevumu attiecība pret IKP konkrēti 2009. un 2010. gadā var būt lielāka, nekā plānots. Papildu riska faktori ir trūkumi budžeta plānošanā un tā izpildē, izdevumu spiediens vēlēšanu periodā 2008. un 2009. gadā un neskaidrības attiecībā uz tā saukto “īpašuma fondu” — vispārējās valdības kompensācijām komunisma režīmā nacionalizēto privātīpašumu īpašniekiem. Turklāt 2010. gadā paredzētie fiskālie ierobežojumi nav pietiekami pamatoti ar attiecīgiem pasākumiem.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostāja programmā ir nepietiekama, lai garantētu VTM sasniegšanu līdz 2011. gadam, kā to paredz programma. Līdz programmas perioda beigām netiks nodrošināta pietiekoša drošības rezerve pret 3 % no IKP deficīta sliekšņa pārsniegšanu (lēsta ap 1,75 % no IKP), un tādējādi pastāv nopietns risks, ka šis slieksnis tiks pārsniegts tuvākajā laikā. Neskatoties uz to, ka ekonomika uzrāda dažas pārkaršanas pazīmes, pēc krasā deficīta pieauguma 2007. gadā līdz 2010. gadam nav paredzamas nekādas korekcijas, lai sasniegtu VTM. Tas nesaskan ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Budžeta nostāja nepalīdz risināt iepriekš minētos makroekonomiskās nelīdzsvarotības jautājumus, konkrēti, augsto un pieaugošo ārējo deficītu un pašmāju pieprasījuma spiedienu, kurš pakļauj riskam makroekonomisko un finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostāja programmā ir nepietiekama, lai garantētu VTM sasniegšanu līdz 2011. gadam, kā to paredz programma. Līdz programmas perioda beigām netiks nodrošināta pietiekoša drošības rezerve pret 3 % no IKP deficīta sliekšņa pārsniegšanu (lēsta ap 1,75 % no IKP), un tādējādi pastāv nopietns risks, ka šis slieksnis tiks pārsniegts tuvākajā laikā. Neskatoties uz to, ka ekonomika uzrāda dažas pārkaršanas pazīmes, pēc krasā deficīta pieauguma 2007. gadā līdz 2010. gadam nav paredzamas nekādas korekcijas, lai sasniegtu VTM. Tas nesaskan ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Budžeta nostāja nepalīdz risināt iepriekš minētos makroekonomiskās nelīdzsvarotības jautājumus, konkrēti, augsto un pieaugošo ārējo deficītu un pašmāju pieprasījuma spiedienu, kurš pakļauj riskam makroekonomisko un finanšu stabilitāti.

| (8) | Tā kā nav ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, pamatojoties uz EPK un Komisijas īstenotajiem kopējiem makroekonomikas pieņēmumiem, nav salīdzināma un stabila pamata, lai varētu lēst iedzīvotāju novecošanas sekas Rumānijā, kā pašlaik tiek darīts attiecībā uz citām dalībvalstīm. Ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru, nav iespējams izslēgt iedzīvotāju novecošanas būtisku ietekmi uz izdevumiem, un 2007. gada budžeta stāvoklis programmā ar lielu strukturālo deficītu nav pietiekams, lai stabilizētu parādu pieaugumu, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Uzlabots strukturālā budžeta stāvoklis vidējā termiņā tādējādi sekmētu valsts finanšu ilgtspējas risku mazināšanu. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā nav ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, pamatojoties uz EPK un Komisijas īstenotajiem kopējiem makroekonomikas pieņēmumiem, nav salīdzināma un stabila pamata, lai varētu lēst iedzīvotāju novecošanas sekas Rumānijā, kā pašlaik tiek darīts attiecībā uz citām dalībvalstīm. Ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru, nav iespējams izslēgt iedzīvotāju novecošanas būtisku ietekmi uz izdevumiem, un 2007. gada budžeta stāvoklis programmā ar lielu strukturālo deficītu nav pietiekams, lai stabilizētu parādu pieaugumu, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Uzlabots strukturālā budžeta stāvoklis vidējā termiņā tādējādi sekmētu valsts finanšu ilgtspējas risku mazināšanu.

| (9) | Konverģences programma šķiet daļēji atbilstoša 2007. gada jūlija valsts reformu programmai (VRP). Programma apstiprina tādas galvenās valdības politikas prioritātes kā vajadzību uzlabot valdības izdevumu kvalitāti un pārvaldību, uzņēmējdarbības vidi un valsts pārvaldi, un galvenās reformas, kuras tieši ietekmē valsts finanses, jo īpaši darba tirgus, pensiju, veselības aprūpes un izglītības jomās. Programma apstiprina arī izdevumu prioritātes izglītības, pētniecības, veselības aprūpes, infrastruktūras, vides un lauksaimniecības jomās. Tajā pašā laikā konverģences programma nesniedz sistemātisku informāciju par tiešajiem budžeta izdevumiem saistībā ar galvenajām VRP paredzētajām reformām. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma šķiet daļēji atbilstoša 2007. gada jūlija valsts reformu programmai (VRP). Programma apstiprina tādas galvenās valdības politikas prioritātes kā vajadzību uzlabot valdības izdevumu kvalitāti un pārvaldību, uzņēmējdarbības vidi un valsts pārvaldi, un galvenās reformas, kuras tieši ietekmē valsts finanses, jo īpaši darba tirgus, pensiju, veselības aprūpes un izglītības jomās. Programma apstiprina arī izdevumu prioritātes izglītības, pētniecības, veselības aprūpes, infrastruktūras, vides un lauksaimniecības jomās. Tajā pašā laikā konverģences programma nesniedz sistemātisku informāciju par tiešajiem budžeta izdevumiem saistībā ar galvenajām VRP paredzētajām reformām.

| (10) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, lai gan ir gūti konkrēti panākumi, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, lai gan ir gūti konkrēti panākumi, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā var secināt, ka programmā izklāstītā budžeta stratēģija nesaskan ar piesardzīgo fiskālo politiku, kāda nepieciešama, lai ierobežotu augošo ārējo deficītu un inflācijas spiedienu, kas pakļauj riskam makroekonomisko un finanšu stabilitāti un konverģences procesu. Programmā nav paredzēta deficīta samazināšanās, kas rada pārmērīga deficīta iespējamību. Progress, lai sasniegtu VTM, ir nepietiekams un pilnībā atlikts, neskatoties uz lielajām izaugsmes izredzēm. No risku viedokļa attiecībā uz budžeta mērķiem un ievērojamajām korekcijām, kādas būtu nepieciešamas pēc programmas perioda beigām, nešķiet, ka VTM tiks sasniegts līdz 2011. gadam, kā tika plānots.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Rumānija tiek aicināta:

| i) | būtiski kāpināt korekciju tempu, lai sasniegtu VTM, nospraužot ievērojami augstākus budžeta mērķus 2008. gadā un turpmākajos gados ar mērķi iegrožot pārmērīgā budžeta deficīta risku, veicināt makroekonomisko stabilitāti un iegrožot ārējo nelīdzsvarotību, un risināt jautājumus, kas saistīti ar ilgtspējīgu valsts finanšu riskiem; |
| --- | --- |

i)

būtiski kāpināt korekciju tempu, lai sasniegtu VTM, nospraužot ievērojami augstākus budžeta mērķus 2008. gadā un turpmākajos gados ar mērķi iegrožot pārmērīgā budžeta deficīta risku, veicināt makroekonomisko stabilitāti un iegrožot ārējo nelīdzsvarotību, un risināt jautājumus, kas saistīti ar ilgtspējīgu valsts finanšu riskiem;

| ii) | apturēt paredzēto valsts tēriņu straujo pieaugumu, uzlabot tās izdevumu struktūru, lai celtu ekonomiskās izaugsmes potenciālu, kā arī uzlabot valsts izdevumu plānošanu un izpildi, strikti ievērojot vidēja termiņa grafiku; |
| --- | --- |

ii)

apturēt paredzēto valsts tēriņu straujo pieaugumu, uzlabot tās izdevumu struktūru, lai celtu ekonomiskās izaugsmes potenciālu, kā arī uzlabot valsts izdevumu plānošanu un izpildi, strikti ievērojot vidēja termiņa grafiku;

| iii) | turpināt politiku, lai ierobežotu inflācijas spiedienu, papildinot ieteikto stingrāko fiskālo nostāju ar atbilstošu valsts darba algu politiku un turpmākām strukturālajām reformām. |
| --- | --- |

iii)

turpināt politiku, lai ierobežotu inflācijas spiedienu, papildinot ieteikto stingrāko fiskālo nostāju ar atbilstošu valsts darba algu politiku un turpmākām strukturālajām reformām.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. dec. | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| COM 2007. g. nov. | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. dec. | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| COM 2007. g. nov. | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. dec. | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| COM 2007. g. nov. (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | n.p. |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilancerfn (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| COM 2007. g. nov. | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | n.p. |
| KP 2007. g. jan. | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | n.p. |
| Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. dec.

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

COM 2007. g. nov.

7,7

6,0

5,9

5,8

n.p.

KP 2007. g. jan.

8,0

6,5

6,3

5,9

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. dec.

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

COM 2007. g. nov.

6,6

4,7

5,6

4,6

n.p.

KP 2007. g. jan.

6,6

4,5

4,3

3,2

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. dec.

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

COM 2007. g. nov. (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

n.p.

KP 2007. g. jan.

2,1

2,2

1,9

1,1

n.p.

Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

COM 2007. g. nov.

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

n.p.

KP 2007. g. jan.

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

COM 2007. g. nov.

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

n.p.

KP 2007. g. jan.

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

COM 2007. g. nov.

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

n.p.

KP 2007. g. jan.

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

n.p.

Cikliski koriģētā bilancerfn (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

COM 2007. g. nov.

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

n.p.

KP 2007. g. jan.

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

COM 2007. g. nov.

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

n.p.

KP 2007. g. jan.

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

COM 2007. g. nov.

12,4

12,5

12,8

13,5

n.p.

KP 2007. g. jan.

12,8

13,5

12,6

11,7

n.p.

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo sevišķi ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas veiktais 2007. gada jūlija valsts reformu programmas novērtējums.

(3)  OJ C 89, 24.4.2007., 19. lpp.

(4)  Konkrēti, programmā nav sniegti dati par īstermiņa un ilgtermiņa procentu likmēm, galvenajiem valdības izdevumiem pa funkcijām un ilgtermiņa ilgtspējības prognozēm.

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % un 6,9 % apjomā no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmas atjauninājumu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,4 % no IKP 2006. gadā, 0,2 % 2007. gadā, 0,2 % 2008. gadā, 0,1 % 2009. gadā un 0,1 % 2010. gadā (visi palielina deficītu). Komisija dienestu rudens prognozēs nav vienreizējo pasākumu, jo Komisijas dienesti neuzskata kompensācijas tā saucamajā īpašuma fondā par vienreizējiem pasākumiem.

Avoti:

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/44

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 12. februāris)

par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 49/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 12. februārī izvērtēja atjaunināto Slovākijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 12. februārī izvērtēja atjaunināto Slovākijas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (2) | Patlaban Slovākija piedzīvo lielas izaugsmes periodu, ko izraisījušas iepriekšējos gados īstenotās plaša spektra strukturālās reformas apvienojumā ar būtisku ārvalstu tiešo ieguldījumu (FDI) pieplūdumu, jo īpaši ražošanas nozarē. Lai arī izaugsmes rezultātā uzlabojās nodarbinātība un ievērojami kritās bezdarba līmenis, šķiet, ka austrumu reģionos koncentrētie atsevišķi iedzīvotāju segmenti ekonomikas attīstībā nepiedalās.
  Zemais nodarbinātības līmenis atsevišķos darbaspēka segmentos ir ne tikai apgrūtinājums valsts finansēm un sociāla problēma, bet arī ierobežo valsts potenciālo produkcijas apjoma pieaugumu un tādējādi kavē tuvošanos attīstīto valstu līmenim. Šāda nevienmērīga saimnieciskās darbības intensitāte iedzīvotāju grupās un reģionos prasa uzlabot valsts izglītības sistēmas kvalitāti un daļu no valdības izdevumiem piešķirt izglītībai, pētniecībai un attīstībai, inovācijām un infrastruktūras attīstībai. Pēc izteikti ierobežojošās budžeta politikas iepriekšējos gados 2006. gadā fiskālā nostāja kļuva ekspansīvāka, bet monetārā situācija kļuva saspringtāka saistībā ar paaugstinātajām bāzes procentu likmēm un nepārtraukto valūtas kursa kāpumu, kas tomēr, vērtējot pēc lielā eksporta apjomu pieauguma un tekošā konta deficīta samazināšanās, nav ietekmējis Slovākijas ekonomikas ārējo konkurētspēju. Kā dalībvalstij, kurai piešķirts izņēmums, un VKM II dalībniecei Slovākijai ir jāvirza makroekonomikas un strukturālā politika uz to, lai sasniegtu ilgtspējīgu konverģenci. Lai arī 2007. gadā inflācijas temps ir jūtami palēninājies, ir paredzama tā atkārtota paātrināšanās saistībā ar pieaugošajām pārtikas un energoresursu cenām, ierobežoto darba tirgu un pārejošo ietekmi pēc lielā valūtas kursa kāpuma 2006.–2007. gadā. Lai sasniegtu programmā noteiktos mērķus attiecībā uz inflāciju, — pieņemot, ka Slovākija pievienosies euro zonai no 2009. gada, — un lai ierobežotu iespējamo inflācijas spiedienu pēc deflācijas efekta, kad beigsies būtiskā valūtas kursa kāpuma ietekme, ir nepieciešamas papildu strukturālās reformas, un valdībai jābūt gatavai pieņemt stingrāku fiskālo nostāju, nekā paredzēts programmā. |
| --- | --- |

(2)

Patlaban Slovākija piedzīvo lielas izaugsmes periodu, ko izraisījušas iepriekšējos gados īstenotās plaša spektra strukturālās reformas apvienojumā ar būtisku ārvalstu tiešo ieguldījumu (FDI) pieplūdumu, jo īpaši ražošanas nozarē. Lai arī izaugsmes rezultātā uzlabojās nodarbinātība un ievērojami kritās bezdarba līmenis, šķiet, ka austrumu reģionos koncentrētie atsevišķi iedzīvotāju segmenti ekonomikas attīstībā nepiedalās.

Zemais nodarbinātības līmenis atsevišķos darbaspēka segmentos ir ne tikai apgrūtinājums valsts finansēm un sociāla problēma, bet arī ierobežo valsts potenciālo produkcijas apjoma pieaugumu un tādējādi kavē tuvošanos attīstīto valstu līmenim. Šāda nevienmērīga saimnieciskās darbības intensitāte iedzīvotāju grupās un reģionos prasa uzlabot valsts izglītības sistēmas kvalitāti un daļu no valdības izdevumiem piešķirt izglītībai, pētniecībai un attīstībai, inovācijām un infrastruktūras attīstībai. Pēc izteikti ierobežojošās budžeta politikas iepriekšējos gados 2006. gadā fiskālā nostāja kļuva ekspansīvāka, bet monetārā situācija kļuva saspringtāka saistībā ar paaugstinātajām bāzes procentu likmēm un nepārtraukto valūtas kursa kāpumu, kas tomēr, vērtējot pēc lielā eksporta apjomu pieauguma un tekošā konta deficīta samazināšanās, nav ietekmējis Slovākijas ekonomikas ārējo konkurētspēju. Kā dalībvalstij, kurai piešķirts izņēmums, un VKM II dalībniecei Slovākijai ir jāvirza makroekonomikas un strukturālā politika uz to, lai sasniegtu ilgtspējīgu konverģenci. Lai arī 2007. gadā inflācijas temps ir jūtami palēninājies, ir paredzama tā atkārtota paātrināšanās saistībā ar pieaugošajām pārtikas un energoresursu cenām, ierobežoto darba tirgu un pārejošo ietekmi pēc lielā valūtas kursa kāpuma 2006.–2007. gadā. Lai sasniegtu programmā noteiktos mērķus attiecībā uz inflāciju, — pieņemot, ka Slovākija pievienosies euro zonai no 2009. gada, — un lai ierobežotu iespējamo inflācijas spiedienu pēc deflācijas efekta, kad beigsies būtiskā valūtas kursa kāpuma ietekme, ir nepieciešamas papildu strukturālās reformas, un valdībai jābūt gatavai pieņemt stingrāku fiskālo nostāju, nekā paredzēts programmā.

| (3) | Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugums kritīsies no 8,8 % 2007. gadā līdz 5,0 % 2010. gadā. Novērtējot saskaņā ar šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi līdz 2009. gadam (un piesardzīgākiem pieņēmumiem 2010. gadam), jo nav gaidāms, ka rūpniecības nozarē ieviesto jauno ražošanas apjomu izraisītie, 2007. gadā novērotie ārkārtējie eksporta rezultāti atkārtosies nākamajos gados. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet zemas, jo tās ir balstītas uz labvēlīgākiem ārējiem pieņēmumiem nekā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze un uz atšķirīgiem pieņēmumiem par lielā valūtas kursa kāpuma pārejošo ietekmi. |
| --- | --- |

(3)

Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugums kritīsies no 8,8 % 2007. gadā līdz 5,0 % 2010. gadā. Novērtējot saskaņā ar šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi līdz 2009. gadam (un piesardzīgākiem pieņēmumiem 2010. gadam), jo nav gaidāms, ka rūpniecības nozarē ieviesto jauno ražošanas apjomu izraisītie, 2007. gadā novērotie ārkārtējie eksporta rezultāti atkārtosies nākamajos gados. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet zemas, jo tās ir balstītas uz labvēlīgākiem ārējiem pieņēmumiem nekā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze un uz atšķirīgiem pieņēmumiem par lielā valūtas kursa kāpuma pārejošo ietekmi.

| (4) | Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts 2007. gadā ir 2,7 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,9 % no IKP un 2,5 % no IKP patreizējā atjauninājumā. Šo uzlabojumu ir izraisījuši ieņēmumi, kas ir daudz labāki, nekā plānots, atsverot izdevumus, kas pārsniedz budžetā plānotos. Ar nosacījumu, ka 2007. gadā paredzētā deficīta iznākums ir zemāks (par 0,2 % no IKP) nekā iepriekš plānotais kā nominālajā, tā strukturālajā (piemēram, cikliski koriģēts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) izteiksmē, Slovākijas iestādes ir daļēji ņēmušas vērā aicinājumu, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto Slovākijas konverģences programmu (3), kurā prasīts nostiprināt strukturālās korekcijas, lai 2007. gadā nodrošinātu pārmērīgā deficīta novēršanu ar lielāku rezervi. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts 2007. gadā ir 2,7 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,9 % no IKP un 2,5 % no IKP patreizējā atjauninājumā. Šo uzlabojumu ir izraisījuši ieņēmumi, kas ir daudz labāki, nekā plānots, atsverot izdevumus, kas pārsniedz budžetā plānotos. Ar nosacījumu, ka 2007. gadā paredzētā deficīta iznākums ir zemāks (par 0,2 % no IKP) nekā iepriekš plānotais kā nominālajā, tā strukturālajā (piemēram, cikliski koriģēts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) izteiksmē, Slovākijas iestādes ir daļēji ņēmušas vērā aicinājumu, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto Slovākijas konverģences programmu (3), kurā prasīts nostiprināt strukturālās korekcijas, lai 2007. gadā nodrošinātu pārmērīgā deficīta novēršanu ar lielāku rezervi.

| (5) | Galvenais budžeta stratēģijas mērķis ir sasniegt strukturālā deficīta budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķi (VTM) nedaudz zem 1 % no IKP līdz 2010. gadam. Programma paredz vispārējā valsts budžeta deficīta samazināšanos no 2,5 % no IKP 2007. gadā līdz 0,8 % no IKP 2010. gadā nominālajā izteiksmē, primārajai bilancei uzlabojoties no 1,0 % no IKP deficīta 2007. gadā līdz 0,5 % no IKP pārpalikumam 2010. gadā. Korekcijas kā strukturālajā, tā nominālajā izteiksmē tiek atliktas uz programmas perioda beigām. Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, jaunais programmas atjauninājums kopumā apstiprina plānotās korekcijas atbilstīgi labvēlīgākam makroekonomiskajam scenārijam. Fiskālo konsolidāciju ir paredzēts pamatot ar izdevumiem (īpaši samazinot sociālos maksājumus un kompensācijas valsts darbā strādājošajiem), jo programmas laikā ir plānots samazināt izdevumu attiecību par 3 procentu punktiem no IKP, kamēr ieņēmumu attiecība samazināsies par pusi no šā apjoma. |
| --- | --- |

(5)

Galvenais budžeta stratēģijas mērķis ir sasniegt strukturālā deficīta budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķi (VTM) nedaudz zem 1 % no IKP līdz 2010. gadam. Programma paredz vispārējā valsts budžeta deficīta samazināšanos no 2,5 % no IKP 2007. gadā līdz 0,8 % no IKP 2010. gadā nominālajā izteiksmē, primārajai bilancei uzlabojoties no 1,0 % no IKP deficīta 2007. gadā līdz 0,5 % no IKP pārpalikumam 2010. gadā. Korekcijas kā strukturālajā, tā nominālajā izteiksmē tiek atliktas uz programmas perioda beigām. Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, jaunais programmas atjauninājums kopumā apstiprina plānotās korekcijas atbilstīgi labvēlīgākam makroekonomiskajam scenārijam. Fiskālo konsolidāciju ir paredzēts pamatot ar izdevumiem (īpaši samazinot sociālos maksājumus un kompensācijas valsts darbā strādājošajiem), jo programmas laikā ir plānots samazināt izdevumu attiecību par 3 procentu punktiem no IKP, kamēr ieņēmumu attiecība samazināsies par pusi no šā apjoma.

| (6) | Budžeta rezultāti 2008. gadā varētu būt labāki un 2009. un 2010. gadā sliktāki, nekā prognozēts programmā. Konkrēti, lielās izaugsmes prognozes, iepriekš pieņemtie pasākumi ieņēmumu palielināšanai (paplašināta peļņas nodokļa bāze un palielinātas sociālo iemaksu maksimālās robežvērtības, kas paredzētas, lai radītu papildu ieņēmumus aptuveni 0,3 % no IKP) un iespējamā dalībnieku izstāšanās no otrā pensiju pīlāra (4) (pozitīvā ietekme paredzama par aptuveni 0,2 % no IKP) 2008. gadā paredz labāku deficīta iznākumu, nekā plānots, ja izdevumu pieaugums tiks kontrolēts stingrāk, nekā ieteikts programmā, kā jau tas bija iepriekšējos gados. Tomēr pastāv acīm redzams risks plānotajai fiskālajai konsolidācijai, kas atlikta uz 2009. un 2010. gadu. Konkrēti, nepastāv saistošas izdevumu robežvērtības, trūkst informācijas par pasākumiem, ar ko nostiprinātu korekcijas, un ir iespējami daži riski saistībā ar izdevumiem plānotajā sadarbībā ar privāto sektoru, jo īpaši attiecībā uz autoceļu būvi. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta rezultāti 2008. gadā varētu būt labāki un 2009. un 2010. gadā sliktāki, nekā prognozēts programmā. Konkrēti, lielās izaugsmes prognozes, iepriekš pieņemtie pasākumi ieņēmumu palielināšanai (paplašināta peļņas nodokļa bāze un palielinātas sociālo iemaksu maksimālās robežvērtības, kas paredzētas, lai radītu papildu ieņēmumus aptuveni 0,3 % no IKP) un iespējamā dalībnieku izstāšanās no otrā pensiju pīlāra (4) (pozitīvā ietekme paredzama par aptuveni 0,2 % no IKP) 2008. gadā paredz labāku deficīta iznākumu, nekā plānots, ja izdevumu pieaugums tiks kontrolēts stingrāk, nekā ieteikts programmā, kā jau tas bija iepriekšējos gados. Tomēr pastāv acīm redzams risks plānotajai fiskālajai konsolidācijai, kas atlikta uz 2009. un 2010. gadu. Konkrēti, nepastāv saistošas izdevumu robežvērtības, trūkst informācijas par pasākumiem, ar ko nostiprinātu korekcijas, un ir iespējami daži riski saistībā ar izdevumiem plānotajā sadarbībā ar privāto sektoru, jo īpaši attiecībā uz autoceļu būvi.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostāja programmā kopumā šķiet atbilstoša ilgstošai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai 2007. gadā, kā ieteikusi Padome. Tomēr pietiekoša drošības rezerve pret deficīta robežvērtības 3 % no IKP pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā (lēsta aptuveni pēc strukturālā deficīta 2 % no IKP) tiks nodrošināta, tikai sākot ar 2010. gadu, ja paredzētā konsolidācija tiks pilnībā īstenota. (5) Turklāt budžeta nostāja programmā šķiet nepietiekošas, lai nodrošinātu, ka VTM tiek sasniegts līdz programmas perioda beigām, kā paredzēts programmā. 2008. gadā ir paredzams tikai neliels uzlabojums (0,25 % no IKP) strukturālajā bilancē, ja situācija nākotnē uzlabosies.
  Tādējādi korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzēto VTM 2008. gadā, ir nepietiekošs, un tas būtu jākāpina, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā. Turklāt jāparedz budžeta manevru iespēja attiecībā uz paredzamo ES fondu pieplūduma pieaugumu, lai uzturētu 2009.–2010. gadā plānoto ierobežojošo fiskālo nostādni. Plānotās korekcijas atlikušajā programmas periodā — atbilstīgi Paktam — strikti jāīsteno un vajadzības gadījumā jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem. Visbeidzot, ja radīsies inflācijas spiediens, būs nepieciešama stingrāka fiskālā nostāja, nekā paredzēts programmā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostāja programmā kopumā šķiet atbilstoša ilgstošai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai 2007. gadā, kā ieteikusi Padome. Tomēr pietiekoša drošības rezerve pret deficīta robežvērtības 3 % no IKP pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā (lēsta aptuveni pēc strukturālā deficīta 2 % no IKP) tiks nodrošināta, tikai sākot ar 2010. gadu, ja paredzētā konsolidācija tiks pilnībā īstenota. (5) Turklāt budžeta nostāja programmā šķiet nepietiekošas, lai nodrošinātu, ka VTM tiek sasniegts līdz programmas perioda beigām, kā paredzēts programmā. 2008. gadā ir paredzams tikai neliels uzlabojums (0,25 % no IKP) strukturālajā bilancē, ja situācija nākotnē uzlabosies.

Tādējādi korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzēto VTM 2008. gadā, ir nepietiekošs, un tas būtu jākāpina, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā. Turklāt jāparedz budžeta manevru iespēja attiecībā uz paredzamo ES fondu pieplūduma pieaugumu, lai uzturētu 2009.–2010. gadā plānoto ierobežojošo fiskālo nostādni. Plānotās korekcijas atlikušajā programmas periodā — atbilstīgi Paktam — strikti jāīsteno un vajadzības gadījumā jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem. Visbeidzot, ja radīsies inflācijas spiediens, būs nepieciešama stingrāka fiskālā nostāja, nekā paredzēts programmā.

| (8) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību šķiet, ka Slovākiju apdraud vidēja mēroga risks. Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka par vidējo ES rādītāju, jo, lielā mērā pateicoties 2005. gada pensiju reformai, pensiju izdevumi nepalielinās tik strauji kā daudzās citās valstīs. Tomēr šīs prognozes ir atkarīgas no pieņēmuma, ka salīdzinoši neliela strādājošo daļa izstāsies no jauktās pensiju sistēmas 2008. gada pirmajā pusē, kad tas būs iespējams. Budžeta stāvoklis 2007. gadā, kā paredzēts programmā ar strukturālu primāro deficītu, ietver risku attiecībā uz ilgtspējīgām valsts finansēm, pat pirms ir izvērtēta iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Tāpēc valsts finanšu konsolidācija, kā tas plānots konverģences programmā, sekmētu valsts finanšu ilgtspējības risku mazināšanu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību šķiet, ka Slovākiju apdraud vidēja mēroga risks. Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka par vidējo ES rādītāju, jo, lielā mērā pateicoties 2005. gada pensiju reformai, pensiju izdevumi nepalielinās tik strauji kā daudzās citās valstīs. Tomēr šīs prognozes ir atkarīgas no pieņēmuma, ka salīdzinoši neliela strādājošo daļa izstāsies no jauktās pensiju sistēmas 2008. gada pirmajā pusē, kad tas būs iespējams. Budžeta stāvoklis 2007. gadā, kā paredzēts programmā ar strukturālu primāro deficītu, ietver risku attiecībā uz ilgtspējīgām valsts finansēm, pat pirms ir izvērtēta iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Tāpēc valsts finanšu konsolidācija, kā tas plānots konverģences programmā, sekmētu valsts finanšu ilgtspējības risku mazināšanu.

| (9) | Konverģences programma šķiet zināmā mērā atbilstoša valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Tas apstiprina, ka valdības izdevumu prioritātes (veselības aprūpe, izglītība un lauksaimniecība) turpina daļēji atšķirties no galvenajiem valsts reformu programmā noteiktajiem uzdevumiem (informācijas sabiedrība; pētniecība un attīstība, kā arī inovācijas; uzņēmējdarbības vide; izglītība un nodarbinātība). Turklāt nav norādīts, vai līdz 2010. gadam tiks sasniegts valsts pētniecības un attīstības izdevumu mērķis 0,8 % no IKP, lai arī izglītībai paredzētos izdevumus aizvien vairāk sedz no ES struktūrfondiem. Programmā nav ietverts valsts reformu programmas vispārējās ietekmes kvalitatīvais novērtējums vidēja termiņa fiskālās stratēģijas periodā, bet tajā sniedz sistemātisku informāciju par tiešajām budžeta izmaksām saistībā ar VRP paredzētajām galvenajām reformām 2008. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma šķiet zināmā mērā atbilstoša valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Tas apstiprina, ka valdības izdevumu prioritātes (veselības aprūpe, izglītība un lauksaimniecība) turpina daļēji atšķirties no galvenajiem valsts reformu programmā noteiktajiem uzdevumiem (informācijas sabiedrība; pētniecība un attīstība, kā arī inovācijas; uzņēmējdarbības vide; izglītība un nodarbinātība). Turklāt nav norādīts, vai līdz 2010. gadam tiks sasniegts valsts pētniecības un attīstības izdevumu mērķis 0,8 % no IKP, lai arī izglītībai paredzētos izdevumus aizvien vairāk sedz no ES struktūrfondiem. Programmā nav ietverts valsts reformu programmas vispārējās ietekmes kvalitatīvais novērtējums vidēja termiņa fiskālās stratēģijas periodā, bet tajā sniedz sistemātisku informāciju par tiešajām budžeta izmaksām saistībā ar VRP paredzētajām galvenajām reformām 2008. gadā.

| (10) | Kas attiecas uz progresu VKM II saistību īstenošanā, secīgajās konverģences programmās izvirzītie fiskālie mērķi pastāvīgi tiek pārsniegti, bet, ņemot vērā to, ka sākotnējais fiskālais stāvoklis un ekonomiskie rādītāji izrādījās labāki, nekā sākumā prognozēts, paši mērķi izrādījušies nepietiekami augsti. Attiecībā uz ieņēmumu politiku vienošanās par darba koplīguma slēgšanu valsts sektorā ir devušas nopietnu mājienu darba algu noregulēšanai visā ekonomikā kopumā. Lai ierobežotu kredītu pieaugumu, Slovākijas Valsts banka ir stingri uzraudzījusi banku riska pārvaldības praksi un stiprinājusi sadarbību ar Slovākijā darbojošos banku uzraudzītājām iestādēm to izcelsmes valstīs. |
| --- | --- |

(10)

Kas attiecas uz progresu VKM II saistību īstenošanā, secīgajās konverģences programmās izvirzītie fiskālie mērķi pastāvīgi tiek pārsniegti, bet, ņemot vērā to, ka sākotnējais fiskālais stāvoklis un ekonomiskie rādītāji izrādījās labāki, nekā sākumā prognozēts, paši mērķi izrādījušies nepietiekami augsti. Attiecībā uz ieņēmumu politiku vienošanās par darba koplīguma slēgšanu valsts sektorā ir devušas nopietnu mājienu darba algu noregulēšanai visā ekonomikā kopumā. Lai ierobežotu kredītu pieaugumu, Slovākijas Valsts banka ir stingri uzraudzījusi banku riska pārvaldības praksi un stiprinājusi sadarbību ar Slovākijā darbojošos banku uzraudzītājām iestādēm to izcelsmes valstīs.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (6). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (6).

Kopumā vērtējot, programma atbilst pārmērīga deficīta novēršanai līdz 2007. gadam. Pēc tam lielas izaugsmes prognožu kontekstā ir paredzams atliktais progress VTM sasniegšanā; 2008. gadā paredzētais strukturālais uzlabojums nav atbilstīgs Paktam un būtu jāpalielina. Ņemot vērā budžeta mērķu izpildes riskus no 2009. gada, VTM var netikt sasniegti līdz 2010. gadam, kā plānots programmā, un tāpēc varētu būt vajadzīgi papildu centieni. Turklāt, ja radīsies inflācijas spiediens, būs nepieciešama stingrāka fiskālā nostāja, nekā paredzēts programmā, līdz ar turpmākām strukturālajām reformām, lai uzlabotu situāciju darba tirgū. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību šķiet, ka Slovākiju apdraud vidēja mēroga risks. Attiecībā uz vidēja termiņa uzdevumiem programmā nav paredzēts nekāds progress izdevumu pārdalē, lai sasniegtu pētniecības, attīstības un inovācijas mērķus, tai pašā laikā tajā teikts, ka izglītībai paredzētos izdevumus būtu aizvien vairāk jāsedz no ES fondiem.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un 2004. gada 5. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, kā arī ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un veiksmīgu dalību VKM II, Slovākija tiek aicināta:

| i) | izmantot straujo izaugsmi, lai kāpinātu strukturālās korekcijas tempu nolūkā sasniegt VTM 2008. gadā, un pilnībā ieviest paredzēto strukturālo konsolidāciju, pēc tam vajadzības gadījumā pastiprinot to ar papildu pasākumiem, kā arī ar vēl saistošākām vidēja termiņa izmaksu robežvērtībām, un |
| --- | --- |

i)

izmantot straujo izaugsmi, lai kāpinātu strukturālās korekcijas tempu nolūkā sasniegt VTM 2008. gadā, un pilnībā ieviest paredzēto strukturālo konsolidāciju, pēc tam vajadzības gadījumā pastiprinot to ar papildu pasākumiem, kā arī ar vēl saistošākām vidēja termiņa izmaksu robežvērtībām, un

| ii) | īstenot papildu strukturālās reformas, lai uzlabotu situāciju darba tirgū, un būt gatavai pieņemt stingrāku fiskālo nostāju, jo sevišķi, lai ierobežotu iespējamo inflācijas spiedienu, it īpaši pēc tam, kad būtiskā valūtas kursa kāpuma izraisītā deflācijas ietekme būs izzudusi. |
| --- | --- |

ii)

īstenot papildu strukturālās reformas, lai uzlabotu situāciju darba tirgū, un būt gatavai pieņemt stingrāku fiskālo nostāju, jo sevišķi, lai ierobežotu iespējamo inflācijas spiedienu, it īpaši pēc tam, kad būtiskā valūtas kursa kāpuma izraisītā deflācijas ietekme būs izzudusi.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| COM 2007. g. nov. | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. nov. | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| COM 2007. g. nov. | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (7)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. nov. | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| COM 2007. g. nov. (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | n.p. |
| Strukturālā bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| COM 2007. g. nov. | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | n.p. |
| Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov.

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

COM 2007. g. nov.

8,3

8,7

7,0

6,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. nov.

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

COM 2007. g. nov.

4,3

1,7

2,5

3,0

n.p.

KP 2006. g. dec.

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (7)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. nov.

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

COM 2007. g. nov. (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Neto aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

COM 2007. g. nov.

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

COM 2007. g. nov.

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

COM 2007. g. nov.

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

COM 2007. g. nov.

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

n.p.

Strukturālā bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

COM 2007. g. nov.

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

COM 2007. g. nov.

30,4

30,8

30,7

30,6

n.p.

KP 2006. g. dec.

33,1

31,8

31,0

29,7

n.p.

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo sevišķi ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas veiktais valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojuma novērtējums.

(3)  OV C 72, 29.3.2007., l. lpp.

(4)  2008. gada pirmajā pusē uz laiku tiks atvērts otrais pensiju pīlārs, dodot iespēju esošajiem dalībniekiem izstāties no pensiju shēmas un jauniem dalībniekiem — tai pievienoties.

(5)  Programmā izklāstītās starpības starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu novērtējums ievērojami atšķiras no Komisijas dienestu novērtējuma, kas veikts, balstoties uz programmā ietverto informāciju, izmantojot vispārpieņemto metodoloģiju.

(6)  Konkrēti, programmā nav sniegti dati par valdības izdevumu funkcionālo klasifikāciju (COFOG) 2010. gadā.

(7)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(8)  Pamatojotes uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % un 6,7 % apjomā no 2006. līdz 2009. gadam.

(9)  Cikliski koriģētā bilance izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmas atjauninājumu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,4 % no IKP 2006. gadā — palielina deficītu — un 0,1 % no IKP 2008. gadā — samazina deficītu. Komisijas dienestu prognozēs nav vienreizējo pasākumu.

Avoti:

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 22.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/48

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 21. februāris

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4736 |
| JPY | Japānas jēna | 159,27 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4551 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7527 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3136 |
| CHF | Šveices franks | 1,6205 |
| ISK | Islandes krona | 98,77 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8615 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,088 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 264,02 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6964 |
| PLN | Polijas zlots | 3,5666 |
| RON | Rumānijas leja | 3,6533 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,06 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7743 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6037 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4925 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,4937 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8415 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,078 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 396,97 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,4705 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,5234 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2839 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 505,54 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7465 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,784 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,177 |
| THB | Taizemes bats | 46,271 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5241 |
| MXN | Meksikas peso | 15,8729 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4736

JPY

Japānas jēna

159,27

DKK

Dānijas krona

7,4551

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7527

SEK

Zviedrijas krona

9,3136

CHF

Šveices franks

1,6205

ISK

Islandes krona

98,77

NOK

Norvēģijas krona

7,8615

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,088

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

264,02

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6964

PLN

Polijas zlots

3,5666

RON

Rumānijas leja

3,6533

SKK

Slovākijas krona

33,06

TRY

Turcijas lira

1,7743

AUD

Austrālijas dolārs

1,6037

CAD

Kanādas dolārs

1,4925

HKD

Hongkongas dolārs

11,4937

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8415

SGD

Singapūras dolārs

2,078

KRW

Dienvidkorejas vons

1 396,97

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,4705

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,5234

HRK

Horvātijas kuna

7,2839

IDR

Indonēzijas rūpija

13 505,54

MYR

Malaizijas ringits

4,7465

PHP

Filipīnu peso

59,784

RUB

Krievijas rublis

36,177

THB

Taizemes bats

46,271

BRL

Brazīlijas reāls

2,5241

MXN

Meksikas peso

15,8729

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---