# Jurnalul Oficial C 49/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 49 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5122 februarie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 49

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5122 februarie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2008/C 049/01 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2007-2010 | 1 |
| 2008/C 049/02 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2007-2011 | 5 |
| 2008/C 049/03 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2007-2010 | 8 |
| 2008/C 049/04 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2007-2011 | 12 |
| 2008/C 049/05 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2007-2010 | 16 |
| 2008/C 049/06 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2007-2011 | 20 |
| 2008/C 049/07 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2007/2008-2012/2013 | 25 |
| 2008/C 049/08 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2007-2011 | 29 |
| 2008/C 049/09 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2007-2012 | 34 |
| 2008/C 049/10 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2007-2010 | 39 |
| 2008/C 049/11 | Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2007-2010 | 44 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2008/C 049/01

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2007-2010

1

2008/C 049/02

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2007-2011

5

2008/C 049/03

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2007-2010

8

2008/C 049/04

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2007-2011

12

2008/C 049/05

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2007-2010

16

2008/C 049/06

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2007-2011

20

2008/C 049/07

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2007/2008-2012/2013

25

2008/C 049/08

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2007-2011

29

2008/C 049/09

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2007-2012

34

2008/C 049/10

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2007-2010

39

2008/C 049/11

Avizul Consiliului din 12 februarie 2008 privind programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2007-2010

44

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 049/12 | Rata de schimb a monedei euro | 48 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 049/12

Rata de schimb a monedei euro

48

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2007-2010

(2008/C 49/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului, pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului, pentru perioada 2007-2010.

| (2) | De la sfârșitul perioadei de încetinire cuprinse între 2001 și 2003, Luxemburg cunoaște o nouă perioadă de creștere puternică. În medie, PIB-ul a crescut în termeni reali cu 5,25 %, iar ocuparea internă a forței de muncă a crescut cu peste 3 % pe an în cursul perioadei 2004-2007. În acest context, Luxemburg a reușit să restabilească excedentul finanțelor sale publice. Creșterea ar trebui să rămână puternică în cursul perioadei de referință, chiar dacă se prevede o ușoară încetinire pentru următorii ani. Cu toate acestea, în ciuda situației actuale favorabile a economiei și în special a finanțelor publice, problema îmbătrânirii populației se va face simțită cu precădere în Luxemburg, iar viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice constituie, prin urmare, o provocare serioasă. |
| --- | --- |

(2)

De la sfârșitul perioadei de încetinire cuprinse între 2001 și 2003, Luxemburg cunoaște o nouă perioadă de creștere puternică. În medie, PIB-ul a crescut în termeni reali cu 5,25 %, iar ocuparea internă a forței de muncă a crescut cu peste 3 % pe an în cursul perioadei 2004-2007. În acest context, Luxemburg a reușit să restabilească excedentul finanțelor sale publice. Creșterea ar trebui să rămână puternică în cursul perioadei de referință, chiar dacă se prevede o ușoară încetinire pentru următorii ani. Cu toate acestea, în ciuda situației actuale favorabile a economiei și în special a finanțelor publice, problema îmbătrânirii populației se va face simțită cu precădere în Luxemburg, iar viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice constituie, prin urmare, o provocare serioasă.

| (3) | Programul conține două scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu „central” și o „variantă”. Scenariul „central” este prezentat în program drept scenariul de referință pe care se bazează previziunile bugetare. O evaluare în comparație cu informațiile disponibile (2) în prezent arată că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Acesta prevede că o se va înregistra o scădere a PIB-ul în termeni reali de la 6 % în 2007 până la 4,5 % în medie în perioada 2008-2010. Previziunile programului în ceea ce privește nivelul inflației în 2008 nu par prea optimiste, ținându-se seama de creșterea accelerată a prețurilor de consum la sfârșitul anului 2007 și de creșterea recentă a prețurilor la energie. Creșterea costurilor forței de muncă în Luxemburg depășește cu mult media din UE de la începutul anilor 2000 și, conform programului, ar trebui să rămână la cote relativ înalte în cursul perioadei de referință, ceea ce ar putea duce la scăderea progresivă a competitivității țării. |
| --- | --- |

(3)

Programul conține două scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu „central” și o „variantă”. Scenariul „central” este prezentat în program drept scenariul de referință pe care se bazează previziunile bugetare. O evaluare în comparație cu informațiile disponibile (2) în prezent arată că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Acesta prevede că o se va înregistra o scădere a PIB-ul în termeni reali de la 6 % în 2007 până la 4,5 % în medie în perioada 2008-2010. Previziunile programului în ceea ce privește nivelul inflației în 2008 nu par prea optimiste, ținându-se seama de creșterea accelerată a prețurilor de consum la sfârșitul anului 2007 și de creșterea recentă a prețurilor la energie. Creșterea costurilor forței de muncă în Luxemburg depășește cu mult media din UE de la începutul anilor 2000 și, conform programului, ar trebui să rămână la cote relativ înalte în cursul perioadei de referință, ceea ce ar putea duce la scăderea progresivă a competitivității țării.

| (4) | Pentru 2007, excedentul bugetar general este estimat la 1,2 % din PIB în previziunile din toamna 2007 ale serviciilor Comisiei și la 1,0 % din PIB în versiunea actualizată din 2007 a programului de stabilitate, în timp ce actualizarea precedentă prevedea un deficit de 0,9 % din PIB. Acest decalaj semnificativ față de obiectivul vizat se datorează în principal unei revizuiri în detaliu a datelor referitoare la finanțele publice din ultimii ani, ceea ce a dus la o creștere puternică a soldului administrației publice începând din 2005. Această creștere implică faptul că Luxemburg și-a atins în mod constant în acești ultimi ani obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), ceea ce corespunde unui deficit structural (adică deficitul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare) estimat la 0,75 % din PIB. Acest rezultat este cu mult mai bun decât cel prevăzut în versiunea actualizată din 2006, adică atingerea OTM începând din 2007. Cu toate că soldul administrațiilor publice în 2007 nu a atins decât jumătate din nivelul prevăzut în versiunea actualizată din 2006, iar rezultatul mult mai favorabil decât cel scontat se datorează aproape în întregime revizuirii în detaliu a datelor referitoare la finanțele publice, execuția bugetului în 2007 este conformă cu obiectivele aprobate de Consiliu în avizul său din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată din 2006 (3). Consiliul ia notă de faptul că aceasta este de asemenea conformă cu orientările privind politicile bugetare aprobate de Eurogroup în aprilie 2007. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, excedentul bugetar general este estimat la 1,2 % din PIB în previziunile din toamna 2007 ale serviciilor Comisiei și la 1,0 % din PIB în versiunea actualizată din 2007 a programului de stabilitate, în timp ce actualizarea precedentă prevedea un deficit de 0,9 % din PIB. Acest decalaj semnificativ față de obiectivul vizat se datorează în principal unei revizuiri în detaliu a datelor referitoare la finanțele publice din ultimii ani, ceea ce a dus la o creștere puternică a soldului administrației publice începând din 2005. Această creștere implică faptul că Luxemburg și-a atins în mod constant în acești ultimi ani obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), ceea ce corespunde unui deficit structural (adică deficitul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare) estimat la 0,75 % din PIB. Acest rezultat este cu mult mai bun decât cel prevăzut în versiunea actualizată din 2006, adică atingerea OTM începând din 2007. Cu toate că soldul administrațiilor publice în 2007 nu a atins decât jumătate din nivelul prevăzut în versiunea actualizată din 2006, iar rezultatul mult mai favorabil decât cel scontat se datorează aproape în întregime revizuirii în detaliu a datelor referitoare la finanțele publice, execuția bugetului în 2007 este conformă cu obiectivele aprobate de Consiliu în avizul său din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată din 2006 (3). Consiliul ia notă de faptul că aceasta este de asemenea conformă cu orientările privind politicile bugetare aprobate de Eurogroup în aprilie 2007.

| (5) | Având în vedere aceste date revizuite, programul actual nu mai prevede o consolidare bugetară similară celei precedente. Obiectivul principal pe termen mediu al strategiei bugetare este, de acum încolo, de a menține în medie un excedent nominal de aproximativ 1 % din PIB și de a continua să se respecte OTM cu o marjă confortabilă de-a lungul perioadei de programare. Excedentul efectiv ar trebui să scadă de la 1,0 % din PIB în 2007 la 0,8 % în 2008 ca urmare a reducerilor la impozitul pe venituri pentru persoane fizice, pentru a crește ulterior în mod progresiv. Excedentul primar va cunoaște o evoluție similară. Creșterea excedentului din 2007 până în 2010 ar trebui să se realizeze printr-o scădere a ponderii cheltuielilor cu 0,9 puncte procentuale din PIB, ceea ce ar însemna mai mult decât să se compenseze o scădere a ponderii veniturilor cu 0,7 puncte procentuale din PIB. Cu excepția anului 2008 pentru care reflectă măsurile conținute în buget, aceste cifre corespund mai degrabă unei ipoteze de politici neschimbate, decât unor obiective care reflectă punerea în aplicare a măsurilor strategice. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere aceste date revizuite, programul actual nu mai prevede o consolidare bugetară similară celei precedente. Obiectivul principal pe termen mediu al strategiei bugetare este, de acum încolo, de a menține în medie un excedent nominal de aproximativ 1 % din PIB și de a continua să se respecte OTM cu o marjă confortabilă de-a lungul perioadei de programare. Excedentul efectiv ar trebui să scadă de la 1,0 % din PIB în 2007 la 0,8 % în 2008 ca urmare a reducerilor la impozitul pe venituri pentru persoane fizice, pentru a crește ulterior în mod progresiv. Excedentul primar va cunoaște o evoluție similară. Creșterea excedentului din 2007 până în 2010 ar trebui să se realizeze printr-o scădere a ponderii cheltuielilor cu 0,9 puncte procentuale din PIB, ceea ce ar însemna mai mult decât să se compenseze o scădere a ponderii veniturilor cu 0,7 puncte procentuale din PIB. Cu excepția anului 2008 pentru care reflectă măsurile conținute în buget, aceste cifre corespund mai degrabă unei ipoteze de politici neschimbate, decât unor obiective care reflectă punerea în aplicare a măsurilor strategice.

| (6) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Acestea se bazează pe un scenariu macroeconomic plauzibil și par realizabile. De fapt, rezultatele ar putea fi chiar ușor mai bune decât cele prevăzute în program, în special datorită prudenței previziunilor privind veniturile și a bilanțului de țară satisfăcător în materie de buget. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Acestea se bazează pe un scenariu macroeconomic plauzibil și par realizabile. De fapt, rezultatele ar putea fi chiar ușor mai bune decât cele prevăzute în program, în special datorită prudenței previziunilor privind veniturile și a bilanțului de țară satisfăcător în materie de buget.

| (7) | În ceea ce privește evaluarea riscurilor, strategia bugetară din program pare a fi suficientă pentru menținerea OTM cu o marjă largă pe toată durata programului, așa cum se prevede în cadrul acestuia. Orientarea politicii fiscale stabilite de program este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere în cursul perioadei. Consiliul ia notă de faptul că aceasta este de asemenea conformă cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește evaluarea riscurilor, strategia bugetară din program pare a fi suficientă pentru menținerea OTM cu o marjă largă pe toată durata programului, așa cum se prevede în cadrul acestuia. Orientarea politicii fiscale stabilite de program este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere în cursul perioadei. Consiliul ia notă de faptul că aceasta este de asemenea conformă cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007.

| (8) | În ansamblu, Luxemburg pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este unul din cele mai ridicate din UE, în special din cauza previziunii unei creșteri considerabile a cheltuielilor în materie de pensii. Poziția bugetară în 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția de plecare a programului precedent, ponderea scăzută a datoriei, acumularea de importante active de către sistemul de securitate socială, precum și un excedent primar structural contribuie la atenuarea impactului bugetar așteptat pe termen lung din cauza îmbătrânirii populației. Cu toate acestea, nu este suficient pentru a acoperi creșterea notabilă a cheltuielilor legate de îmbătrânire. Realizarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, precum și, astfel cum recunosc autoritățile, punerea în aplicare a unor măsuri de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

În ansamblu, Luxemburg pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este unul din cele mai ridicate din UE, în special din cauza previziunii unei creșteri considerabile a cheltuielilor în materie de pensii. Poziția bugetară în 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția de plecare a programului precedent, ponderea scăzută a datoriei, acumularea de importante active de către sistemul de securitate socială, precum și un excedent primar structural contribuie la atenuarea impactului bugetar așteptat pe termen lung din cauza îmbătrânirii populației. Cu toate acestea, nu este suficient pentru a acoperi creșterea notabilă a cheltuielilor legate de îmbătrânire. Realizarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, precum și, astfel cum recunosc autoritățile, punerea în aplicare a unor măsuri de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, în conformitate cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În special, măsurile din programul de stabilitate sunt conforme cu programul național de reformă din 2005 și cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a acestuia, de exemplu creșterea prevăzută a cheltuielilor din domeniul cercetării și al dezvoltării și noile proiecte de investiții în infrastructurile feroviare și rutiere. Previziunile bugetare din programul de stabilitate țin seama de implicațiile bugetare directe ale măsurilor conținute în programul național de reformă. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, în conformitate cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În special, măsurile din programul de stabilitate sunt conforme cu programul național de reformă din 2005 și cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a acestuia, de exemplu creșterea prevăzută a cheltuielilor din domeniul cercetării și al dezvoltării și noile proiecte de investiții în infrastructurile feroviare și rutiere. Previziunile bugetare din programul de stabilitate țin seama de implicațiile bugetare directe ale măsurilor conținute în programul național de reformă.

| (10) | Strategia bugetară prezentată în program este parțial conformă cu recomandările specifice adresate țării în cadrul orientărilor globale privind politicile economice incluse în orientările integrate, precum și cu orientările adresate statelor membre din zona euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. În special, nicio reformă a sistemului de pensii nu a fost inițiată până la această dată în vederea ameliorării viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară prezentată în program este parțial conformă cu recomandările specifice adresate țării în cadrul orientărilor globale privind politicile economice incluse în orientările integrate, precum și cu orientările adresate statelor membre din zona euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. În special, nicio reformă a sistemului de pensii nu a fost inițiată până la această dată în vederea ameliorării viabilității finanțelor publice.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că excedentul finanțelor publice a fost restabilit în contextul unei creșteri puternice a PIB-ului și a ocupării forței de muncă. Conform datelor revizuite publicate recent, degradarea finanțelor publice a fost mult mai limitată decât ceea ce s-a prevăzut anterior. În consecință, Luxemburg și-a atins în mod constant OTM, iar nivelul soldului administrațiilor publice prevăzut în program este cu cel puțin 1 % din PIB mai mare, în fiecare an, decât cel prevăzut în versiunea actualizată precedentă. În timp ce scăderea impozitelor va duce la o ușoară scădere a excedentului în 2008, programul vizează menținerea unui excedent în medie de 1 % din PIB pe parcursul întregii perioade. Scenariul macroeconomic și obiectivele bugetare ale programului par plauzibile, iar rezultatele bugetare ar putea să fie chiar ușor mai bune decât cele scontate. Totuși, în cursul următoarelor decenii, Luxemburg va trebui să susțină povara îmbătrânirii populației și nu s-a luat încă nicio măsură corectivă în acest sens. Acest lucru explică de ce țara este considerată la un nivel mediu de risc în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în ciuda poziției bugetare sănătoase din prezent.

Luând în considerare evaluarea de mai sus și având în vedere creșterea puternică a cheltuielilor legate îmbătrânirea populației, Luxemburg este invitat să acționeze în vederea îmbunătățirii viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a unor măsuri de reformă structurală, în special în domeniul sistemului de pensii.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS nov. 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| COM nov. 2007 | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS nov. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| Diferență de producție (5)

  (% din PIB potențial) | PS nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | n.a. |
| Sold net al operațiunilor de finanțare derulate cu restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM nov. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Balanța administrației publice
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| COM nov. 2007 | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | n.a. |
| Balanța primară
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| COM nov. 2007 | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| COM nov. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| COM nov. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| COM nov. 2007 | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PS nov. 2007

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

COM nov. 2007

6,1

5,2

4,7

4,5

n.a.

PS nov. 2006

5,5

4,0

5,0

4,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS nov. 2007

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

COM nov. 2007

3,0

2,5

2,8

2,3

n.a.

PS nov. 2006

2,9

1,4

2,0

2,0

n.a.

Diferență de producție (5)

(% din PIB potențial)

PS nov. 2007

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

COM nov. 2007 (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

n.a.

PS nov. 2006

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

n.a.

Sold net al operațiunilor de finanțare derulate cu restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM nov. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Balanța administrației publice

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

COM nov. 2007

0,7

1,2

1,0

1,4

n.a.

PS nov. 2006

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

n.a.

Balanța primară

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

COM nov. 2007

0,9

1,3

1,2

1,5

n.a.

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

COM nov. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

n.a.

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

COM nov. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

n.a.

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

COM nov. 2007

6,6

6,6

6,0

5,4

n.a.

PS nov. 2006

7,5

8,2

8,5

8,5

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile stabilite în toamnă de către serviciile Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a planului național de reformă.

(3)  JO C 70, 27.3.2007, p. 24.

(4)  Lipsesc, în special, date privind soldurile sectoriale (cu excepția cazului administrațiilor publice).

(5)  Diferențe de producție și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % și 4,9 % respectiv, în perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile punctuale și temporare. Ultimul program și previziunile stabilite de serviciile Comisiei în toamnă nu menționează nicio măsură excepțională sau temporară pentru perioada 2007-2010.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/5

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2007-2011

(2008/C 49/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere de Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2007-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2007-2011.

| (2) | Performanța macroeconomică a Finlandei din ultimii ani a fost solidă și echilibrată, creșterea din anii precedenți depășind considerabil așteptările. Actuala relansare ciclică a activității economice a fost utilizată în mod adecvat în scopul de a acumula excedente bugetare și în vederea pregătirii pentru efectele îmbătrânirii populației, reducând semnificativ riscurile la adresa durabilității sistemului de finanțe publice. Cu toate acestea, se estimează că evoluția demografică iminentă va afecta deja creșterea economică la sfârșitul perioadei programului și va conduce la un excedent fiscal mai mic, necesitând astfel un control susținut al cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

(2)

Performanța macroeconomică a Finlandei din ultimii ani a fost solidă și echilibrată, creșterea din anii precedenți depășind considerabil așteptările. Actuala relansare ciclică a activității economice a fost utilizată în mod adecvat în scopul de a acumula excedente bugetare și în vederea pregătirii pentru efectele îmbătrânirii populației, reducând semnificativ riscurile la adresa durabilității sistemului de finanțe publice. Cu toate acestea, se estimează că evoluția demografică iminentă va afecta deja creșterea economică la sfârșitul perioadei programului și va conduce la un excedent fiscal mai mic, necesitând astfel un control susținut al cheltuielilor publice.

| (3) | Conform scenariului macroeconomic aflat la baza programului, creșterea PIB-ului real se va atenua pe durata programului, aceasta fiind mai mare de 3 % în 2008-2009 și coborând doar cu puțin peste 2 % până în 2011. Pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile privind creșterea, cu un plus de prudență pentru 2010 și 2011. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. |
| --- | --- |

(3)

Conform scenariului macroeconomic aflat la baza programului, creșterea PIB-ului real se va atenua pe durata programului, aceasta fiind mai mare de 3 % în 2008-2009 și coborând doar cu puțin peste 2 % până în 2011. Pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile privind creșterea, cu un plus de prudență pentru 2010 și 2011. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste.

| (4) | Pentru 2007, excedentul public general este estimat la 4,5 % din PIB în versiunea actualizată curentă a programului, în mare măsură în concordanță cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în timp ce versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate fixa un obiectiv de 2,8 % din PIB. Această evoluție este consecința reportărilor rezultatelor care au depășit așteptările pentru 2006 și a creșterii economice surprinzătoare din 2007 care a alimentat veniturile bugetare, în timp ce cheltuielile s-au menținut în general în limitele prevăzute de planurile anterioare. Execuția bugetului pe 2007 a respectat în linii mari avizul Consiliului privind programul precedent (3). Consiliul constată, de asemenea, că bugetul pe 2007 a respectat în linii mari orientările oferite de Eurogrup în aprilie 2007 cu privire la politicile bugetare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, excedentul public general este estimat la 4,5 % din PIB în versiunea actualizată curentă a programului, în mare măsură în concordanță cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în timp ce versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate fixa un obiectiv de 2,8 % din PIB. Această evoluție este consecința reportărilor rezultatelor care au depășit așteptările pentru 2006 și a creșterii economice surprinzătoare din 2007 care a alimentat veniturile bugetare, în timp ce cheltuielile s-au menținut în general în limitele prevăzute de planurile anterioare. Execuția bugetului pe 2007 a respectat în linii mari avizul Consiliului privind programul precedent (3). Consiliul constată, de asemenea, că bugetul pe 2007 a respectat în linii mari orientările oferite de Eurogrup în aprilie 2007 cu privire la politicile bugetare.

| (5) | Obiectivul principal al programului este asigurarea viabilității sistemului de finanțe publice în contextul îmbătrânirii populației. Ca și în programul precedent, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al Finlandei se definește ca un excedent public general de 2 % din PIB în termeni structurali, cu alte cuvinte un excedent ajustat cu variațiile ciclice și excluzând măsurile excepționale și pe cele temporare. Soldul efectiv și cel primar se vor reduce în fiecare an, dar plecând de la nivelul ridicat înregistrat în 2007. Programul prevede menținerea excedentelor structurale la un nivel superior obiectivului pe termen mediu pe tot parcursul perioadei programului. În comparație cu programul precedent, noua versiune actualizată prevede un excedent structural (calculat folosind metodologia comună) mai mare cu 1,5 puncte procentuale în 2007, dar cele două versiuni anunță același sold structural pentru 2010. Reducerea mai pronunțată a excedentului anunțată în cea mai recentă versiune actualizată se explică prin faptul că ponderea cheltuielilor scade doar marginal, în timp ce ponderea veniturilor se diminuează în mod mai substanțial. Aceasta reflectă introducerea reducerilor fiscale anunțate, dar și estimările prudente ale veniturilor în contextul creșterii PIB-ului. Scăderea mai puțin pronunțată a ponderii cheltuielilor în comparație cu programul precedent reflectă creșterea semnificativă a plafoanelor bugetare multianuale ale administrației centrale, creșterea cheltuielilor fiind concentrată în 2008, primul an al mandatului noului guvern. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul principal al programului este asigurarea viabilității sistemului de finanțe publice în contextul îmbătrânirii populației. Ca și în programul precedent, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al Finlandei se definește ca un excedent public general de 2 % din PIB în termeni structurali, cu alte cuvinte un excedent ajustat cu variațiile ciclice și excluzând măsurile excepționale și pe cele temporare. Soldul efectiv și cel primar se vor reduce în fiecare an, dar plecând de la nivelul ridicat înregistrat în 2007. Programul prevede menținerea excedentelor structurale la un nivel superior obiectivului pe termen mediu pe tot parcursul perioadei programului. În comparație cu programul precedent, noua versiune actualizată prevede un excedent structural (calculat folosind metodologia comună) mai mare cu 1,5 puncte procentuale în 2007, dar cele două versiuni anunță același sold structural pentru 2010. Reducerea mai pronunțată a excedentului anunțată în cea mai recentă versiune actualizată se explică prin faptul că ponderea cheltuielilor scade doar marginal, în timp ce ponderea veniturilor se diminuează în mod mai substanțial. Aceasta reflectă introducerea reducerilor fiscale anunțate, dar și estimările prudente ale veniturilor în contextul creșterii PIB-ului. Scăderea mai puțin pronunțată a ponderii cheltuielilor în comparație cu programul precedent reflectă creșterea semnificativă a plafoanelor bugetare multianuale ale administrației centrale, creșterea cheltuielilor fiind concentrată în 2008, primul an al mandatului noului guvern.

| (6) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Rezultatul bugetar din 2008 ar putea fi mai bun decât cel anunțat în program, ținând seama de ipotezele foarte prudente în materie de venituri fiscale pentru anul respectiv. Ar putea apărea unele riscuri ca urmare a creșterii rapide a salariilor în sectorul public, care antrenează ridicarea nivelului cheltuielilor. Pe de altă parte, previziunile prudente în materie de creștere pentru ultimii ani ai perioadei vizate de program, alături de ipotezele conservatoare privind veniturile, contrabalansează riscurile. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Rezultatul bugetar din 2008 ar putea fi mai bun decât cel anunțat în program, ținând seama de ipotezele foarte prudente în materie de venituri fiscale pentru anul respectiv. Ar putea apărea unele riscuri ca urmare a creșterii rapide a salariilor în sectorul public, care antrenează ridicarea nivelului cheltuielilor. Pe de altă parte, previziunile prudente în materie de creștere pentru ultimii ani ai perioadei vizate de program, alături de ipotezele conservatoare privind veniturile, contrabalansează riscurile.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară din program pare în măsură să permită atingerea obiectivului pe termen mediu, cu o marjă largă pe toată durata programului, astfel cum se prevede în cadrul acestuia. Această evoluție este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, în 2008 este așteptată o expansiune fiscală, semnalată de diminuarea excedentului structural cu 0,5 puncte procentuale din PIB, conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, și cu 1 punct procentual, conform programului. Deși se estimează că actuala situație economică favorabilă va deveni neutră în 2008, există în continuare posibilitatea ca circumstanțele economice favorabile din anii precedenți să se manifeste și în 2008. Prin urmare, există riscul ca strategia fiscală prevăzută de program să devină prociclică în 2008. Cu toate acestea, efectul unui eventual buget prociclic asupra economiei ar fi probabil limitat, iar politica fiscală ar fi în general neutră chiar din anul următor. Chiar și în aceste condiții, s-ar menține un excedent bugetar considerabil. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară din program pare în măsură să permită atingerea obiectivului pe termen mediu, cu o marjă largă pe toată durata programului, astfel cum se prevede în cadrul acestuia. Această evoluție este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, în 2008 este așteptată o expansiune fiscală, semnalată de diminuarea excedentului structural cu 0,5 puncte procentuale din PIB, conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, și cu 1 punct procentual, conform programului. Deși se estimează că actuala situație economică favorabilă va deveni neutră în 2008, există în continuare posibilitatea ca circumstanțele economice favorabile din anii precedenți să se manifeste și în 2008. Prin urmare, există riscul ca strategia fiscală prevăzută de program să devină prociclică în 2008. Cu toate acestea, efectul unui eventual buget prociclic asupra economiei ar fi probabil limitat, iar politica fiscală ar fi în general neutră chiar din anul următor. Chiar și în aceste condiții, s-ar menține un excedent bugetar considerabil.

| (8) | Finlanda pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Deși impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației este mai pronunțat în raport cu media din UE, reformele adoptate în domeniul pensiilor au contribuit la limitarea creșterii estimate a cheltuielilor aferente pensiilor în următoarele decenii. Poziția bugetară anunțată în program pentru 2007, cu un excedent structural considerabil, contribuie în mod semnificativ la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației, iar activele importante acumulate de sistemul public de pensii vor contribui la finanțarea creșterii cheltuielilor din acest sistem. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Finlanda pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Deși impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației este mai pronunțat în raport cu media din UE, reformele adoptate în domeniul pensiilor au contribuit la limitarea creșterii estimate a cheltuielilor aferente pensiilor în următoarele decenii. Poziția bugetară anunțată în program pentru 2007, cu un excedent structural considerabil, contribuie în mod semnificativ la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației, iar activele importante acumulate de sistemul public de pensii vor contribui la finanțarea creșterii cheltuielilor din acest sistem. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare să fie în concordanță cu raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. În special, măsurile identificate în raportul de punere în aplicare a programului național de reformă în sensul limitării riscurilor legate de îmbătrânirea populației fac parte integrantă din strategia definită de programul de stabilitate. Se prevede menținerea unui angajament solid în ceea ce privește măsurile de creștere a productivității în sectorul serviciilor publice în vederea limitării presiunii asupra cheltuielilor. În același timp, plafoanele multianuale de cheltuieli ale administrației centrale, care reprezintă baza previziunilor din programul de stabilitate, vor limita cu rigurozitate costurile presupuse de măsurile din programul național de reformă. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare să fie în concordanță cu raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. În special, măsurile identificate în raportul de punere în aplicare a programului național de reformă în sensul limitării riscurilor legate de îmbătrânirea populației fac parte integrantă din strategia definită de programul de stabilitate. Se prevede menținerea unui angajament solid în ceea ce privește măsurile de creștere a productivității în sectorul serviciilor publice în vederea limitării presiunii asupra cheltuielilor. În același timp, plafoanele multianuale de cheltuieli ale administrației centrale, care reprezintă baza previziunilor din programul de stabilitate, vor limita cu rigurozitate costurile presupuse de măsurile din programul național de reformă.

| (10) | Strategia bugetară din program este, în linii mari, conformă cu orientările generale de politică economică incluse în orientările integrate adresate statelor membre din zona euro în domeniul politicilor bugetare, în contextul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program este, în linii mari, conformă cu orientările generale de politică economică incluse în orientările integrate adresate statelor membre din zona euro în domeniul politicilor bugetare, în contextul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că programul prevede existența în continuare a unor excedente mari, dar acestea se vor diminua pe parcursul perioadei vizate de program. Deși riscurile aferente obiectivelor bugetare sunt echilibrate în ansamblu, previziunile de natură fiscală ale programului par oarecum prudente pentru 2008. Poziția bugetară pe termen mediu este solidă și ar trebui să limiteze riscurile la adresa viabilității pe termen lung. Menținerea în continuare a controlului cheltuielilor este esențială pentru limitarea riscului unei politici fiscale prociclice în 2008 și pentru adaptarea la o traiectorie de creștere mai moderată și, prin urmare, la o creștere mai lentă a veniturilor fiscale în perioada vizată de program.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS nov. 2007 | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | n.a. |
| Inflația IAPC (8)

  (%) | PS nov. 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2007 | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | n.a. |
| Diferența de producție (5)

  (% din PIB-ul potențial) | PS nov. 2007 | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | n.a. |
| Sold net al operațiunilor de finanțare derulate cu restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| COM nov. 2007 | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | n.a. |
| Soldul general al administrației publice
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| COM nov. 2007 | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| COM nov. 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| COM nov. 2007 | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS nov. 2007

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

COM nov. 2007

5,0

4,3

3,4

2,8

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

n.a.

Inflația IAPC (8)

(%)

PS nov. 2007

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

COM nov. 2007

1,3

1,5

2,4

2,1

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

n.a.

Diferența de producție (5)

(% din PIB-ul potențial)

PS nov. 2007

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

COM nov. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

n.a.

Sold net al operațiunilor de finanțare derulate cu restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

COM nov. 2007

5,9

5,3

5,2

5,1

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

n.a.

Soldul general al administrației publice

(% din PIB)

PS nov. 2007

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

COM nov. 2007

3,8

4,6

4,2

4,0

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2007

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

COM nov. 2007

5,3

6,0

5,6

5,3

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS nov. 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

COM nov. 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS nov. 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

COM nov. 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

COM nov. 2007

39,2

35,7

32,4

29,8

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în acest text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerare în special previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și evaluarea realizată de Comisie cu privire la raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.

(3)  JO C 71, 28.3.2007, p. 1.

(4)  Mai exact, nu sunt prezentate ipotezele externe pentru ultimii ani ai programului, iar estimările privind inflația sunt elaborate pe baza indicelui prețurilor de consum și nu pe baza indicelui armonizat al prețurilor de consum. De asemenea, datele privind „măsurile excepționale și alte măsuri temporare” nu sunt explicit indicate în tabele (și nici nu sunt menționate în alt segment al textului).

(5)  Diferențele de producție și soldurile ajustate ciclic din programe, astfel cum sunt recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor prezentate în programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % și, respectiv, 3,2 % în perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare. Nu au fost identificate măsuri excepționale în cele mai recente programe sau în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei.

(8)  Cel mai recent program prezintă previziuni ale inflației pe baza indicelui național al prețurilor de consum (IPC) și nu pe baza indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC). În 2007, inflația IPC a fost în mod considerabil mai ridicată decât inflația IAPC. Autoritățile finlandeze au indicat că previziunile privind inflația IAPC sunt de 1,3 %, 1,6 % și, respectiv, 2,3 % pentru 2006-2008 și că nu vor exista diferențe între cele două serii pentru anii rămași.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/8

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2007-2010

(2008/C 49/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2007-2010.

| (2) | Începând din 2006, produsul intern brut al Țărilor de Jos depășește din nou în mod semnificativ creșterea potențială. Conjunctura favorabilă existentă este considerată în general ca fiind o conjunctură favorabilă ciclică și, prin urmare, temporară, care apare în mod regulat și majoritatea observatorilor nu o asimilează în mod greșit cu o creștere potențială sporită, de natură permanentă, după cum s-a întâmplat în timpul perioadei relativ îndelungate de boom economic de la sfârșitul anilor '90. În plus, spre deosebire de perioada menționată, conjunctura actuală are o bază mai largă, creșterea fiind datorată atât unor cauze interne, cât și unor cauze externe. Cu toate acestea, dată fiind situația inițială avantajoasă, penuria de pe piața forței de muncă poate exercita relativ de timpuriu presiuni asupra salariilor și prețurilor. |
| --- | --- |

(2)

Începând din 2006, produsul intern brut al Țărilor de Jos depășește din nou în mod semnificativ creșterea potențială. Conjunctura favorabilă existentă este considerată în general ca fiind o conjunctură favorabilă ciclică și, prin urmare, temporară, care apare în mod regulat și majoritatea observatorilor nu o asimilează în mod greșit cu o creștere potențială sporită, de natură permanentă, după cum s-a întâmplat în timpul perioadei relativ îndelungate de boom economic de la sfârșitul anilor '90. În plus, spre deosebire de perioada menționată, conjunctura actuală are o bază mai largă, creșterea fiind datorată atât unor cauze interne, cât și unor cauze externe. Cu toate acestea, dată fiind situația inițială avantajoasă, penuria de pe piața forței de muncă poate exercita relativ de timpuriu presiuni asupra salariilor și prețurilor.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,75 % în 2007 la 2,5 % în 2008 și 1,75 % în restul perioadei din program. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2008 și pe ipoteze de creștere prudente în perioada următoare. Având în vedere că există deja semne ale supraîncălzirii economiei pe piața forței de muncă din Țările de Jos, fapt care se preconizează că va crea o presiune ascendentă asupra nivelurilor de salarizare, estimările programului cu privire la inflația de 2 % pentru 2009 par a fi prea optimiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,75 % în 2007 la 2,5 % în 2008 și 1,75 % în restul perioadei din program. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2008 și pe ipoteze de creștere prudente în perioada următoare. Având în vedere că există deja semne ale supraîncălzirii economiei pe piața forței de muncă din Țările de Jos, fapt care se preconizează că va crea o presiune ascendentă asupra nivelurilor de salarizare, estimările programului cu privire la inflația de 2 % pentru 2009 par a fi prea optimiste.

| (4) | În prognoza realizată în toamna anului 2007 de către serviciile Comisiei, precum și în program, se preconizează că în anul 2007 deficitul bugetului general public va reprezenta 0,4 % din PIB (deși în program se menționează, de asemenea, ultimele estimări oficiale, respectiv 0,2 % din PIB, iar rezultatul ar putea fi chiar și mai bun conform celor mai recente informații). Versiunea actualizată anterioară a programului de stabilitate prevăzuse drept țintă un surplus de 0,2 % din PIB. Factorii principali care au contribuit la agravarea situației sunt depășirea plafoanelor de cheltuieli (în special în domeniul sănătății publice) și obținerea unor venituri din petrol mai mici decât se estimase, în timp ce veniturile fiscale înregistrate au depășit țintele bugetare stabilite inițial. Deși politica bugetară a continuat să respecte obiectivul pe termen mediu (OTM) în 2007, nu s-a conformat invitației lansate prin avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate (3), care recomanda Țărilor de Jos să mențină o poziție structurală puternică în 2007 (și în continuare), pentru evitarea politicilor fiscale prociclice în astfel de conjuncturi favorabile. Consiliul ia notă de faptul că Țările de Jos nu s-au conformat nici orientărilor privind politicile bugetare pentru anul 2007 ale Eurogrupului din aprilie 2007, întrucât nu s-a evitat depășirea plafoanelor de cheltuieli și veniturile suplimentare neprevăzute au fost doar parțial folosite pentru reducerea deficitului și a datoriei publice. |
| --- | --- |

(4)

În prognoza realizată în toamna anului 2007 de către serviciile Comisiei, precum și în program, se preconizează că în anul 2007 deficitul bugetului general public va reprezenta 0,4 % din PIB (deși în program se menționează, de asemenea, ultimele estimări oficiale, respectiv 0,2 % din PIB, iar rezultatul ar putea fi chiar și mai bun conform celor mai recente informații). Versiunea actualizată anterioară a programului de stabilitate prevăzuse drept țintă un surplus de 0,2 % din PIB. Factorii principali care au contribuit la agravarea situației sunt depășirea plafoanelor de cheltuieli (în special în domeniul sănătății publice) și obținerea unor venituri din petrol mai mici decât se estimase, în timp ce veniturile fiscale înregistrate au depășit țintele bugetare stabilite inițial. Deși politica bugetară a continuat să respecte obiectivul pe termen mediu (OTM) în 2007, nu s-a conformat invitației lansate prin avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate (3), care recomanda Țărilor de Jos să mențină o poziție structurală puternică în 2007 (și în continuare), pentru evitarea politicilor fiscale prociclice în astfel de conjuncturi favorabile. Consiliul ia notă de faptul că Țările de Jos nu s-au conformat nici orientărilor privind politicile bugetare pentru anul 2007 ale Eurogrupului din aprilie 2007, întrucât nu s-a evitat depășirea plafoanelor de cheltuieli și veniturile suplimentare neprevăzute au fost doar parțial folosite pentru reducerea deficitului și a datoriei publice.

| (5) | Scopul principal al strategiei bugetare a programului este de a atinge un surplus structural, mai exact un surplus de 1 % din PIB, ajustat ciclic, în afara unor măsuri punctuale și a altor măsuri temporare, până la sfârșitul mandatului teoretic al guvernului, respectiv până în 2011. În consecință, de-a lungul perioadei de desfășurare a programului, Țările de Jos intenționează să respecte pe deplin obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară, respectiv un deficit structural cuprins între 0,5 și 1 % din PIB. După agravarea semnificativă a situației în 2007, programul preconizează întoarcerea la excedente nominale limitate, dar în general stabile. Soldul primar urmează o traiectorie similară, urmând a se stabiliza la 2,75 % din PIB în perioada 2008-2010. Versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate preconizase o încetinire a creșterii în 2008 și nu în 2009 și stabilise drept obiective un buget general public relativ echilibrat până în 2008, precum și un excedent de aproape 1 % din PIB în 2009. În versiunea actualizată prezentă, ajustarea nominală de-a lungul perioadei de desfășurare a programului se bazează exclusiv pe venituri și se concentrează în întregime pe exercițiul 2008. Ajustarea este determinată în principal de creșterea veniturilor din petrol, de creșterea discreționară a contribuțiilor sociale și de perspectivele favorabile de creștere economică. Cheltuielile bugetare se preconizează a fi guvernate de plafoanele de cheltuieli în termeni reali, care au fost definite pentru întregul mandat al actualului guvern în proiectul de buget pentru 2008. |
| --- | --- |

(5)

Scopul principal al strategiei bugetare a programului este de a atinge un surplus structural, mai exact un surplus de 1 % din PIB, ajustat ciclic, în afara unor măsuri punctuale și a altor măsuri temporare, până la sfârșitul mandatului teoretic al guvernului, respectiv până în 2011. În consecință, de-a lungul perioadei de desfășurare a programului, Țările de Jos intenționează să respecte pe deplin obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară, respectiv un deficit structural cuprins între 0,5 și 1 % din PIB. După agravarea semnificativă a situației în 2007, programul preconizează întoarcerea la excedente nominale limitate, dar în general stabile. Soldul primar urmează o traiectorie similară, urmând a se stabiliza la 2,75 % din PIB în perioada 2008-2010. Versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate preconizase o încetinire a creșterii în 2008 și nu în 2009 și stabilise drept obiective un buget general public relativ echilibrat până în 2008, precum și un excedent de aproape 1 % din PIB în 2009. În versiunea actualizată prezentă, ajustarea nominală de-a lungul perioadei de desfășurare a programului se bazează exclusiv pe venituri și se concentrează în întregime pe exercițiul 2008. Ajustarea este determinată în principal de creșterea veniturilor din petrol, de creșterea discreționară a contribuțiilor sociale și de perspectivele favorabile de creștere economică. Cheltuielile bugetare se preconizează a fi guvernate de plafoanele de cheltuieli în termeni reali, care au fost definite pentru întregul mandat al actualului guvern în proiectul de buget pentru 2008.

| (6) | Riscurile pentru previziunile bugetare din cadrul programului par în general echilibrate până în 2008, iar rezultatele ar putea depăși estimările începând din 2009, întrucât creșterea economică ar putea fi mai solidă decât se preconizase în program. Pe de altă parte, încă nu au fost specificate integral detaliile privind măsurile preconizate. În cazul în care creșterea economică se dovedește superioară prognozelor din program, acest fapt ar trebui să se reflecte într-un rezultat bugetar mai bun pentru 2009 și perioada următoare, pentru a evita o orientare prociclică a politicii fiscale. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru previziunile bugetare din cadrul programului par în general echilibrate până în 2008, iar rezultatele ar putea depăși estimările începând din 2009, întrucât creșterea economică ar putea fi mai solidă decât se preconizase în program. Pe de altă parte, încă nu au fost specificate integral detaliile privind măsurile preconizate. În cazul în care creșterea economică se dovedește superioară prognozelor din program, acest fapt ar trebui să se reflecte într-un rezultat bugetar mai bun pentru 2009 și perioada următoare, pentru a evita o orientare prociclică a politicii fiscale.

| (7) | În lumina evaluării riscurilor, strategia bugetară din program pare a fi suficientă pentru menținerea OTM cu o marjă largă pe toată durata programului, așa cum se prevede în cadrul acestuia. Orientarea politicii fiscale vizate de program este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere pentru toată perioada avută în vedere. De asemenea, Consiliul ia notă de faptul că bugetul 2008 este conform cu orientările privind politicile bugetare ale Eurogrupului din aprilie 2007. |
| --- | --- |

(7)

În lumina evaluării riscurilor, strategia bugetară din program pare a fi suficientă pentru menținerea OTM cu o marjă largă pe toată durata programului, așa cum se prevede în cadrul acestuia. Orientarea politicii fiscale vizate de program este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere pentru toată perioada avută în vedere. De asemenea, Consiliul ia notă de faptul că bugetul 2008 este conform cu orientările privind politicile bugetare ale Eurogrupului din aprilie 2007.

| (8) | Se pare că Țările de Jos se confruntă cu un risc moderat în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE, în mare parte datorită creșterii semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB în deceniile următoare. Cu toate acestea, creșterea previzionată a veniturilor fiscale ca pondere din PIB, în principal datorită impozitării amânate a pensiilor, ar compensa parțial, pe termen lung, creșterea cheltuielilor publice. Poziția bugetară în 2007, astfel cum a fost preconizată în program, respectiv mai puțin favorabilă decât poziția de plecare pentru programul precedent, contribuie la compensarea impactului bugetar estimat pe termen lung al îmbătrânirii populației, însă nu este suficient pentru a acoperi creșterea substanțială a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, în special dată fiind deteriorarea soldului structural primar în 2007 prin comparație cu 2006. Asigurarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, după cum este deja prevăzut în program și/sau punerea în aplicare a unor măsuri reformatoare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Se pare că Țările de Jos se confruntă cu un risc moderat în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE, în mare parte datorită creșterii semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB în deceniile următoare. Cu toate acestea, creșterea previzionată a veniturilor fiscale ca pondere din PIB, în principal datorită impozitării amânate a pensiilor, ar compensa parțial, pe termen lung, creșterea cheltuielilor publice. Poziția bugetară în 2007, astfel cum a fost preconizată în program, respectiv mai puțin favorabilă decât poziția de plecare pentru programul precedent, contribuie la compensarea impactului bugetar estimat pe termen lung al îmbătrânirii populației, însă nu este suficient pentru a acoperi creșterea substanțială a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, în special dată fiind deteriorarea soldului structural primar în 2007 prin comparație cu 2006. Asigurarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, după cum este deja prevăzut în program și/sau punerea în aplicare a unor măsuri reformatoare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare a fi conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În special, deși programul nu furnizează o evaluare calitativă a impactului global al programului național de reformă, ambele documente tratează grupuri relevante de măsuri integrate în strategia „pe șase piloni” a guvernului, care este fundamental pentru politicile generale ale guvernului în cursul mandatului său actual. Concentrându-se asupra măsurilor cu un impact bugetar direct, ambele documente menționează eliminarea progresivă a transferabilității creditului din impozitul general pe parcursul unei perioade de 15 ani începând din 2009. Programul de stabilitate se referă, în plus, la intenția de a reduce contribuțiile pentru șomaj în 2009, atât în ceea ce îi privește pe angajați, cât și în ceea ce îi privește pe angajatori, planurile respective urmând a fi finanțate prin creșterea ratei TVA pentru același an. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare a fi conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În special, deși programul nu furnizează o evaluare calitativă a impactului global al programului național de reformă, ambele documente tratează grupuri relevante de măsuri integrate în strategia „pe șase piloni” a guvernului, care este fundamental pentru politicile generale ale guvernului în cursul mandatului său actual. Concentrându-se asupra măsurilor cu un impact bugetar direct, ambele documente menționează eliminarea progresivă a transferabilității creditului din impozitul general pe parcursul unei perioade de 15 ani începând din 2009. Programul de stabilitate se referă, în plus, la intenția de a reduce contribuțiile pentru șomaj în 2009, atât în ceea ce îi privește pe angajați, cât și în ceea ce îi privește pe angajatori, planurile respective urmând a fi finanțate prin creșterea ratei TVA pentru același an.

| (10) | Strategia bugetară expusă în program este în general conformă orientărilor generale de politică economică incluse în orientările integrate emise pentru statele membre din zona euro cu privire la domeniul politicilor bugetare în contextul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară expusă în program este în general conformă orientărilor generale de politică economică incluse în orientările integrate emise pentru statele membre din zona euro cu privire la domeniul politicilor bugetare în contextul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele obligatorii și majoritatea celor opționale. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele obligatorii și majoritatea celor opționale.

Concluzia generală este că programul are obiectivul de a realiza și de a menține un excedent în general stabil, asigurând astfel o poziție bugetară solidă pe parcursul perioadei. În timp ce politica fiscală a fost prociclică în conjunctura favorabilă din 2007, orientarea bugetară din programul pentru 2008 și perioada următoare este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Riscurile pentru obiectivele bugetare par a fi în general echilibrate în 2008. Începând din 2009, dacă creșterea economică se dovedește mai bună decât previziunile economice prudente preconizate în cadrul programului, acest fapt ar trebui să se reflecte într-un rezultat bugetar mai bun decât cel estimat. În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Țările de Jos par a fi supuse unui risc mediu.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina creșterii prognozate a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației și de deteriorarea recentă a soldului structural, Țările de Jos sunt invitate să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin asigurarea consolidării bugetare, astfel cum a fost preconizată în program.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS nov. 2007 | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| COM nov. 2007 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS nov. 2007 | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| COM nov. 2007 | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.a. |
| Diferența de producție (4)

  (% din PIB potențial) | PS nov. 2007 | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| COM nov. 2007 (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | n.a. |
| Credite nete/împrumuturi nete în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| COM nov. 2007 | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | n.a. |
| Soldul bugetului public general
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| COM nov. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| COM nov. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | n.a. |
| Soldul ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| COM nov. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | n.a. |
| Soldul structural (6)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| COM nov. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| COM nov. 2007 | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | n.a. |
| PS nov. 2006 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PS nov. 2007

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

COM nov. 2007

3,0

2,7

2,6

2,5

n.a.

PS nov. 2006

3,25

3

1,75

1,75

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS nov. 2007

1,7

1,5

2,25

2

2

COM nov. 2007

1,7

1,6

2,3

2,7

n.a.

PS nov. 2006

1,5

1,75

1,75

1,75

n.a.

Diferența de producție (4)

(% din PIB potențial)

PS nov. 2007

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

COM nov. 2007 (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

n.a.

PS nov. 2006

– 0,5

0,6

0,6

0,3

n.a.

Credite nete/împrumuturi nete în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

COM nov. 2007

7,3

6,6

7,2

7,9

n.a.

PS nov. 2006

6,9

6,7

7,1

7,5

n.a.

Soldul bugetului public general

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

COM nov. 2007

0,6

– 0,4

0,5

1,3

n.a.

PS nov. 2006

0,1

0,2

0,3

0,9

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PS nov. 2007

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

COM nov. 2007

2,8

1,8

2,7

3,3

n.a.

PS nov. 2006

2,4

2,4

2,4

2,9

n.a.

Soldul ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PS nov. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

COM nov. 2007

1,1

– 0,2

0,5

1,1

n.a.

PS nov. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,7

n.a.

Soldul structural (6)

(% din PIB)

PS nov. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

COM nov. 2007

1,1

– 0,2

0,5

0,7

n.a.

PS nov. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,4

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

47,9

46,8

45

43

41,2

COM nov. 2007

47,9

46,8

44,8

41,7

n.a.

PS nov. 2006

50,2

47,9

46,3

44,2

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerare, în special, previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei și evaluarea Comisiei din raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.

(3)  JO C 70, 27.3.2007, p. 21.

(4)  Diferențe de producție și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programul, conform calculelor realizate de serviciile omisiei pe baza informațiilor incluse în programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % și 2,2 %, respectiv, în perioada 2006-2009.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile punctuale și temporare. În conformitate cu cel mai recent program și cu previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei, măsurile punctuale și alte măsuri temporare vor reprezenta 0,3 % din PIB în 2009; reducerea deficitului.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/12

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2007-2011

(2008/C 49/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere de Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2007-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2007-2011.

| (2) | Germania a înregistrat în 2006 și 2007 o creștere economică considerabil mai puternică decât în prima jumătate a deceniului. Plafonarea susținută a salariilor și reformele structurale întreprinse au contribuit la redobândirea competitivității și la stimularea creșterii gradului de ocupare a forței de muncă. Ameliorarea considerabilă înregistrată pe piața muncii susține previziunile privind revigorarea constantă a cererii interne, contribuind la compensarea scăderii prevăzute în ceea ce privește contribuția cererii externe la creștere.
  Ritmul consolidării bugetare a fost unul remarcabil. Soldul administrațiilor publice a evoluat de la un deficit de aproape 3,5 % din PIB în 2005 la un ușor excedent în 2007. De asemenea, deficitul structural s-a redus cu 2,5 puncte procentuale din PIB în perioada 2005-2007. Controlul cheltuielilor administrației publice a fost esențial pentru consolidare, înregistrându-se o reducere de la aproximativ 47 % din PIB în 2005 la maximum 44 % în 2007. Aceasta se datorează măsurilor de consolidare adoptate începând cu 2005, dar și faptului că anumite venituri fiscale neașteptat de mari nu au fost cheltuite, ci utilizate pentru reducerea deficitului. |
| --- | --- |

(2)

Germania a înregistrat în 2006 și 2007 o creștere economică considerabil mai puternică decât în prima jumătate a deceniului. Plafonarea susținută a salariilor și reformele structurale întreprinse au contribuit la redobândirea competitivității și la stimularea creșterii gradului de ocupare a forței de muncă. Ameliorarea considerabilă înregistrată pe piața muncii susține previziunile privind revigorarea constantă a cererii interne, contribuind la compensarea scăderii prevăzute în ceea ce privește contribuția cererii externe la creștere.

Ritmul consolidării bugetare a fost unul remarcabil. Soldul administrațiilor publice a evoluat de la un deficit de aproape 3,5 % din PIB în 2005 la un ușor excedent în 2007. De asemenea, deficitul structural s-a redus cu 2,5 puncte procentuale din PIB în perioada 2005-2007. Controlul cheltuielilor administrației publice a fost esențial pentru consolidare, înregistrându-se o reducere de la aproximativ 47 % din PIB în 2005 la maximum 44 % în 2007. Aceasta se datorează măsurilor de consolidare adoptate începând cu 2005, dar și faptului că anumite venituri fiscale neașteptat de mari nu au fost cheltuite, ci utilizate pentru reducerea deficitului.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,4 % în 2007 la 2 % în 2008 și la 1,5 % în medie în restul perioadei de programare. Având în vedere informațiile disponibile în prezent (2), acest scenariu de creștere pare plauzibil până în 2008 și prudent pentru restul perioadei. Creșterea PIB-ului va rămâne sub potențial în perioada 2009-2011, însă se estimează că gradul de ocupare a forței de muncă va crește în mod continuu. Se estimează că nivelul de creștere a salariilor va fi în continuare moderat, deci nu va genera presiuni inflaționiste. Totuși, tendința de ameliorare a competitivității prețurilor, înregistrată în ultimul deceniu, va lua sfârșit. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,4 % în 2007 la 2 % în 2008 și la 1,5 % în medie în restul perioadei de programare. Având în vedere informațiile disponibile în prezent (2), acest scenariu de creștere pare plauzibil până în 2008 și prudent pentru restul perioadei. Creșterea PIB-ului va rămâne sub potențial în perioada 2009-2011, însă se estimează că gradul de ocupare a forței de muncă va crește în mod continuu. Se estimează că nivelul de creștere a salariilor va fi în continuare moderat, deci nu va genera presiuni inflaționiste. Totuși, tendința de ameliorare a competitivității prețurilor, înregistrată în ultimul deceniu, va lua sfârșit.

| (4) | Pentru anul 2007, programul actualizat prevede un buget echilibrat, conform, în general, cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, care anticipau un excedent de 0,1 % din PIB, față de obiectivul de 1,5 % din PIB stabilit în versiunea actualizată anterioară a programului de stabilitate. Ameliorarea bugetară semnificativă, comparativ cu obiectivul propus, este rezultatul unui efect de bază datorat unui deficit mai scăzut decât cel anticipat pentru anul 2006, unui efect ciclic mai puternic, precum și unei discipline fiscale mai stricte. Execuția bugetară pentru 2007 a fost conformă cu recomandările formulate de Consiliu în avizul din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată anterioară a programului de stabilitate (3). Consiliul ia notă de faptul că, întrucât veniturile fiscale neprevăzute au fost utilizate integral pentru reducerea deficitului, execuția bugetară a fost conformă și cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politica bugetară. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2007, programul actualizat prevede un buget echilibrat, conform, în general, cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, care anticipau un excedent de 0,1 % din PIB, față de obiectivul de 1,5 % din PIB stabilit în versiunea actualizată anterioară a programului de stabilitate. Ameliorarea bugetară semnificativă, comparativ cu obiectivul propus, este rezultatul unui efect de bază datorat unui deficit mai scăzut decât cel anticipat pentru anul 2006, unui efect ciclic mai puternic, precum și unei discipline fiscale mai stricte. Execuția bugetară pentru 2007 a fost conformă cu recomandările formulate de Consiliu în avizul din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată anterioară a programului de stabilitate (3). Consiliul ia notă de faptul că, întrucât veniturile fiscale neprevăzute au fost utilizate integral pentru reducerea deficitului, execuția bugetară a fost conformă și cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politica bugetară.

| (5) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este asigurarea viabilității finanțelor publice pe termen lung. Pentru a realiza acest obiectiv, programul propune continuarea consolidării bugetare și îmbunătățirea în paralel a condițiilor pentru creștere și ocuparea forței de muncă. Obiectivul pe termen mediu (OTM), care reprezintă o poziție echilibrată în termeni structurali (altfel spus, soldul ajustat ciclic excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare), a fost atins, în linii mari, pentru anul 2007. Programul estimează că soldul structural se va reduce într-o anumită măsură în 2008 iar ulterior va crește, urmând ca OTM să fie din nou atins în 2010, iar excedentul bugetar până în 2011 (calculat pe baza metodologiei stabilite de comun acord). Programul anterior nu prevedea realizarea OTM în cursul perioadei de programare. În plus, se presupune că, date fiind condițiile economice favorabile, bugetul administrației publice ar putea înregistra un ușor excedent. Ameliorarea soldului primar urmează aceeași tendință, excedentul urmând să atingă 3,5 % din PIB până în 2011. Consolidarea prevăzută se bazează în totalitate pe cheltuieli. Aceasta va compensa într-o mare măsură scăderea veniturilor, generată în special de reforma sistemului de impozitare a companiilor și de scăderea ratei contribuțiilor la asigurările pentru șomaj în anul 2008. Într-adevăr, ponderea cheltuielilor ar scădea până în 2011 cu 2,5 puncte procentuale, la 41,5 % din PIB și se prevede atingerea acestui obiectiv în special prin restrângerea cheltuielilor sociale. Se prevede că datoria publică brută, care, conform estimărilor, a atins în 2007 nivelul de 65 % din PIB, situându-se în continuare peste valoarea de referință de 60 % prevăzută în tratat, se va reduce în continuare cu 7,5 puncte procentuale în cursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(5)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este asigurarea viabilității finanțelor publice pe termen lung. Pentru a realiza acest obiectiv, programul propune continuarea consolidării bugetare și îmbunătățirea în paralel a condițiilor pentru creștere și ocuparea forței de muncă. Obiectivul pe termen mediu (OTM), care reprezintă o poziție echilibrată în termeni structurali (altfel spus, soldul ajustat ciclic excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare), a fost atins, în linii mari, pentru anul 2007. Programul estimează că soldul structural se va reduce într-o anumită măsură în 2008 iar ulterior va crește, urmând ca OTM să fie din nou atins în 2010, iar excedentul bugetar până în 2011 (calculat pe baza metodologiei stabilite de comun acord). Programul anterior nu prevedea realizarea OTM în cursul perioadei de programare. În plus, se presupune că, date fiind condițiile economice favorabile, bugetul administrației publice ar putea înregistra un ușor excedent. Ameliorarea soldului primar urmează aceeași tendință, excedentul urmând să atingă 3,5 % din PIB până în 2011. Consolidarea prevăzută se bazează în totalitate pe cheltuieli. Aceasta va compensa într-o mare măsură scăderea veniturilor, generată în special de reforma sistemului de impozitare a companiilor și de scăderea ratei contribuțiilor la asigurările pentru șomaj în anul 2008. Într-adevăr, ponderea cheltuielilor ar scădea până în 2011 cu 2,5 puncte procentuale, la 41,5 % din PIB și se prevede atingerea acestui obiectiv în special prin restrângerea cheltuielilor sociale. Se prevede că datoria publică brută, care, conform estimărilor, a atins în 2007 nivelul de 65 % din PIB, situându-se în continuare peste valoarea de referință de 60 % prevăzută în tratat, se va reduce în continuare cu 7,5 puncte procentuale în cursul perioadei de programare.

| (6) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par echilibrate. Perspectivele macroeconomice sunt plauzibile pentru anul 2008 și prudente pentru perioada ulterioară. De asemenea, în ultimii doi ani, situația bugetară reală a fost mai bună decât se estimase. Programul pare să se bazeze pe ipoteza că îmbunătățirile structurale generate de reformele de pe piața muncii vor continua și pe durata perioadei de programare. Întrucât nu sunt planificate alte reforme, rezultatele bugetare prevăzute impun un angajament permanent în vederea menținerii unui control ferm asupra cheltuielilor. De asemenea, riscurile legate de evoluția estimată a ponderii datoriilor par să fie echilibrate. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par echilibrate. Perspectivele macroeconomice sunt plauzibile pentru anul 2008 și prudente pentru perioada ulterioară. De asemenea, în ultimii doi ani, situația bugetară reală a fost mai bună decât se estimase. Programul pare să se bazeze pe ipoteza că îmbunătățirile structurale generate de reformele de pe piața muncii vor continua și pe durata perioadei de programare. Întrucât nu sunt planificate alte reforme, rezultatele bugetare prevăzute impun un angajament permanent în vederea menținerii unui control ferm asupra cheltuielilor. De asemenea, riscurile legate de evoluția estimată a ponderii datoriilor par să fie echilibrate.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare să fie suficientă pentru a asigura atingerea din nou a OTM până în 2010, astfel cum se prevede în program. Pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. Cu toate acestea, relaxarea fiscală prevăzută, de aproximativ 0,5 % din PIB, implică și o deviere față de OTM. doar în 2008. Prin urmare, orientarea politicii fiscale reflectată în program ar putea să nu fie în totalitate conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Consiliul ia notă de faptul că planurile bugetare pentru 2008 rămân conforme cu orientările privind politica bugetară stabilite de Eurogroup în aprilie 2007. În cele din urmă, ținând cont de riscurile asociate estimărilor privind datoriile, menționate anterior, ponderea datoriilor pare să se diminueze suficient, apropiindu-se de valoarea de referință pentru perioada de programare. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare să fie suficientă pentru a asigura atingerea din nou a OTM până în 2010, astfel cum se prevede în program. Pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. Cu toate acestea, relaxarea fiscală prevăzută, de aproximativ 0,5 % din PIB, implică și o deviere față de OTM. doar în 2008. Prin urmare, orientarea politicii fiscale reflectată în program ar putea să nu fie în totalitate conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Consiliul ia notă de faptul că planurile bugetare pentru 2008 rămân conforme cu orientările privind politica bugetară stabilite de Eurogroup în aprilie 2007. În cele din urmă, ținând cont de riscurile asociate estimărilor privind datoriile, menționate anterior, ponderea datoriilor pare să se diminueze suficient, apropiindu-se de valoarea de referință pentru perioada de programare.

| (8) | Germania pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este apropiat de media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate privind sistemele de pensii. Recenta reformă a sistemului de pensii (2007) va mări treptat vârsta de pensionare la 67 de ani, începând cu 2012; această măsură ar trebui să antreneze în continuare o reducere a creșterii estimate la nivelul cheltuielilor asociate îmbătrânirii populației. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a compensa în totalitate viitoarele presiuni legate de cheltuieli. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și reducerea ponderii datoriilor sub valoarea de referință prevăzută în tratat ar contribui la reducerea riscurilor asociate viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Germania pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este apropiat de media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate privind sistemele de pensii. Recenta reformă a sistemului de pensii (2007) va mări treptat vârsta de pensionare la 67 de ani, începând cu 2012; această măsură ar trebui să antreneze în continuare o reducere a creșterii estimate la nivelul cheltuielilor asociate îmbătrânirii populației. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a compensa în totalitate viitoarele presiuni legate de cheltuieli. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și reducerea ponderii datoriilor sub valoarea de referință prevăzută în tratat ar contribui la reducerea riscurilor asociate viabilității finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate nu specifică impactul bugetar direct al raportului din toamna anului 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă, însă strategiile bugetare prezentate în ambele documente par să concorde. Principalele măsuri cu impact bugetar direct prezentate în raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă sunt menționate în programul de stabilitate; printre acestea se numără reforma sistemului de impozitare a companiilor, mărirea vârstei de pensionare, reducerea contribuțiilor sociale, structurile de îngrijire a copiilor, precum și cea de-a doua etapă a reformei sistemului federal care presupune revizuirea relațiilor fiscale între nivelurile administrației publice în vederea asigurării disciplinei bugetare. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate nu specifică impactul bugetar direct al raportului din toamna anului 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă, însă strategiile bugetare prezentate în ambele documente par să concorde. Principalele măsuri cu impact bugetar direct prezentate în raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă sunt menționate în programul de stabilitate; printre acestea se numără reforma sistemului de impozitare a companiilor, mărirea vârstei de pensionare, reducerea contribuțiilor sociale, structurile de îngrijire a copiilor, precum și cea de-a doua etapă a reformei sistemului federal care presupune revizuirea relațiilor fiscale între nivelurile administrației publice în vederea asigurării disciplinei bugetare.

| (10) | Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice țării, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice țării, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că Germania a beneficiat de o creștere puternică și continuă și a utilizat veniturile neprevăzute pentru a-și reduce deficitul; în consecință, Germania a reușit, în general, să-și atingă obiectivul pe termen mediu în 2007, cu mult înainte decât se prevăzuse în programul anterior, ceea ce reprezintă un rezultat lăudabil. Cu toate acestea, în 2008, finanțele publice ar putea înregistra un regres, confruntându-se cu un deficit structural. Strategia bugetară prevede ulterior o întoarcere treptată la obiectivul pe termen mediu, pe baza unei restrângeri susținute a cheltuielilor. Riscurile asociate previziunilor bugetare sunt neutre; scenariul macroeconomic de după 2008 este prudent, însă rezultatele bugetare prevăzute impun un angajament permanent în vederea menținerii unui control ferm asupra cheltuielilor. Germania se confruntă cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Germania este invitată:

| (i) | să mențină rezultatele pozitive înregistrate în 2007 prin exercitarea în continuare a unui control ferm asupra cheltuielilor, în conformitate cu obiectivele programului, precum și prin utilizarea veniturilor suplimentare în vederea reducerii datoriilor; |
| --- | --- |

(i)

să mențină rezultatele pozitive înregistrate în 2007 prin exercitarea în continuare a unui control ferm asupra cheltuielilor, în conformitate cu obiectivele programului, precum și prin utilizarea veniturilor suplimentare în vederea reducerii datoriilor;

| (ii) | să îmbunătățească viabilitatea finanțelor publice pe termen lung, continuând să pună în aplicare reformele economice adoptate de promovare a dezvoltării și a ocupării forței de muncă și menținând consolidarea fiscală realizată, prin întărirea instituțiilor bugetare și în special prin revizuirea permanentă a relațiilor fiscale la nivel federal. |
| --- | --- |

(ii)

să îmbunătățească viabilitatea finanțelor publice pe termen lung, continuând să pună în aplicare reformele economice adoptate de promovare a dezvoltării și a ocupării forței de muncă și menținând consolidarea fiscală realizată, prin întărirea instituțiilor bugetare și în special prin revizuirea permanentă a relațiilor fiscale la nivel federal.

Consiliul ia notă, de asemenea, de faptul că acțiunile de acest gen sunt conforme cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politica bugetară.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS dec. 2007 | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| COM nov. 2007 | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM nov. 2007 | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Diferența de producție (5)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | n.a. |
| Împrumutul/îndatorarea netă față de restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| COM nov. 2007 | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| COM nov. 2007 | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| COM nov. 2007 | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| COM nov. 2007 | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| COM nov. 2007 | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2006 | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație în %)

PS dec. 2007

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

COM nov. 2007

2,9

2,5

2,1

2,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM nov. 2007

1,8

2,2

2

1,8

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Diferența de producție (5)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2007

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

COM nov. 2007 (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

n.a.

Împrumutul/îndatorarea netă față de restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2007

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

COM nov. 2007

5,2

5,8

5,8

6,1

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

COM nov. 2007

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PS dec. 2007

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

COM nov. 2007

1,2

2,8

2,6

2,8

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

0,5

1

1

1,5

2

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

COM nov. 2007

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

COM nov. 2007

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2007

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

COM nov. 2007

67,5

64,7

62,6

60,3

n.a.

n.a.

PS nov. 2006

68

67

66,5

65,5

64,5

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține în special cont de previziunile de toamnă ale serviciilor Comisiei și de evaluarea de către Comisie a raportului din toamna anului 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Indicatori recenți ar arăta, totuși, o creștere ceva mai mică în 2008.

(3)  JO C 70, 27.3.2007, p. 5.

(4)  În special, nu sunt incluse în program datele privind inflația IAPC și totalul transferurilor sociale. De asemenea, nu sunt prezentate clar toate ipotezele pe care se bazează scenariul macroeconomic.

(5)  Diferențele de producție și soldurile ajustate ciclic din programe, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,2 %, 1,6 %, 1,8 % și respectiv 1,9 %, în perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile excepționale și temporare. Măsurile excepționale și temporare reprezintă 0,1 % din PIB în 2008 și 2009; toate conduc la creșterea deficitului, conform celui mai recent program; 0,1 % din PIB în 2007 și 2009; toate conduc la creșterea deficitului, conform previziunilor de toamnă ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/16

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 49/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei, care cuprinde perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei, care cuprinde perioada 2007-2010.

| (2) | Economia Suediei a avut rezultate bune în ultimii ani. În 2007, economia a intrat într-o etapă mai matură, reflectată printr-o cerere internă solidă, sub efectul dinamismului investițiilor și creșterii consumului privat. Pe fondul acestor elemente, finanțele publice din Suedia au fost, de asemenea, solide, înregistrându-se în mod consecvent excedente bugetare generale semnificative.
  Finanțele publice sănătoase au fost sprijinite de un cadru macroeconomic orientat spre stabilitate, de o creștere economică sănătoasă și de un cadru bugetar național fondat pe reguli. În timp ce se preconizează că activitatea economică va încetini treptat în anii următori, se estimează că atât bazele economice, cât și situația fiscală se vor menține favorabile. În acest context este important ca locul de manevră furnizat de soliditatea finanțelor publice să nu fie folosită pentru a crește în mod permanent cheltuielile publice pentru consum. În special, în cazul în care guvernele locale ar crește cheltuielile în conjunctura favorabilă, acest lucru ar putea determina creșterea permanentă a cheltuielilor publice în viitor, ceea ce ar submina planurile de reducere treptată și moderată a raportului dintre cheltuieli și PIB, precum și strategia guvernului de reducere a fiscalității cu scopul de a crește motivația de a munci. |
| --- | --- |

(2)

Economia Suediei a avut rezultate bune în ultimii ani. În 2007, economia a intrat într-o etapă mai matură, reflectată printr-o cerere internă solidă, sub efectul dinamismului investițiilor și creșterii consumului privat. Pe fondul acestor elemente, finanțele publice din Suedia au fost, de asemenea, solide, înregistrându-se în mod consecvent excedente bugetare generale semnificative.

Finanțele publice sănătoase au fost sprijinite de un cadru macroeconomic orientat spre stabilitate, de o creștere economică sănătoasă și de un cadru bugetar național fondat pe reguli. În timp ce se preconizează că activitatea economică va încetini treptat în anii următori, se estimează că atât bazele economice, cât și situația fiscală se vor menține favorabile. În acest context este important ca locul de manevră furnizat de soliditatea finanțelor publice să nu fie folosită pentru a crește în mod permanent cheltuielile publice pentru consum. În special, în cazul în care guvernele locale ar crește cheltuielile în conjunctura favorabilă, acest lucru ar putea determina creșterea permanentă a cheltuielilor publice în viitor, ceea ce ar submina planurile de reducere treptată și moderată a raportului dintre cheltuieli și PIB, precum și strategia guvernului de reducere a fiscalității cu scopul de a crește motivația de a munci.

| (3) | Programul conține trei scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu „de bază”, un scenariu „de creștere redusă” și un scenariu „de creștere ridicată”. Scenariul „de bază” este considerat scenariul de referință pentru evaluarea prognozelor bugetare, deși la o evaluare în raport cu informațiile existente în prezent (2), pare bazat pe ipoteze de creștere oarecum optimiste. Se preconizează o încetinire a creșterii PIB-ului real de 3,2 % în 2007 până la 2,6 % în medie de-a lungul perioadei de programare restante. Prognozele menționate în program privind inflația, estimând o creștere care va depăși obiectivul de 2 % stabilit de Riksbank, par, de asemenea, realiste. Se preconizează că creșterea sporită a salariilor, împreună cu reducerea creșterii productivității față de ultimii ani vor crește costurile unitare pentru forța de muncă, ceea ce ar putea agrava presiunea inflaționistă. |
| --- | --- |

(3)

Programul conține trei scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu „de bază”, un scenariu „de creștere redusă” și un scenariu „de creștere ridicată”. Scenariul „de bază” este considerat scenariul de referință pentru evaluarea prognozelor bugetare, deși la o evaluare în raport cu informațiile existente în prezent (2), pare bazat pe ipoteze de creștere oarecum optimiste. Se preconizează o încetinire a creșterii PIB-ului real de 3,2 % în 2007 până la 2,6 % în medie de-a lungul perioadei de programare restante. Prognozele menționate în program privind inflația, estimând o creștere care va depăși obiectivul de 2 % stabilit de Riksbank, par, de asemenea, realiste. Se preconizează că creșterea sporită a salariilor, împreună cu reducerea creșterii productivității față de ultimii ani vor crește costurile unitare pentru forța de muncă, ceea ce ar putea agrava presiunea inflaționistă.

| (4) | Pentru 2007, excedentul bugetar al administrației publice este estimat la 3 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 1,2 % din PIB stabilită în precedenta actualizare a programului de convergență. Soldul mai mare decât cel preconizat se datorează, în special, unui efect de bază (care reflectă rezultatele din 2006 mai bune decât cele prevăzute în programul precedent) și unei piețe a forței de muncă pentru 2007 mai solide decât se preconizase, ceea ce a avut un impact mai favorabil asupra veniturilor și, în mai mică măsură, asupra cheltuielilor, decât se anticipase.
  În conformitate cu recomandarea strategică implicită din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de convergență (3), se preconizează că soldul structural se va îmbunătăți substanțial în 2007, indicând o orientarea fiscală contraciclică în 2007. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, excedentul bugetar al administrației publice este estimat la 3 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 1,2 % din PIB stabilită în precedenta actualizare a programului de convergență. Soldul mai mare decât cel preconizat se datorează, în special, unui efect de bază (care reflectă rezultatele din 2006 mai bune decât cele prevăzute în programul precedent) și unei piețe a forței de muncă pentru 2007 mai solide decât se preconizase, ceea ce a avut un impact mai favorabil asupra veniturilor și, în mai mică măsură, asupra cheltuielilor, decât se anticipase.

În conformitate cu recomandarea strategică implicită din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de convergență (3), se preconizează că soldul structural se va îmbunătăți substanțial în 2007, indicând o orientarea fiscală contraciclică în 2007.

| (5) | Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu în cadrul programului este de a realiza un excedent bugetar nominal de 1 % din PIB în medie de-a lungul ciclului economic, susținut de plafoanele multianuale de cheltuieli pentru administrația centrală și de obligația guvernelor locale de a menține un buget echilibrat. Acest obiectiv privind excedentul bugetar corespunde obiectivului pe termen mediu (OMT) al Suediei pentru o poziție bugetară cu un excedent structural de 1 % din PIB (respectiv un excedent ajustat ciclic, din care se reduc măsurile punctuale și cele temporare), care este prevăzut a fi respectat cu o marjă considerabilă pe toată perioada programului. Obiectivul bugetar pe termen mediu a fost revizuit în minus de la 2 % în versiunea actualizată anterioară, ca urmare a punerii în aplicare a deciziei Eurostat din martie 2004 privind înregistrarea fondurilor de pensii din pilonul al doilea în afara sectorului public începând cu luna aprilie 2007 (4). Această revizuire este exclusiv de natură tehnică, iar noul obiectiv confirmă același nivel de ambiție fiscală. Se estimează o ușoară reducere a excedentului bugetar general de la 3 % din PIB în 2007 la 2,8 % în 2008. Se previzionează că ulterior echilibrul va reveni treptat până la 3,6 % în 2010. Reducerea excedentului din 2008 reflectă reduceri semnificative ale impozitului pe venit pentru persoanele cu venituri mici și medii prin intermediul unui credit fiscal consolidat pentru salariați; aceste reduceri sunt numai parțial finanțate prin alte măsuri de creștere a veniturilor și scădere a cheltuielilor. Pentru restul perioadei programului, previziunile se bazează pe presupunerea că nu vor exista alte modificări ale politicii, ipoteză conform căreia atât proporția veniturilor, cât și cea a cheltuielilor înregistrează o tendință descrescătoare treptată. În vederea unor rezultate mai bune decât așteptările în 2006 și 2007, aceste previziuni privind excedentul sunt mult mai optimiste decât în versiunea actualizată anterioară, deși au fost realizate într-un cadru macroeconomic foarte similar. Tendința soldului primar și cea a soldului structural sunt în general similare cu traiectoria soldului nominal. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu în cadrul programului este de a realiza un excedent bugetar nominal de 1 % din PIB în medie de-a lungul ciclului economic, susținut de plafoanele multianuale de cheltuieli pentru administrația centrală și de obligația guvernelor locale de a menține un buget echilibrat. Acest obiectiv privind excedentul bugetar corespunde obiectivului pe termen mediu (OMT) al Suediei pentru o poziție bugetară cu un excedent structural de 1 % din PIB (respectiv un excedent ajustat ciclic, din care se reduc măsurile punctuale și cele temporare), care este prevăzut a fi respectat cu o marjă considerabilă pe toată perioada programului. Obiectivul bugetar pe termen mediu a fost revizuit în minus de la 2 % în versiunea actualizată anterioară, ca urmare a punerii în aplicare a deciziei Eurostat din martie 2004 privind înregistrarea fondurilor de pensii din pilonul al doilea în afara sectorului public începând cu luna aprilie 2007 (4). Această revizuire este exclusiv de natură tehnică, iar noul obiectiv confirmă același nivel de ambiție fiscală. Se estimează o ușoară reducere a excedentului bugetar general de la 3 % din PIB în 2007 la 2,8 % în 2008. Se previzionează că ulterior echilibrul va reveni treptat până la 3,6 % în 2010. Reducerea excedentului din 2008 reflectă reduceri semnificative ale impozitului pe venit pentru persoanele cu venituri mici și medii prin intermediul unui credit fiscal consolidat pentru salariați; aceste reduceri sunt numai parțial finanțate prin alte măsuri de creștere a veniturilor și scădere a cheltuielilor. Pentru restul perioadei programului, previziunile se bazează pe presupunerea că nu vor exista alte modificări ale politicii, ipoteză conform căreia atât proporția veniturilor, cât și cea a cheltuielilor înregistrează o tendință descrescătoare treptată. În vederea unor rezultate mai bune decât așteptările în 2006 și 2007, aceste previziuni privind excedentul sunt mult mai optimiste decât în versiunea actualizată anterioară, deși au fost realizate într-un cadru macroeconomic foarte similar. Tendința soldului primar și cea a soldului structural sunt în general similare cu traiectoria soldului nominal.

| (6) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. În timp ce, în program, se estimează o reducere treptată a creșterii PIB pe toată perioada programului (5), compoziția creșterii rămâne încă favorabilă din punctul de vedere al finanțelor publice, având în vedere în special creșterea considerabilă a consumului privat. În plus, previziunile bugetare se bazează pe rezultatele bune înregistrate până în prezent, parțial datorită plafoanelor de cheltuieli menționate mai sus, iar prognoza privind impozitul pe venit pare a fi, de asemenea, plauzibilă. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. În timp ce, în program, se estimează o reducere treptată a creșterii PIB pe toată perioada programului (5), compoziția creșterii rămâne încă favorabilă din punctul de vedere al finanțelor publice, având în vedere în special creșterea considerabilă a consumului privat. În plus, previziunile bugetare se bazează pe rezultatele bune înregistrate până în prezent, parțial datorită plafoanelor de cheltuieli menționate mai sus, iar prognoza privind impozitul pe venit pare a fi, de asemenea, plauzibilă.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară menționată în program permite realizarea OTM cu o marjă considerabilă, pe toată durata programului, după cum se preconizează în program. Ușoara slăbire a poziției bugetare în 2008 însoțește continuarea reformelor structurale menite să încurajeze participarea forței de muncă prin reducerea ponderii fiscalității în costul mâinii de lucru, mărindu-se astfel creșterea potențialului economic. Cele mai recente informații ce indică previziuni pentru o creștere mai redusă presupun că riscul ca o orientare de politică fiscală să fie ușor prociclică în 2008 este foarte limitat. Mai mult decât atât, deteriorarea bugetară în 2008 ar fi doar una temporară, întrucât nu se preconizează că s-ar propaga și în anii următori. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară menționată în program permite realizarea OTM cu o marjă considerabilă, pe toată durata programului, după cum se preconizează în program. Ușoara slăbire a poziției bugetare în 2008 însoțește continuarea reformelor structurale menite să încurajeze participarea forței de muncă prin reducerea ponderii fiscalității în costul mâinii de lucru, mărindu-se astfel creșterea potențialului economic. Cele mai recente informații ce indică previziuni pentru o creștere mai redusă presupun că riscul ca o orientare de politică fiscală să fie ușor prociclică în 2008 este foarte limitat. Mai mult decât atât, deteriorarea bugetară în 2008 ar fi doar una temporară, întrucât nu se preconizează că s-ar propaga și în anii următori.

| (8) | Suedia pare să fie expusă la un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor sale publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media din UE, iar cheltuielile cu pensiile ar trebui să rămână relativ stabile pe termen lung ca procent din PIB, datorită impactului considerabil pe care îl are sistemul de pensii adoptat în 1998 asupra reducerii cheltuielilor. Poziția bugetară în 2007, astfel cum a fost preconizată în program, cu un excedent bugetar primar ridicat, contribuie la reducerea datoriei publice brute. Menținerea unor finanțe publice sănătoase, alături de existența în continuare a unui excedent, după cum se preconizează în program, ar contribui la reducerea riscurilor față de viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Suedia pare să fie expusă la un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor sale publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media din UE, iar cheltuielile cu pensiile ar trebui să rămână relativ stabile pe termen lung ca procent din PIB, datorită impactului considerabil pe care îl are sistemul de pensii adoptat în 1998 asupra reducerii cheltuielilor. Poziția bugetară în 2007, astfel cum a fost preconizată în program, cu un excedent bugetar primar ridicat, contribuie la reducerea datoriei publice brute. Menținerea unor finanțe publice sănătoase, alături de existența în continuare a unui excedent, după cum se preconizează în program, ar contribui la reducerea riscurilor față de viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență este conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Mai exact, ambele documente includ măsuri fiscale care vizează creșterea motivației de a munci și sporirea ofertei de forță de muncă. Referitor la măsurile cu impact bugetar direct, impozitele pe venit trebuie scăzute și mai mult în 2008 și atât sistemul de șomaj cât și cel al asigurărilor de sănătate trebuie reformate pentru a integra mai bine persoanele care, în prezent, se află în afara pieței muncii. Programul de convergență actualizat descrie, de asemenea, în termeni calitativi, impactul global al Programului național de reformă, asupra finanțelor publice în general, în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu, în special în ceea ce privește creșterea ofertei de forță de muncă, precum și potențialul de creștere a economiei. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență este conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Mai exact, ambele documente includ măsuri fiscale care vizează creșterea motivației de a munci și sporirea ofertei de forță de muncă. Referitor la măsurile cu impact bugetar direct, impozitele pe venit trebuie scăzute și mai mult în 2008 și atât sistemul de șomaj cât și cel al asigurărilor de sănătate trebuie reformate pentru a integra mai bine persoanele care, în prezent, se află în afara pieței muncii. Programul de convergență actualizat descrie, de asemenea, în termeni calitativi, impactul global al Programului național de reformă, asupra finanțelor publice în general, în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu, în special în ceea ce privește creșterea ofertei de forță de muncă, precum și potențialul de creștere a economiei.

| (10) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor facultative (6). |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor facultative (6).

Concluzia generală este aceea că poziția bugetară pe termen mediu este solidă, cu excedente ridicate la bugetul general public, iar Suedia prezintă doar un risc redus în raport cu viabilitatea finanțelor publice. Chiar dacă PIB-ul va crește în 2008 mai puțin decât s-a preconizat, riscul ca politica fiscală să fie prociclică este foarte limitat. Mai mult, slăbirea poziției bugetare structurale în 2008 însoțește continuarea reformelor structurale menite să încurajeze participarea forței de muncă și, astfel, să ducă la sporirea potențialului de creștere și nu se anticipează că se va extinde și asupra anilor următori.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC nov. 2007 | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| COM nov. 2007 | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | n.a. |
| Diferența de producție (7)

  (% din PIB potențial) | PC nov. 2007 | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| COM nov. 2007 (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | n.a. |
| Credite nete/împrumuturi nete în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| COM nov. 2007 | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | n.a. |
| Soldul bugetului public general
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| COM nov. 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| COM nov. 2007 | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | n.a. |
| Soldul ajustat ciclic (7)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| COM nov. 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | n.a. |
| Soldul structural (9)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| COM nov. 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| COM nov. 2007 | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PC nov. 2007

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

COM nov. 2007

4,2

3,4

3,1

2,4

n.a.

PC dec. 2006

4

3,3

3,1

2,7

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC nov. 2007

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

COM nov. 2007

1,5

1,6

2

2

n.a.

PC dec. 2006

1,9

2,2

1,5

1,9

n.a.

Diferența de producție (7)

(% din PIB potențial)

PC nov. 2007

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

COM nov. 2007 (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

n.a.

PC dec. 2006

0

0,3

0,3

0,3

n.a.

Credite nete/împrumuturi nete în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC nov. 2007

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

COM nov. 2007

6,3

7

6,9

7,2

n.a.

PC dec. 2006

6,1

7,5

7,4

7,5

n.a.

Soldul bugetului public general

(% din PIB)

PC nov. 2007

2,5

3

2,8

3,1

3,6

COM nov. 2007

2,5

3

2,8

3

n.a.

PC dec. 2006

1,8

1,2

1,5

2

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PC nov. 2007

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

COM nov. 2007

4,2

4,7

4,3

4,5

n.a.

PC dec. 2006

3,5

3

3,1

3,5

n.a.

Soldul ajustat ciclic (7)

(% din PIB)

PC nov. 2007

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

COM nov. 2007

2,1

2,7

2,3

2,8

n.a.

PC dec. 2006

1,8

1

1,3

1,9

n.a.

Soldul structural (9)

(% din PIB)

PC nov. 2007

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

COM nov. 2007

2,1

2,7

2,3

2,6

n.a.

PC dec. 2006

1,8

1

1,3

1,9

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC nov. 2007

47

39,7

34,8

29,8

24,5

COM nov. 2007

47

41,1

35,7

30,5

n.a.

PC dec. 2006

47

42

37,9

33,5

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerare, în special, previziunile din toamnă realizate de serviciile Comisiei și evaluarea Comisiei din raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. Cu toate acestea, semnale recente indică o creștere mai redusă în 2008.

(3)  JO C 72, 29.3.2007, p. 17.

(4)  A se vedea Buletinele Eurostat nr. 30/2004 din 2 martie 2004 și nr. 117/2004 din 23 septembrie 2004.

(5)  Cele mai recente date indică o creștere oarecum mai redusă decât cea prognozată în program, în special pentru anul 2008.

(6)  În special, nu se furnizează informații privind cheltuielile generale ale administrației publice, repartizate pe funcții; defalcarea ajustării stoc/flux; și eventualele contribuții la creșterea PIB, al căror efect este de a face evaluarea mult mai dificilă din punct de vedere obiectiv.

(7)  Diferențe de producție și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programul, conform calculelor realizate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor incluse în programe.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % și 2,7 %, respectiv, în perioada 2006-2009.

(9)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile punctuale și temporare. Măsurile punctuale și alte măsuri temporare reprezintă 0,5 % din PIB în 2006, 0,4 % în 2007 și 0,3 % în 2008, toate contribuind la reducerea deficitului, în conformitate cu cel mai recent program, și 0,2 % din PIB în 2009, contribuind la reducerea deficitului în conformitate cu previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei. Serviciile Comisiei nu iau în considerare în evaluarea lor efectele identificate în programul pentru 2006 și 2007, întrucât acestea nu sunt considerate măsuri punctuale sau alte măsuri temporare.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/20

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2007-2011

(2008/C 49/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2007-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2007-2011.

| (2) | În ultimii ani, Ungaria a rămas în urmă în ceea ce privește procesul de recuperare a decalajului față de vecinii săi. La aceasta s-a adăugat relaxarea fiscală crescândă, ceea ce a contribuit la crearea unor dezechilibre interne și externe majore, precum și o politică monetară relativ strictă. Începând cu mijlocul anului 2006, guvernul ungar a adoptat măsuri globale pentru consolidarea finanțelor publice.
  Acestea au dus deficitul bugetar spre o curbă descendentă de la un nivel maxim de 9 % din PIB în 2006 până la aproximativ 6 % din PIB (și posibil sub acest nivel, conform celor mai recente estimări) în 2007, iar balanța externă a început să se redreseze. În același timp, creșterea impozitelor directe și a prețurilor reglementate au determinat o presiune ascendentă temporară asupra inflației, care ar trebui să se diminueze din nou începând cu 2008. Continuarea consolidării fiscale coroborată cu o mai bună guvernanță fiscală și reforme structurale întărite ar trebui să constituie baza de revenire la o creștere robustă și echilibrată. Aceasta ar putea contribui și la extinderea marjei de manevră a politicii monetare și la reducerea primelor de risc. |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani, Ungaria a rămas în urmă în ceea ce privește procesul de recuperare a decalajului față de vecinii săi. La aceasta s-a adăugat relaxarea fiscală crescândă, ceea ce a contribuit la crearea unor dezechilibre interne și externe majore, precum și o politică monetară relativ strictă. Începând cu mijlocul anului 2006, guvernul ungar a adoptat măsuri globale pentru consolidarea finanțelor publice.

Acestea au dus deficitul bugetar spre o curbă descendentă de la un nivel maxim de 9 % din PIB în 2006 până la aproximativ 6 % din PIB (și posibil sub acest nivel, conform celor mai recente estimări) în 2007, iar balanța externă a început să se redreseze. În același timp, creșterea impozitelor directe și a prețurilor reglementate au determinat o presiune ascendentă temporară asupra inflației, care ar trebui să se diminueze din nou începând cu 2008. Continuarea consolidării fiscale coroborată cu o mai bună guvernanță fiscală și reforme structurale întărite ar trebui să constituie baza de revenire la o creștere robustă și echilibrată. Aceasta ar putea contribui și la extinderea marjei de manevră a politicii monetare și la reducerea primelor de risc.

| (3) | Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, creșterea PIB-ului real ar urma să scadă, ajungând sub media pe termen lung în 2007 și 2008 și revenind la 4 %, chiar mai mult, începând cu 2009. Având în vedere datele disponibile până în prezent (2), ipotezele de creștere par a fi plauzibile pentru 2007 și 2008, dar mai degrabă optimiste pentru anii următori. Astfel, programul prevede, începând cu 2009, o redresare destul de rapidă a activităților economice, ceea ce ar duce la o evoluție întrucâtva favorabilă a cererii de pe piața internă, în paralel cu un declin moderat al exporturilor nete. Creșterea robustă avută în vedere după 2008 are la bază o ipoteză într-o anumită măsură optimistă privind creșterea productivității muncii, precum și previziunile privind accelerarea consumului privat și relansarea investițiilor. Ameliorarea prevăzută a balanței externe este plauzibilă, sub rezerva continuării consolidării fiscale planificate. Deși scăderea prevăzută a inflației de la 7,9 % în 2007 la 3 % în anii următori este și aceasta, în mare parte, plauzibilă, salariile mai mari decât cele prevăzute și presiunea susținută a prețurilor materiilor prime pot afecta traiectoria de inflație stabilită în program, ceea ce ar întârzia și mai mult convergența nominală. În acest context, continuarea reformelor structurale deține un rol important. |
| --- | --- |

(3)

Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, creșterea PIB-ului real ar urma să scadă, ajungând sub media pe termen lung în 2007 și 2008 și revenind la 4 %, chiar mai mult, începând cu 2009. Având în vedere datele disponibile până în prezent (2), ipotezele de creștere par a fi plauzibile pentru 2007 și 2008, dar mai degrabă optimiste pentru anii următori. Astfel, programul prevede, începând cu 2009, o redresare destul de rapidă a activităților economice, ceea ce ar duce la o evoluție întrucâtva favorabilă a cererii de pe piața internă, în paralel cu un declin moderat al exporturilor nete. Creșterea robustă avută în vedere după 2008 are la bază o ipoteză într-o anumită măsură optimistă privind creșterea productivității muncii, precum și previziunile privind accelerarea consumului privat și relansarea investițiilor. Ameliorarea prevăzută a balanței externe este plauzibilă, sub rezerva continuării consolidării fiscale planificate. Deși scăderea prevăzută a inflației de la 7,9 % în 2007 la 3 % în anii următori este și aceasta, în mare parte, plauzibilă, salariile mai mari decât cele prevăzute și presiunea susținută a prețurilor materiilor prime pot afecta traiectoria de inflație stabilită în program, ceea ce ar întârzia și mai mult convergența nominală. În acest context, continuarea reformelor structurale deține un rol important.

| (4) | Pentru 2007, deficitul public este estimat la 6,4 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 6,8 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Programul prevedea chiar un deficit mai redus, și anume 6,2 % din PIB pentru 2007, un obiectiv care, în lumina celor mai recente date privind execuția bugetară, pare să fi fost chiar depășit. La jumătatea lunii ianuarie, guvernul ungar a anunțat din nou că prevede o scădere a deficitului până la 5,7 % din PIB. Depășirea obiectivului în materie de deficit fixat pentru 2007 se datorează, în mare parte, unui efect de bază favorabil din 2006 și veniturilor mai mari decât cele preconizate rezultate din creșterea impozitelor și punerea în aplicare a unui set de măsuri pentru combaterea evaziunii fiscale. Reducerea deficitului ar fi putut fi chiar mai semnificativă dacă o parte din marja de manevră suplimentară nu ar fi fost utilizată pentru a crește cheltuielile mai mult decât era planificat. Per ansamblu, execuția bugetară din 2007 a fost, în mare măsură, conformă cu recomandările din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind precedenta actualizare a programului de convergență, care invitau la o execuție riguroasă a bugetului pentru 2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, deficitul public este estimat la 6,4 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 6,8 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Programul prevedea chiar un deficit mai redus, și anume 6,2 % din PIB pentru 2007, un obiectiv care, în lumina celor mai recente date privind execuția bugetară, pare să fi fost chiar depășit. La jumătatea lunii ianuarie, guvernul ungar a anunțat din nou că prevede o scădere a deficitului până la 5,7 % din PIB. Depășirea obiectivului în materie de deficit fixat pentru 2007 se datorează, în mare parte, unui efect de bază favorabil din 2006 și veniturilor mai mari decât cele preconizate rezultate din creșterea impozitelor și punerea în aplicare a unui set de măsuri pentru combaterea evaziunii fiscale. Reducerea deficitului ar fi putut fi chiar mai semnificativă dacă o parte din marja de manevră suplimentară nu ar fi fost utilizată pentru a crește cheltuielile mai mult decât era planificat. Per ansamblu, execuția bugetară din 2007 a fost, în mare măsură, conformă cu recomandările din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind precedenta actualizare a programului de convergență, care invitau la o execuție riguroasă a bugetului pentru 2007 (3).

| (5) | Principalul obiectiv al versiunii actualizate este de a corecta deficitul excesiv până în 2009 (o reducere de la 6,2 % din PIB în 2007 la 3,2 % din PIB în 2009 (4)), în conformitate cu actualizarea precedentă, în contextul unui scenariu macroeconomic, în mare parte, similar și reducerea în continuare a acestuia până la nivelul de 2,2 % din PIB în 2011. Având în vedere faptul că cheltuielile cu dobânzile sunt prevăzute să scadă în mod progresiv după 2008, balanța primară ar trebui să se amelioreze doar ușor, de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2007 la un excedent de 1,1 % din PIB în 2011. Actualizarea confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) în ceea ce privește deficitul structural de 0,5 % din PIB (ajustat ciclic și exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), obiectiv pe care autoritățile ungare nu prevăd să îl atingă în perioada de programare.
  Consolidarea bugetară ar trebui să se realizeze prin reducerea raportului cheltuieli-PIB cu aproximativ 6 puncte procentuale pe perioada de programare, după o reducere cu 1,5 puncte procentuale în 2007. Această evoluție ar compensa, în mare măsură, scăderea, începând cu 2008, a raportului venituri-PIB cu aproximativ 2 puncte procentuale (în principal, datorită reducerii presiunii fiscale ca urmare a unei creșteri a PIB-ului cu o componentă fiscală redusă). Odată cu încetarea măsurilor de înghețare a cheltuielilor în 2009, reducerea raportului cheltuieli-PIB ar putea fi realizată prin punerea în aplicare progresivă a reformelor structurale în domeniile administrației publice, educației, sistemului de sănătate și pensiilor, precum și prin reducerea subvențiilor de preț. Datoria publică brută, estimată la aproximativ 65 % din PIB în 2007, adică peste valoarea de referință de 60 % din PIB stabilită în tratat, se așteaptă să scadă cu 3,6 puncte procentuale pe perioada de programare. |
| --- | --- |

(5)

Principalul obiectiv al versiunii actualizate este de a corecta deficitul excesiv până în 2009 (o reducere de la 6,2 % din PIB în 2007 la 3,2 % din PIB în 2009 (4)), în conformitate cu actualizarea precedentă, în contextul unui scenariu macroeconomic, în mare parte, similar și reducerea în continuare a acestuia până la nivelul de 2,2 % din PIB în 2011. Având în vedere faptul că cheltuielile cu dobânzile sunt prevăzute să scadă în mod progresiv după 2008, balanța primară ar trebui să se amelioreze doar ușor, de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2007 la un excedent de 1,1 % din PIB în 2011. Actualizarea confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) în ceea ce privește deficitul structural de 0,5 % din PIB (ajustat ciclic și exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), obiectiv pe care autoritățile ungare nu prevăd să îl atingă în perioada de programare.

Consolidarea bugetară ar trebui să se realizeze prin reducerea raportului cheltuieli-PIB cu aproximativ 6 puncte procentuale pe perioada de programare, după o reducere cu 1,5 puncte procentuale în 2007. Această evoluție ar compensa, în mare măsură, scăderea, începând cu 2008, a raportului venituri-PIB cu aproximativ 2 puncte procentuale (în principal, datorită reducerii presiunii fiscale ca urmare a unei creșteri a PIB-ului cu o componentă fiscală redusă). Odată cu încetarea măsurilor de înghețare a cheltuielilor în 2009, reducerea raportului cheltuieli-PIB ar putea fi realizată prin punerea în aplicare progresivă a reformelor structurale în domeniile administrației publice, educației, sistemului de sănătate și pensiilor, precum și prin reducerea subvențiilor de preț. Datoria publică brută, estimată la aproximativ 65 % din PIB în 2007, adică peste valoarea de referință de 60 % din PIB stabilită în tratat, se așteaptă să scadă cu 3,6 puncte procentuale pe perioada de programare.

| (6) | Riscurile pentru previziunile bugetare din program par a fi echilibrate în 2008, datorită unor rezultate mai bune decât cele prevăzute inițial pentru 2007 în cadrul programului și unor rezerve bugetare care ar putea compensa posibilele derapaje în materie de cheltuieli. Începând cu 2009, rezultatele bugetare ar putea fi, totuși, sub obiectivul fixat. Riscurile asupra evoluției deficitului în lumina perspectivelor macroeconomice sunt neutre în 2008. Începând cu 2009, există riscul unei reduceri a creșterii PIB-ului sub nivelul așteptat, ceea ce ar putea conduce la un deficit mai ridicat. Au apărut deja anumite semne de relaxare a punerii în aplicare a măsurilor de limitare a cheltuielilor: începând cu mijlocul anului 2007, cheltuielile se înscriu pe un trend ascendent, compensând veniturile mai mari decât cele preconizate, iar înghețarea salariilor administrației publice (care ar trebui să înceteze în 2009) nu va fi respectată în 2008 (întrucât salariile din administrația publică au fost mărite, parțial în legătură cu creșterea inflației peste nivelul așteptat). Ar putea apărea și alte riscuri asupra cheltuielilor dacă reorganizarea planificată a companiei naționale de căi ferate, care înregistrează datorii mari, nu va avea drept rezultat o reducere a cheltuielilor publice (5). Planurile și măsurile privind continuarea reformelor structurale în domeniile administrației publice, sistemului de sănătate, sistemului de pensii, educației și subvențiilor de preț au un rol esențial în reducerea cheltuielilor. Acestea trebuie, însă, să fie deplin specificate și adoptate.
  O importantă propunere de reformă care viza să amelioreze guvernanța fiscală a fost prezentată Parlamentului în noiembrie 2007. Aceasta ar trebui să întărească credibilitatea strategiei bugetare și să reducă riscurile bugetare. Totuși, propunerea rămâne să fie adoptată cu majoritate calificată, iar eficacitatea sa ca mijloc de a inversa tendința recentă de derapaj bugetar trebuie testată mai întâi. Deși rezultatele bugetare recente au fost mai bune decât se prevedea, începând cu 2009, există riscul unei relaxări bugetare în raport cu previziunile, astfel cum indică experiența anterioară. Riscurile privind țintele bugetare privesc, de asemenea, raportul datorie-PIB; prin urmare, evoluția raportului datorie-PIB avută în vedere începând cu 2009 ar putea, de asemenea, să fie mai puțin favorabilă decât se prevede în program. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru previziunile bugetare din program par a fi echilibrate în 2008, datorită unor rezultate mai bune decât cele prevăzute inițial pentru 2007 în cadrul programului și unor rezerve bugetare care ar putea compensa posibilele derapaje în materie de cheltuieli. Începând cu 2009, rezultatele bugetare ar putea fi, totuși, sub obiectivul fixat. Riscurile asupra evoluției deficitului în lumina perspectivelor macroeconomice sunt neutre în 2008. Începând cu 2009, există riscul unei reduceri a creșterii PIB-ului sub nivelul așteptat, ceea ce ar putea conduce la un deficit mai ridicat. Au apărut deja anumite semne de relaxare a punerii în aplicare a măsurilor de limitare a cheltuielilor: începând cu mijlocul anului 2007, cheltuielile se înscriu pe un trend ascendent, compensând veniturile mai mari decât cele preconizate, iar înghețarea salariilor administrației publice (care ar trebui să înceteze în 2009) nu va fi respectată în 2008 (întrucât salariile din administrația publică au fost mărite, parțial în legătură cu creșterea inflației peste nivelul așteptat). Ar putea apărea și alte riscuri asupra cheltuielilor dacă reorganizarea planificată a companiei naționale de căi ferate, care înregistrează datorii mari, nu va avea drept rezultat o reducere a cheltuielilor publice (5). Planurile și măsurile privind continuarea reformelor structurale în domeniile administrației publice, sistemului de sănătate, sistemului de pensii, educației și subvențiilor de preț au un rol esențial în reducerea cheltuielilor. Acestea trebuie, însă, să fie deplin specificate și adoptate.

O importantă propunere de reformă care viza să amelioreze guvernanța fiscală a fost prezentată Parlamentului în noiembrie 2007. Aceasta ar trebui să întărească credibilitatea strategiei bugetare și să reducă riscurile bugetare. Totuși, propunerea rămâne să fie adoptată cu majoritate calificată, iar eficacitatea sa ca mijloc de a inversa tendința recentă de derapaj bugetar trebuie testată mai întâi. Deși rezultatele bugetare recente au fost mai bune decât se prevedea, începând cu 2009, există riscul unei relaxări bugetare în raport cu previziunile, astfel cum indică experiența anterioară. Riscurile privind țintele bugetare privesc, de asemenea, raportul datorie-PIB; prin urmare, evoluția raportului datorie-PIB avută în vedere începând cu 2009 ar putea, de asemenea, să fie mai puțin favorabilă decât se prevede în program.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a merge în sensul unei corectări durabile a deficitului excesiv până în 2009, conform recomandării Consiliului, cu condiția ca măsurile bugetare și etapele reformelor structurale menționate în program să fie puse în aplicare în mod integral și eficient. Chiar dacă în planurile bugetare începând cu 2009 sunt prevăzute rezerve în ceea ce privește cheltuielile, ținta de deficit din 2009 de 3,2 % din PIB nu oferă o marjă de siguranță suficientă în cazul unei evoluții bugetare nefavorabile neprevăzute. Nu se așteaptă o marjă de siguranță suficientă pe perioada de programare pentru a asigura nedepășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. În anii următori corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM prevăzut de program este necorespunzător și nu este sprijinit în mod suficient prin măsuri specifice. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor de îndatorare menționate mai sus, este posibil ca raportul datorie-PIB să nu scadă îndeajuns pe perioada de programare pentru a atinge valoarea de referință. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a merge în sensul unei corectări durabile a deficitului excesiv până în 2009, conform recomandării Consiliului, cu condiția ca măsurile bugetare și etapele reformelor structurale menționate în program să fie puse în aplicare în mod integral și eficient. Chiar dacă în planurile bugetare începând cu 2009 sunt prevăzute rezerve în ceea ce privește cheltuielile, ținta de deficit din 2009 de 3,2 % din PIB nu oferă o marjă de siguranță suficientă în cazul unei evoluții bugetare nefavorabile neprevăzute. Nu se așteaptă o marjă de siguranță suficientă pe perioada de programare pentru a asigura nedepășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. În anii următori corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM prevăzut de program este necorespunzător și nu este sprijinit în mod suficient prin măsuri specifice. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor de îndatorare menționate mai sus, este posibil ca raportul datorie-PIB să nu scadă îndeajuns pe perioada de programare pentru a atinge valoarea de referință.

| (8) | Deși reformele recente din 2006 și 2007 au contribuit la limitarea creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, Ungaria pare a se confrunta cu un risc ridicat în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al cheltuielilor publice brute continuă să se situeze peste media UE. Materializarea deplină a economiilor bugetare ca rezultat al introducerii impozitării directe a pensiilor prevăzute începând cu 2013 depinde de modul în care această impozitare va fi pusă în aplicare.
  De asemenea, și mult mai important, este faptul că situația bugetară din 2007 prevăzută în program, deși s-a ameliorat semnificativ comparativ cu 2006, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și fără a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei brute se situează peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Continuarea prevăzută a consolidării bugetare ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Deși reformele recente din 2006 și 2007 au contribuit la limitarea creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, Ungaria pare a se confrunta cu un risc ridicat în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al cheltuielilor publice brute continuă să se situeze peste media UE. Materializarea deplină a economiilor bugetare ca rezultat al introducerii impozitării directe a pensiilor prevăzute începând cu 2013 depinde de modul în care această impozitare va fi pusă în aplicare.

De asemenea, și mult mai important, este faptul că situația bugetară din 2007 prevăzută în program, deși s-a ameliorat semnificativ comparativ cu 2006, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și fără a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei brute se situează peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Continuarea prevăzută a consolidării bugetare ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare a fi conform, într-o anumită măsură, cu raportul de punere în aplicare a programului național de reformă din octombrie 2007. Punând accentul pe măsuri cu impact bugetar direct, ambele programe includ măsurile adoptate deja și pe cele planificate pentru a raționaliza cadrul instituțional al întregului sector public, inclusiv capacitățile administrației publice și ale sistemului de sănătate, precum și diverse alte măsuri pentru a descuraja pensionarea anticipată. Noua actualizare a programului oferă anumite informații privind implicațiile bugetare directe ale planurilor de reformă structurală, precum și măsurile adoptate recent menționate în raportul de punere în aplicare. Totuși, nu toate măsurile avute în vedere sunt cuantificate în proiecțiile bugetare ale programului de convergență, iar includerea acestora în program nu este exhaustivă sau sistematică. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare a fi conform, într-o anumită măsură, cu raportul de punere în aplicare a programului național de reformă din octombrie 2007. Punând accentul pe măsuri cu impact bugetar direct, ambele programe includ măsurile adoptate deja și pe cele planificate pentru a raționaliza cadrul instituțional al întregului sector public, inclusiv capacitățile administrației publice și ale sistemului de sănătate, precum și diverse alte măsuri pentru a descuraja pensionarea anticipată. Noua actualizare a programului oferă anumite informații privind implicațiile bugetare directe ale planurilor de reformă structurală, precum și măsurile adoptate recent menționate în raportul de punere în aplicare. Totuși, nu toate măsurile avute în vedere sunt cuantificate în proiecțiile bugetare ale programului de convergență, iar includerea acestora în program nu este exhaustivă sau sistematică.

| (10) | Strategia bugetară din program este, în mare măsură, conformă cu orientările generale de politică economică specifice Ungariei și incluse în orientările integrate în materie de politică bugetară adoptate în cadrul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program este, în mare măsură, conformă cu orientările generale de politică economică specifice Ungariei și incluse în orientările integrate în materie de politică bugetară adoptate în cadrul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (6). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (6).

Concluzia generală este că programul are în vedere continuarea corectării deficitelor mari din anii precedenți printr-un efort de ajustare concentrat în prima parte a perioadei de programare, dar nu prevede decât progrese modeste în vederea atingerii OTM după corectarea planificată a deficitului excesiv din 2009. Ca urmare a măsurilor de consolidare și a continuării reformelor structurale, Ungaria ar trebui să depășească cu mult ținta de deficit de 6,8 % din PIB pentru 2007 și să se apropie într-un ritm mai susținut de convergență. În raport cu actualizarea precedentă, programul îmbunătățește întrucâtva ținta fixată pentru 2008 (la 4 % din PIB), iar, având în vedere rezultatele din 2007 mai bune decât cele preconizate, aceasta ar trebui să poată fi realizată, chiar depășită. Totuși, țintele mai scăzute de deficit sunt coroborate cu cheltuieli mai mari decât cele prevăzute pe fondul veniturilor mai mari decât cele preconizate, ceea ce nu mai poate fi cazul după 2008. De asemenea, începând cu 2009, atingerea obiectivelor bugetare este supusă unor riscuri mai mari datorate, în mare măsură, posibilelor derapaje în materie de cheltuieli în ipoteza în care programul anunțat de reforme majore nu este pe deplin pus în aplicare. Astfel, viabilitatea ajustării planificate depinde de întărirea guvernanței fiscale, precum și de încheierea reformelor structurale, care constituie un element esențial pentru atragerea unor investiții străine directe, dar și pentru îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice, supusă încă unor riscuri majore. Realizarea acestor obiective este, de asemenea, crucială pentru accelerarea recuperării decalajului economic și atingerea, în final, a unei convergențe durabile.

În lumina evaluării de mai sus și a recomandării din 10 octombrie 2006 în temeiul articolului 104 alineatul (7), precum și din nevoia de a asigura o convergență durabilă, Ungaria este invitată:

| (i) | să realizeze o execuție bugetară riguroasă pentru 2008, să ia măsuri pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2009, prin măsuri suplimentare dacă se consideră necesar, să aloce veniturile mai mari decât cele preconizate pentru reducerea în continuare a deficitului, având în vedere și marja de risc insuficientă din 2009, ducând astfel la accelerarea ritmului reducerii datoriei pentru atingerea pragului de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să realizeze o execuție bugetară riguroasă pentru 2008, să ia măsuri pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2009, prin măsuri suplimentare dacă se consideră necesar, să aloce veniturile mai mari decât cele preconizate pentru reducerea în continuare a deficitului, având în vedere și marja de risc insuficientă din 2009, ducând astfel la accelerarea ritmului reducerii datoriei pentru atingerea pragului de 60 % din PIB;

| (ii) | să dea dovadă permanentă de moderație în ceea ce privește cheltuielile prin continuarea întăririi disciplinei fiscale și a cadrului instituțional, adoptând și punând în aplicare rapid ultimele măsuri de raționalizare anunțate în domeniile administrației publice, sistemului de sănătate și a celui educațional; |
| --- | --- |

(ii)

să dea dovadă permanentă de moderație în ceea ce privește cheltuielile prin continuarea întăririi disciplinei fiscale și a cadrului instituțional, adoptând și punând în aplicare rapid ultimele măsuri de raționalizare anunțate în domeniile administrației publice, sistemului de sănătate și a celui educațional;

| (iii) | având în vedere nivelul datoriei și creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să amelioreze viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin realizarea unor progrese rapide în vederea atingerii OTM, precum și să continue reforma sistemului de pensii anunțată după măsurile deja luate în 2006-2007. |
| --- | --- |

(iii)

având în vedere nivelul datoriei și creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să amelioreze viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin realizarea unor progrese rapide în vederea atingerii OTM, precum și să continue reforma sistemului de pensii anunțată după măsurile deja luate în 2006-2007.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC nov. 2007 | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| COM nov. 2007 | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC nov. 2007 | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | n.a. |
| Deviația PIB (7)

  (% din PIB potențial) | PC nov. 2007 | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| COM nov. 2007 (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | n.a. |
| Împrumuturi/îndatorări — restul lumii
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| COM nov. 2007 | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | n.a. |
| Balanța administrației publice
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| COM nov. 2007 | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | n.a. |
| Balanța primară
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | n.a. |
| Balanța ajustată cliclic (7)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| COM nov. 2007 | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | n.a. |
| Balanța structurală (9)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| COM nov. 2007 | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| COM nov. 2007 | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); prognozele economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație în %)

PC nov. 2007

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

COM nov. 2007

3,9

2,0

2,6

3,4

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC nov. 2007

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

COM nov. 2007

4,0

7,7

4,9

2,8

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

n.a.

Deviația PIB (7)

(% din PIB potențial)

PC nov. 2007

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

COM nov. 2007 (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

n.a.

Împrumuturi/îndatorări — restul lumii

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

COM nov. 2007

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

n.a.

Balanța administrației publice

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

COM nov. 2007

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

n.a.

Balanța primară

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

COM nov. 2007

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

n.a.

Balanța ajustată cliclic (7)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

COM nov. 2007

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

n.a.

Balanța structurală (9)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

COM nov. 2007

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC nov. 2007

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

COM nov. 2007

65,6

66,1

66,3

65,9

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

n.a.

Programul de convergență (PC); prognozele economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 și de evaluarea Comisiei privind raportul de punere în aplicare a programului național de reformă din octombrie 2007.

(3)  JO C 71, 28.3.2007, p. 23.

(4)  Ținta de deficit de 3,2 % din PIB în 2009 ar fi încă peste pragul de 3 % din PIB stabilit în tratat. La fel ca în actualizările precedente, programul presupune că Consiliul și Comisia vor lua în calcul 20 % din sarcina anuală asupra bugetului a reformei sistemului de pensii (care se așteaptă să fie de 0,3 % din PIB în anul în cauză) în momentul luării unei decizii în ceea ce privește încheierea procedurii de deficit excesiv pentru Ungaria [în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, astfel cum a fost modificat, care prevede faptul că, în cazul în care deficitul „a scăzut în mod semnificativ și continuu și a atins un nivel apropiat de cel al valorii de referință”, Comisia și Consiliul ar trebui să ia în considerare costul net al unei reforme a sistemului de pensii care include un sistem finanțat integral pe o bază lineară descendentă pe o perioadă de tranziție de cinci ani și luând în considerare dispozițiile de aplicare din codul de conduită].

(5)  De altfel, programul nu pare să prevadă nicio eventuală preluare a datoriilor MÁV, societatea de căi ferate deținută de stat (care reprezintă mai mult de 1 % din PIB), și niciun aport de capital suplimentar la MÁV; previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 iau în calcul aceeași ipoteză. De asemenea, nici programul și nici serviciile Comisiei nu consideră că privatizarea serviciilor de transport de marfă ale MÁV ar aduce venituri suplimentare și nici că privatizarea planificată în ceea ce privește clasificarea sectorială a societății ar avea vreun efect notabil.

(6)  În special, lipsesc datele referitoare la rata de schimb nominală efectivă.

(7)  Deviația PIB și balanțele ajustate ciclic din program sunt calculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor conținute în programe.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % și 3,0 %, respectiv în perioada 2006-2009.

(9)  Balanță ajustată ciclic, excluzând măsurile de derogare și cele temporare. Conform ultimei actualizări a programului, măsurile de derogare și cele temporare reprezintă 0,7 % din PIB în 2006 și 1,1 % din PIB în 2007 (având drept efect creșterea deficitului), 0,1 % din PIB în 2008 și 0,1 % din PIB în 2009 (având drept efect reducerea deficitului). Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamnă, acestea reprezintă 0,3 % din PIB în 2006 și 0,9 % din PIB în 2007 (având drept efect creșterea deficitului), 0,1 % din PIB în 2008 și 0,1 % din PIB în 2009 (având drept efect reducerea deficitului).

Surse:

Programul de convergență (PC); prognozele economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/25

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2007/2008-2012/2013

(2008/C 49/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2007/2008 și exercițiul financiar 2012/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2007/2008 și exercițiul financiar 2012/2013 (2).

| (2) | Economia Regatului Unit a înregistrat o creștere solidă și extrem de stabilă în cursul ultimilor zece ani, iar în 2007 a crescut într-un ritm peste potențial, însă cu unele dezechilibre în creștere, precum un nivel redus de economii private și o mărire a deficitului extern. Cu toate acestea, condițiile de creștere favorabile au fost însoțite de o deteriorare a deficitului public în exercițiul financiar actual 2007/2008. În timp ce deficitul public a atins 2,6 % din PIB în 2006/2007, programul prevede ca deficitul să se situeze la un nivel de aproximativ 3 % din PIB în 2007/2008 fără marjă în raport cu valoarea de referință.
  Mai mult decât atât, există riscul unei deteriorări mai accentuate a perspectivelor economice ca urmare a turbulențelor de pe piața financiară și destabilizarea pieței locuințelor în al doilea semestru al anului 2007. Acest lucru anunță o încetinire economică pe termen scurt. În perspectivă, acest lucru ar putea limita creșterea veniturilor, sporind totodată necesitatea limitării cheltuielilor pentru a permite Regatului Unit să-și îmbunătățească echilibrul financiar. Recenta depreciere a cursului de schimb relativ rapidă ar putea determina și creșterea presiunilor inflaționiste. Riscurile specifice la nivel macroeconomic se raportează la o încetinire mai pronunțată a activității pieței imobiliare, care ar putea reduce creșterea consumului privat, precum și la o destabilizare mai acută decât cea prevăzută a creșterii și ocupării locurilor de muncă în sectorul serviciilor financiare. |
| --- | --- |

(2)

Economia Regatului Unit a înregistrat o creștere solidă și extrem de stabilă în cursul ultimilor zece ani, iar în 2007 a crescut într-un ritm peste potențial, însă cu unele dezechilibre în creștere, precum un nivel redus de economii private și o mărire a deficitului extern. Cu toate acestea, condițiile de creștere favorabile au fost însoțite de o deteriorare a deficitului public în exercițiul financiar actual 2007/2008. În timp ce deficitul public a atins 2,6 % din PIB în 2006/2007, programul prevede ca deficitul să se situeze la un nivel de aproximativ 3 % din PIB în 2007/2008 fără marjă în raport cu valoarea de referință.

Mai mult decât atât, există riscul unei deteriorări mai accentuate a perspectivelor economice ca urmare a turbulențelor de pe piața financiară și destabilizarea pieței locuințelor în al doilea semestru al anului 2007. Acest lucru anunță o încetinire economică pe termen scurt. În perspectivă, acest lucru ar putea limita creșterea veniturilor, sporind totodată necesitatea limitării cheltuielilor pentru a permite Regatului Unit să-și îmbunătățească echilibrul financiar. Recenta depreciere a cursului de schimb relativ rapidă ar putea determina și creșterea presiunilor inflaționiste. Riscurile specifice la nivel macroeconomic se raportează la o încetinire mai pronunțată a activității pieței imobiliare, care ar putea reduce creșterea consumului privat, precum și la o destabilizare mai acută decât cea prevăzută a creșterii și ocupării locurilor de muncă în sectorul serviciilor financiare.

| (3) | Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu principal și unul alternativ, care se bazează pe o tendință de creștere cu 0,25 % mai redusă decât în scenariul central. Previziunile privind finanțele publice se bazează pe scenariul alternativ, conceput a fi mai prudent decât scenariul central. Ambele scenarii presupun condiții mai stricte de acordare a creditelor, ca urmare a tulburărilor recente de pe piața financiară. Scenariul alternativ este considerat drept scenariu de referință pentru evaluarea programului actualizat. Acest scenariu preconizează o încetinire a creșterii economice de la 3 % în 2007/2008 la 2 % pentru 2008/2009. În 2009/2010, programul estimează o nouă revigorare a creșterii, ajungând la 2,75 %. Evaluată în raport cu informațiile disponibile în prezent (3), incluzând perspectivele din ce în ce mai probabile ale unei scăderi semnificative a pieței de locuințe, precum și ale unor dificultăți persistente pe piețele financiare, acest scenariu pare să se bazeze pe previziuni de creștere care sunt favorabile până în 2009/2010 și plauzibile după această perioadă. Previziunile programului în materie de inflație pe termen scurt apar, de asemenea, să fie pesimiste, în special datorită ipotezei emise de acesta în materie de prețuri la produsele petroliere pentru anul următor. Cu toate acestea, previziunile pe termen scurt privind nivelurile de activitate scăzute în raport cu nivelul potențialului ar trebui să determine o scădere a inflației, care ar trebui să mențină stabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(3)

Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu principal și unul alternativ, care se bazează pe o tendință de creștere cu 0,25 % mai redusă decât în scenariul central. Previziunile privind finanțele publice se bazează pe scenariul alternativ, conceput a fi mai prudent decât scenariul central. Ambele scenarii presupun condiții mai stricte de acordare a creditelor, ca urmare a tulburărilor recente de pe piața financiară. Scenariul alternativ este considerat drept scenariu de referință pentru evaluarea programului actualizat. Acest scenariu preconizează o încetinire a creșterii economice de la 3 % în 2007/2008 la 2 % pentru 2008/2009. În 2009/2010, programul estimează o nouă revigorare a creșterii, ajungând la 2,75 %. Evaluată în raport cu informațiile disponibile în prezent (3), incluzând perspectivele din ce în ce mai probabile ale unei scăderi semnificative a pieței de locuințe, precum și ale unor dificultăți persistente pe piețele financiare, acest scenariu pare să se bazeze pe previziuni de creștere care sunt favorabile până în 2009/2010 și plauzibile după această perioadă. Previziunile programului în materie de inflație pe termen scurt apar, de asemenea, să fie pesimiste, în special datorită ipotezei emise de acesta în materie de prețuri la produsele petroliere pentru anul următor. Cu toate acestea, previziunile pe termen scurt privind nivelurile de activitate scăzute în raport cu nivelul potențialului ar trebui să determine o scădere a inflației, care ar trebui să mențină stabilitatea prețurilor.

| (4) | Pentru 2007/2008, deficitul public este estimat la 3 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu procentul estimat de 2,3 % din PIB stabilit cu ocazia actualizării precedente a programului de convergență. Deficitul structural, definit ca soldul bugetului ajustat ciclic și calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, fără măsuri de derogare sau alte măsuri temporare, va fi cu 0,5 % din PIB mai mare decât cel aferent exercițiului financiar precedent. Deteriorarea poziției bugetare se datorează, în principal, veniturilor din impozitele percepute întreprinderilor, mai reduse decât cele prevăzute; cu toate acestea, comparativ cu programul anterior, trebuie semnalată o reclasificare a conturilor la nivel național, care presupune o creștere a deficitului, de aproximativ 0,25 % din PIB pe an. Unele informații mai recente, în special date privind veniturile administrațiilor centrale din cursul exercițiul financiar, implică un risc evident de creștere a deficitului în 2007/2008, depășind astfel valoarea de referință. În acest context, deteriorarea prevăzută a finanțelor publice nu este conformă cu continuarea procesului de consolidare recomandat prin avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea anterioară a programului de convergență (4). |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007/2008, deficitul public este estimat la 3 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu procentul estimat de 2,3 % din PIB stabilit cu ocazia actualizării precedente a programului de convergență. Deficitul structural, definit ca soldul bugetului ajustat ciclic și calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, fără măsuri de derogare sau alte măsuri temporare, va fi cu 0,5 % din PIB mai mare decât cel aferent exercițiului financiar precedent. Deteriorarea poziției bugetare se datorează, în principal, veniturilor din impozitele percepute întreprinderilor, mai reduse decât cele prevăzute; cu toate acestea, comparativ cu programul anterior, trebuie semnalată o reclasificare a conturilor la nivel național, care presupune o creștere a deficitului, de aproximativ 0,25 % din PIB pe an. Unele informații mai recente, în special date privind veniturile administrațiilor centrale din cursul exercițiul financiar, implică un risc evident de creștere a deficitului în 2007/2008, depășind astfel valoarea de referință. În acest context, deteriorarea prevăzută a finanțelor publice nu este conformă cu continuarea procesului de consolidare recomandat prin avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea anterioară a programului de convergență (4).

| (5) | Actualizarea nu specifică un obiectiv cantitativ pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară. Programul prezintă previziuni în baza ipotezei de menținere a politicii și vizează o reducere progresivă a deficitului public. În 2008/2009, se prevede ca raportul deficit/PIB să fie ușor inferior celui aferent exercițiului precedent. În cursul aceluiași exercițiu, se estimează o îmbunătățire a deficitului structural cu 0,3 puncte procentuale. Se estimează că deficitul primar se va accentua, creșterea cheltuielilor primare fiind parțial compensată prin diminuarea plăților dobânzilor. În consecință, programul prevede o reducere a deficitului public cu 0,5 puncte procentuale în 2009/2010 și cu o medie de 0,25 puncte procentuale pe an pe parcursul următoarelor trei exerciții financiare. Se estimează o îmbunătățire a soldului primar de la un deficit de 0,9 % din PIB în 2008/2009 la un echilibru în 2010/2011. Pe parcursul perioadei de derulare a programului, se preconizează că o creștere a raportului venituri/PIB și o diminuare a procentului de venituri vor contribui la o ajustare cu aproximativ trei cincimi și, respectiv, două cincimi. Creșterea procentului de venituri este distribuită în mod uniform pe toată durata programului, cu un efect de obstacol fiscal asupra impozitului perceput pe veniturile personale și, într-o măsură mai redusă, cu o serie de măsuri deja anunțate care contribuie la creșterea veniturilor.
  În ceea ce privește cheltuielile, pachetul de măsuri în materie de cheltuieli stabilit în cadrul raportului de analiză globală a cheltuielilor din 2007 (Comprehensive Spending Review — CSR) prevede o diminuare semnificativă a creșterii anuale medii a cheltuielilor între 2008/2009 și 2010/2011 comparativ cu media anuală din ultimii 10 ani. Departamentele au înregistrat deja progrese notabile în raport cu obiectivele de eficiență pentru perioada SR04 (sfârșitul exercițiului 2007/2008) și au făcut public un rezumat al economiilor propuse pentru perioada CSR. Cu toate acestea, în cursul exercițiului 2008/2009, se preconizează o creștere a cheltuielilor totale într-un ritm mai dinamic decât cel al PIB-ului nominal, antrenând o creștere a procentului deficitului. Comparativ cu programul anterior, noua actualizare prevede o deteriorare a perspectivelor bugetare, în special în primii ani ai perioadei de desfășurare a programului, deși aceasta este datorată, parțial, reclasificării conturilor la nivel național menționate anterior. Se prevede menținerea ratei datoriei brute sub valoarea de referința de 60 % din PIB, cu toate că se preconizează o creștere a acesteia până în 2010/2011. |
| --- | --- |

(5)

Actualizarea nu specifică un obiectiv cantitativ pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară. Programul prezintă previziuni în baza ipotezei de menținere a politicii și vizează o reducere progresivă a deficitului public. În 2008/2009, se prevede ca raportul deficit/PIB să fie ușor inferior celui aferent exercițiului precedent. În cursul aceluiași exercițiu, se estimează o îmbunătățire a deficitului structural cu 0,3 puncte procentuale. Se estimează că deficitul primar se va accentua, creșterea cheltuielilor primare fiind parțial compensată prin diminuarea plăților dobânzilor. În consecință, programul prevede o reducere a deficitului public cu 0,5 puncte procentuale în 2009/2010 și cu o medie de 0,25 puncte procentuale pe an pe parcursul următoarelor trei exerciții financiare. Se estimează o îmbunătățire a soldului primar de la un deficit de 0,9 % din PIB în 2008/2009 la un echilibru în 2010/2011. Pe parcursul perioadei de derulare a programului, se preconizează că o creștere a raportului venituri/PIB și o diminuare a procentului de venituri vor contribui la o ajustare cu aproximativ trei cincimi și, respectiv, două cincimi. Creșterea procentului de venituri este distribuită în mod uniform pe toată durata programului, cu un efect de obstacol fiscal asupra impozitului perceput pe veniturile personale și, într-o măsură mai redusă, cu o serie de măsuri deja anunțate care contribuie la creșterea veniturilor.

În ceea ce privește cheltuielile, pachetul de măsuri în materie de cheltuieli stabilit în cadrul raportului de analiză globală a cheltuielilor din 2007 (Comprehensive Spending Review — CSR) prevede o diminuare semnificativă a creșterii anuale medii a cheltuielilor între 2008/2009 și 2010/2011 comparativ cu media anuală din ultimii 10 ani. Departamentele au înregistrat deja progrese notabile în raport cu obiectivele de eficiență pentru perioada SR04 (sfârșitul exercițiului 2007/2008) și au făcut public un rezumat al economiilor propuse pentru perioada CSR. Cu toate acestea, în cursul exercițiului 2008/2009, se preconizează o creștere a cheltuielilor totale într-un ritm mai dinamic decât cel al PIB-ului nominal, antrenând o creștere a procentului deficitului. Comparativ cu programul anterior, noua actualizare prevede o deteriorare a perspectivelor bugetare, în special în primii ani ai perioadei de desfășurare a programului, deși aceasta este datorată, parțial, reclasificării conturilor la nivel național menționate anterior. Se prevede menținerea ratei datoriei brute sub valoarea de referința de 60 % din PIB, cu toate că se preconizează o creștere a acesteia până în 2010/2011.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program, în special din cauza unei diminuări a veniturilor fiscale și a posibilei materializări a datoriilor, ca urmare a unei încetiniri semnificative și de lungă durată a activităților din sectorul financiar. Cheltuielile care generează un nivel ridicat de venituri din impozitare, în special consumul privat, s-ar putea diminua semnificativ ca urmare a unei lungi perioade de ajustare a pieței imobiliare. O depășire a deficitului în 2007/2008, datorată evoluției veniturilor, s-ar putea, de asemenea, extinde, antrenând o creștere a deficitului în 2008/2009. Luând în considerare riscurile la adresa performanțelor macroeconomice din 2008, ipoteza formulată de programul de convergență, conform căreia economia Regatului Unit din 2009/2010 va reveni rapid la un nivel de creștere potențială, pare optimistă și presupune riscul unui deficit mai mare decât cel prevăzut. De asemenea, încetinirea semnificativă a creșterii cheltuielilor prevăzută de CSR este însoțită de obiective care vizează îmbunătățirea considerabilă a eficienței serviciilor publice și care, în eventualitatea nerealizării, ar putea antrena cheltuieli mai mari decât cele stabilite în CSR. Previziunile pentru exercițiile financiare 2011/2012 și 2012/2013, ulterioare perioadei următoare a CSR, preconizează continuarea creșterii moderate a cheltuielilor, însă nu depășesc planurile de cheltuieli detaliate pentru fiecare departament stabilite pentru anii precedenți. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program, în special din cauza unei diminuări a veniturilor fiscale și a posibilei materializări a datoriilor, ca urmare a unei încetiniri semnificative și de lungă durată a activităților din sectorul financiar. Cheltuielile care generează un nivel ridicat de venituri din impozitare, în special consumul privat, s-ar putea diminua semnificativ ca urmare a unei lungi perioade de ajustare a pieței imobiliare. O depășire a deficitului în 2007/2008, datorată evoluției veniturilor, s-ar putea, de asemenea, extinde, antrenând o creștere a deficitului în 2008/2009. Luând în considerare riscurile la adresa performanțelor macroeconomice din 2008, ipoteza formulată de programul de convergență, conform căreia economia Regatului Unit din 2009/2010 va reveni rapid la un nivel de creștere potențială, pare optimistă și presupune riscul unui deficit mai mare decât cel prevăzut. De asemenea, încetinirea semnificativă a creșterii cheltuielilor prevăzută de CSR este însoțită de obiective care vizează îmbunătățirea considerabilă a eficienței serviciilor publice și care, în eventualitatea nerealizării, ar putea antrena cheltuieli mai mari decât cele stabilite în CSR. Previziunile pentru exercițiile financiare 2011/2012 și 2012/2013, ulterioare perioadei următoare a CSR, preconizează continuarea creșterii moderate a cheltuielilor, însă nu depășesc planurile de cheltuieli detaliate pentru fiecare departament stabilite pentru anii precedenți.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară descrisă în program se poate dovedi insuficientă pentru a permite consolidarea limitată preconizată de program. Există riscul evident de creștere pe termen scurt a deficitului, depășindu-se astfel valoarea de referință. Este puțin probabil ca, în cursul perioadei de derulare a programului, să se atingă un nivel al deficitului (estimat la 1,5 % din PIB) care să ofere o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura nedepășirea pragului de deficit de 3 % din PIB în contextul unor fluctuații economice normale. Ritmul de consolidare fiscală ar trebui consolidat pe întreaga perioadă de derulare a programului. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară descrisă în program se poate dovedi insuficientă pentru a permite consolidarea limitată preconizată de program. Există riscul evident de creștere pe termen scurt a deficitului, depășindu-se astfel valoarea de referință. Este puțin probabil ca, în cursul perioadei de derulare a programului, să se atingă un nivel al deficitului (estimat la 1,5 % din PIB) care să ofere o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura nedepășirea pragului de deficit de 3 % din PIB în contextul unor fluctuații economice normale. Ritmul de consolidare fiscală ar trebui consolidat pe întreaga perioadă de derulare a programului.

| (8) | Regatul Unit pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se apropie de media europeană. Cheltuielile cu sistemul de pensii prezintă creșteri întrucâtva mai limitate decât media din UE, în parte datorită faptului că Regatul Unit recurge mai mult decât alte țări europene la sistemele de pensii private. Reformele din 2007, care abordează preocuparea privind posibilitatea unor dispoziții necorespunzătoare ale sistemului de pensii în viitor, pot antrena o creștere relativ mai mare a cheltuielilor asociate îmbătrânirii populatei. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mult mai pesimistă în raport cu poziția inițială a programului anterior, constituie un risc la adresa viabilității finanțelor publice, chiar înainte de luarea în considerare a consecințelor bugetare pe termen lung ale îmbătrânirii populației. Obținerea unor excedente primare ridicate ar contribui la diminuarea riscurilor la adresa viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Regatul Unit pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se apropie de media europeană. Cheltuielile cu sistemul de pensii prezintă creșteri întrucâtva mai limitate decât media din UE, în parte datorită faptului că Regatul Unit recurge mai mult decât alte țări europene la sistemele de pensii private. Reformele din 2007, care abordează preocuparea privind posibilitatea unor dispoziții necorespunzătoare ale sistemului de pensii în viitor, pot antrena o creștere relativ mai mare a cheltuielilor asociate îmbătrânirii populatei. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mult mai pesimistă în raport cu poziția inițială a programului anterior, constituie un risc la adresa viabilității finanțelor publice, chiar înainte de luarea în considerare a consecințelor bugetare pe termen lung ale îmbătrânirii populației. Obținerea unor excedente primare ridicate ar contribui la diminuarea riscurilor la adresa viabilității finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare conform cu raportul din septembrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. În special, ambele programe cuprind analiza globală a cheltuielilor din 2007 („Comprehensive Spending Review”), inclusiv punerea în aplicare progresivă a obiectivelor guvernamentale în materie de îmbunătățire a eficienței și a rentabilității serviciilor publice. Consecințele bugetare directe ale elementelor importante ale reformei evidențiate de raportul de punere în aplicare a programului național de reformă, în special creșterea valorii și a nivelului de acoperire a pensiei publice, precum și inițiativele recente care vizează creșterea ofertei de locuințe, promovarea cercetării și inovației și îmbunătățirea nivelului competențelor forței de muncă, au fost luate în considerare de previziunile bugetare ale programului de convergență. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare conform cu raportul din septembrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. În special, ambele programe cuprind analiza globală a cheltuielilor din 2007 („Comprehensive Spending Review”), inclusiv punerea în aplicare progresivă a obiectivelor guvernamentale în materie de îmbunătățire a eficienței și a rentabilității serviciilor publice. Consecințele bugetare directe ale elementelor importante ale reformei evidențiate de raportul de punere în aplicare a programului național de reformă, în special creșterea valorii și a nivelului de acoperire a pensiei publice, precum și inițiativele recente care vizează creșterea ofertei de locuințe, promovarea cercetării și inovației și îmbunătățirea nivelului competențelor forței de muncă, au fost luate în considerare de previziunile bugetare ale programului de convergență.

| (10) | Strategia bugetară a programului este, în general, compatibilă cu orientările generale ale politicilor economice specifice țării, care fac parte din orientările integrate în domeniul politicilor bugetare stabilite în cadrul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară a programului este, în general, compatibilă cu orientările generale ale politicilor economice specifice țării, care fac parte din orientările integrate în domeniul politicilor bugetare stabilite în cadrul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul continuă să prezinte lacune majore în materie de date obligatorii și date facultative (5), fără a se constata vreun progres ca răspuns la invitația Consiliului în acest sens. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul continuă să prezinte lacune majore în materie de date obligatorii și date facultative (5), fără a se constata vreun progres ca răspuns la invitația Consiliului în acest sens.

În general, se poate concluziona că programul confirmă o deteriorare semnificativă a poziției bugetare a Regatului Unit, care, asociată unui context macroeconomic probabil mai pesimist decât cel prevăzut, antrenează un risc evident ca deficitul public să depășească pe termen scurt valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB. În timp ce programul preconizează o restricție fiscală din 2008/2009 prin creșterea progresivă a veniturilor fiscale și diminuarea rapidă cheltuielilor actuale, există o serie de riscuri care amenință realizarea acestei consolidări. Acestea decurg, în principal, din deteriorarea previziunilor macroeconomice și din riscurile la adresa îndeplinirii obiectivelor privind cheltuielile. Ritmul de consolidare prevăzut nu este ambițios în sine. Rata datoriei rămâne cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB și va crește ușor, înainte de a se diminua numai începând cu 2010/2011. Viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale Regatului Unit s-a deteriorat în raport cu programul anterior, în principal ca urmare a deteriorării poziției bugetare inițiale; cu toate acestea, Regatul Unit se confruntă cu un risc mediu.

Ținând seama de evaluarea anterioară, Regatul Unit este invitat:

| (i) | să pună în aplicare măsuri necesare pentru ca deficitul bugetar să nu depășească valoarea de referință de 3 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să pună în aplicare măsuri necesare pentru ca deficitul bugetar să nu depășească valoarea de referință de 3 % din PIB;

| (ii) | să intensifice ritmul îmbunătățirii fiscale pe toată perioada de derulare a programului, abordând, de asemenea, riscurile crescute la adresa viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(ii)

să intensifice ritmul îmbunătățirii fiscale pe toată perioada de derulare a programului, abordând, de asemenea, riscurile crescute la adresa viabilității finanțelor publice.

De asemenea, Regatul Unit este invitat să îmbunătățească nivelul conformității cu cerințele din codul de conduită privind prezentarea de date.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC nov. 2007 (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Inflația IAPC
  (%) | PC nov. 2007 (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM nov. 2007 (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| Diferență de producție (8)

  (% din PIB-ul potențial) | PC nov. 2007 (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM nov. 2007 (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | n.a. |
| Soldul public (10)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | n.a. |
| Sold primar (10)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (8)
   (10)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | n.a. |
| Sold structural (11)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | n.a. |
| Datoria publică brută (12)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| COM nov. 2007 | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2006 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

PIB real

(variație %)

PC nov. 2007 (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

COM nov. 2007

3

3

2

2,5

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006 (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

n.a.

Inflația IAPC

(%)

PC nov. 2007 (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

COM nov. 2007 (7)

2,3

2,4

2,2

2

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006 (6)

2,5

2

2

2

2

2

n.a.

Diferență de producție (8)

(% din PIB-ul potențial)

PC nov. 2007 (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

COM nov. 2007 (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006 (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

n.a.

Soldul public (10)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

COM nov. 2007

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

n.a.

Sold primar (10)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

COM nov. 2007

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

n.a.

Sold ajustat ciclic (8)
   (10)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

n.a.

Sold structural (11)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

n.a.

Datoria publică brută (12)

(% din PIB)

PC nov. 2007

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

COM nov. 2007

42,6

43,3

44,5

45,2

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2006

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În Regatul Unit, exercițiul financiar se derulează din aprilie până în martie.

(3)  Această evaluare ia în considerare, în special, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 și evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.

(4)  JO C 72, 29.3.2007, p. 20.

(5)  În special, nu sunt furnizate datele privind previziunile referitoare la ocuparea forței de muncă, șomaj, inflația salariilor și o defalcare detaliată a veniturilor și cheltuielilor publice pe baza standardului armonizat ESA 95.

(6)  Ipotezele economice care stau la baza previziunilor formulate de autorități privind finanțele publice. Ipotezele economice se bazează pe un scenariu conform căruia tendința de creștere este cu 0,25 % mai mică decât punctul de vedere neutru al guvernului.

(7)  Pe baza anului calendaristic. Valorile incluse în coloana 2006/2007 se referă la anul calendaristic 2006.

(8)  Diferențe de producție și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programele, potrivit calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.

(9)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % și, respectiv, 2,6 % în perioada 2006-2009.

(10)  Valori ale soldului primar din programele de convergență, ajustate pentru a include plata dobânzilor brute și nu a dobânzilor nete.

(11)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile de derogare și alte măsuri temporare. Nu există măsuri de derogare și alte măsuri temporare în perioada de derulare a programului.

(12)  Valorile din programele de convergență, obținute prin utilizarea datelor privind PIB-ul fără ajustarea SIFIM (serviciile de intermediere financiară măsurate indirect), ceea ce determină creșterea ratei datoriei cu aproximativ 0,8 % comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/29

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2007-2011

(2008/C 49/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Italiei, care acoperă perioada 2007-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Italiei, care acoperă perioada 2007-2011.

| (2) | Creșterea PIB-ului real în Italia se află sub media zonei euro începând din anii 1990 și se estimează că creșterea potențială a scăzut de la peste 2 %, la începutul anilor 1990, la aproximativ 1,5 % pe parcursul ultimilor 15 ani. În schimb, unul din aspectele pozitive este faptul că Italia s-a bucurat, de la începutul secolului, de o creștere robustă a ocupării forței de muncă, iar rata șomajului a scăzut în mod substanțial, reflectând impactul reformei pieței muncii.
  Cu toate acestea, deși Italia mai are de parcurs o cale lungă pentru a atinge media UE în ceea ce privește rata de ocupare a forței de muncă, combinația dintre dinamismul creșterii ocupării forței de muncă și creșterea lentă a PIB-ului scoate în evidență problema de productivitate existentă în Italia. În ciuda recentei redresări economice, perspectivele pe termen mediu ale economiei italiene rămân o provocare, sub presiunea deficiențelor structurale majore. Acestea includ, în special, concurența internă redusă pe piața serviciilor, problemă ce a început să fie combătută doar de curând. Deficiențele structurale au alimentat creșterea scăzută a productivității, pierderea treptată a competitivității externe și, până de curând, o rată superioară a inflației față de media zonei euro. Ponderea datoriei publice față de PIB de peste 100 % și deficitul bugetar încă relativ ridicat, deși în curs de ameliorare, sporesc gradul de incertitudine economică și generează un cost ridicat al serviciului datoriei, determinând o vulnerabilitate a Italiei la creșteri ale ratei dobânzilor. Aceste deficiențe împiedică, de asemenea, folosirea mai productivă a resurselor publice și limitează capacitatea politicii fiscale de a permite funcționarea eficace a stabilizatorilor automați. Cheia reducerii rapide a ratei de îndatorare și a plasării finanțelor publice pe un drum viabil este continuarea limitării ponderii cheltuielilor primare structurale, în urma stabilizării recente a acesteia, și sporirea ratei creșterii potențiale, inclusiv prin ameliorarea calității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(2)

Creșterea PIB-ului real în Italia se află sub media zonei euro începând din anii 1990 și se estimează că creșterea potențială a scăzut de la peste 2 %, la începutul anilor 1990, la aproximativ 1,5 % pe parcursul ultimilor 15 ani. În schimb, unul din aspectele pozitive este faptul că Italia s-a bucurat, de la începutul secolului, de o creștere robustă a ocupării forței de muncă, iar rata șomajului a scăzut în mod substanțial, reflectând impactul reformei pieței muncii.

Cu toate acestea, deși Italia mai are de parcurs o cale lungă pentru a atinge media UE în ceea ce privește rata de ocupare a forței de muncă, combinația dintre dinamismul creșterii ocupării forței de muncă și creșterea lentă a PIB-ului scoate în evidență problema de productivitate existentă în Italia. În ciuda recentei redresări economice, perspectivele pe termen mediu ale economiei italiene rămân o provocare, sub presiunea deficiențelor structurale majore. Acestea includ, în special, concurența internă redusă pe piața serviciilor, problemă ce a început să fie combătută doar de curând. Deficiențele structurale au alimentat creșterea scăzută a productivității, pierderea treptată a competitivității externe și, până de curând, o rată superioară a inflației față de media zonei euro. Ponderea datoriei publice față de PIB de peste 100 % și deficitul bugetar încă relativ ridicat, deși în curs de ameliorare, sporesc gradul de incertitudine economică și generează un cost ridicat al serviciului datoriei, determinând o vulnerabilitate a Italiei la creșteri ale ratei dobânzilor. Aceste deficiențe împiedică, de asemenea, folosirea mai productivă a resurselor publice și limitează capacitatea politicii fiscale de a permite funcționarea eficace a stabilizatorilor automați. Cheia reducerii rapide a ratei de îndatorare și a plasării finanțelor publice pe un drum viabil este continuarea limitării ponderii cheltuielilor primare structurale, în urma stabilizării recente a acesteia, și sporirea ratei creșterii potențiale, inclusiv prin ameliorarea calității finanțelor publice.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că creșterea PIB-ului real se va reduce de la 1,9 % în 2007 la 1,5 % în 2008. Ar urma o accelerare ușoară, dar constantă, pe parcursul perioadei rămase a programului, preconizându-se o creștere de 1,8 % în 2011. Ținând seama de evoluțiile recente, ipotezele de creștere pentru 2008 prezentate în program par mai degrabă optimiste (2), întrucât în prezent se preconizează că în 2008 creșterea PIB-ului real va fi în mod clar inferioară celei prevăzute în program, ceea ce ar putea avea repercusiuni asupra nivelului activității economice chiar și după 2008. De asemenea, previziunile privind rata inflației par a fi mai degrabă pesimiste pentru anul 2008 și plauzibile pentru anii următori. Aceste previziuni privind inflația și creșterea moderată corespunzătoare a costului unitar al forței de muncă, par a fi compatibile cu limitarea pierderilor de competitivitate ale economiei italiene. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că creșterea PIB-ului real se va reduce de la 1,9 % în 2007 la 1,5 % în 2008. Ar urma o accelerare ușoară, dar constantă, pe parcursul perioadei rămase a programului, preconizându-se o creștere de 1,8 % în 2011. Ținând seama de evoluțiile recente, ipotezele de creștere pentru 2008 prezentate în program par mai degrabă optimiste (2), întrucât în prezent se preconizează că în 2008 creșterea PIB-ului real va fi în mod clar inferioară celei prevăzute în program, ceea ce ar putea avea repercusiuni asupra nivelului activității economice chiar și după 2008. De asemenea, previziunile privind rata inflației par a fi mai degrabă pesimiste pentru anul 2008 și plauzibile pentru anii următori. Aceste previziuni privind inflația și creșterea moderată corespunzătoare a costului unitar al forței de muncă, par a fi compatibile cu limitarea pierderilor de competitivitate ale economiei italiene.

| (4) | În programul de stabilitate actualizat din 2007, deficitul public general pentru anul 2007 este estimat la 2,4 % din PIB, față de obiectivul de 2,8 % din PIB, stabilit în actualizarea anterioară a programului. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2007 indicau un deficit de 2,3 % din PIB. Aceste estimări mai scăzute ale deficitului sunt explicabile printr-o creștere cu 1,8 puncte procentuale (pp.) mai mare a PIB-ului nominal în 2007, față de previziunile cuprinse în programul din 2006, și prin aplicarea eficace a măsurilor corective în 2006 și 2007, care au fost parțial compensate de cheltuieli suplimentare de aproximativ 0,9 % din PIB, în principal în domeniul social și al cheltuielilor de capital, decise în cursul anului 2007. În lumina informațiilor mai recente, deficitul pe anul 2007 ar putea fi substanțial inferior estimărilor din previziunile de toamnă, deci cu mult sub valoarea de referință din tratat, de 3 % din PIB. Execuția bugetară din 2007 respectă avizul Consiliului din 27 februarie privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate (3), din punctul de vedere al invitației de a corecta deficitul excesiv. Rezultatul bugetar, probabil foarte pozitiv pe 2007 ar fi putut fi chiar mai bun, în cazul în care nu s-ar fi adoptat în decursul anului cheltuielile suplimentare menționate anterior. Astfel, nu se poate considera că este pe deplin respectată invitația de a profita de evoluțiile bugetare peste așteptări pentru a realiza o reducere a deficitului. Consiliul ia notă de faptul că execuția bugetului 2007 nu este pe deplin conformă cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007. |
| --- | --- |

(4)

În programul de stabilitate actualizat din 2007, deficitul public general pentru anul 2007 este estimat la 2,4 % din PIB, față de obiectivul de 2,8 % din PIB, stabilit în actualizarea anterioară a programului. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2007 indicau un deficit de 2,3 % din PIB. Aceste estimări mai scăzute ale deficitului sunt explicabile printr-o creștere cu 1,8 puncte procentuale (pp.) mai mare a PIB-ului nominal în 2007, față de previziunile cuprinse în programul din 2006, și prin aplicarea eficace a măsurilor corective în 2006 și 2007, care au fost parțial compensate de cheltuieli suplimentare de aproximativ 0,9 % din PIB, în principal în domeniul social și al cheltuielilor de capital, decise în cursul anului 2007. În lumina informațiilor mai recente, deficitul pe anul 2007 ar putea fi substanțial inferior estimărilor din previziunile de toamnă, deci cu mult sub valoarea de referință din tratat, de 3 % din PIB. Execuția bugetară din 2007 respectă avizul Consiliului din 27 februarie privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate (3), din punctul de vedere al invitației de a corecta deficitul excesiv. Rezultatul bugetar, probabil foarte pozitiv pe 2007 ar fi putut fi chiar mai bun, în cazul în care nu s-ar fi adoptat în decursul anului cheltuielile suplimentare menționate anterior. Astfel, nu se poate considera că este pe deplin respectată invitația de a profita de evoluțiile bugetare peste așteptări pentru a realiza o reducere a deficitului. Consiliul ia notă de faptul că execuția bugetului 2007 nu este pe deplin conformă cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007.

| (5) | Strategia bugetară a programului urmărește consolidarea fiscală în vederea atingerii până în 2011 a obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție echilibrată din punct de vedere structural (cu alte cuvinte o poziție ajustată ciclic și care exclude măsurile excepționale și alte măsuri temporare). În contextul unor perspective economice similare cu cele din programul precedent, obiectivele privind deficitul pentru anii 2008-2011 sunt în linii mari neschimbate. Cu toate acestea, se estimează că ajustarea din 2008 va fi cu 0,5 pp. din PIB mai mică decât cea prevăzută în programul actualizat precedent, deoarece se menține nemodificat obiectivul, în contextul unei poziții de plecare mai favorabile. Obiectivul de reducere a deficitului public este de doar 0,2 pp. din PIB în 2008, iar în anii următori de aproximativ 0,75 pp. din PIB-ul anual, în vederea atingerii unui echilibru bugetar în 2011. Modul de realizare a ajustării este precizat numai pentru anul 2008, când reducerea de 0,2 pp. din PIB este prevăzută a fi atinsă în principal prin reducerea cheltuielilor.
  După anul 2008, programul prezintă doar dimensiunea globală a pachetului de consolidare anual necesar pentru atingerea obiectivelor bugetare în raport cu tendințele, într-un cadru legislativ nemodificat, fără a furniza vreo indicație privind structura acestuia. Se preconizează ca rata datoriei brute din PIB, estimate la 105 % în 2007, adică mult peste valoarea de referință din tratat de 60 % din PIB, să scadă cu aproximativ 10 pp. în perioada acoperită de program. |
| --- | --- |

(5)

Strategia bugetară a programului urmărește consolidarea fiscală în vederea atingerii până în 2011 a obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție echilibrată din punct de vedere structural (cu alte cuvinte o poziție ajustată ciclic și care exclude măsurile excepționale și alte măsuri temporare). În contextul unor perspective economice similare cu cele din programul precedent, obiectivele privind deficitul pentru anii 2008-2011 sunt în linii mari neschimbate. Cu toate acestea, se estimează că ajustarea din 2008 va fi cu 0,5 pp. din PIB mai mică decât cea prevăzută în programul actualizat precedent, deoarece se menține nemodificat obiectivul, în contextul unei poziții de plecare mai favorabile. Obiectivul de reducere a deficitului public este de doar 0,2 pp. din PIB în 2008, iar în anii următori de aproximativ 0,75 pp. din PIB-ul anual, în vederea atingerii unui echilibru bugetar în 2011. Modul de realizare a ajustării este precizat numai pentru anul 2008, când reducerea de 0,2 pp. din PIB este prevăzută a fi atinsă în principal prin reducerea cheltuielilor.

După anul 2008, programul prezintă doar dimensiunea globală a pachetului de consolidare anual necesar pentru atingerea obiectivelor bugetare în raport cu tendințele, într-un cadru legislativ nemodificat, fără a furniza vreo indicație privind structura acestuia. Se preconizează ca rata datoriei brute din PIB, estimate la 105 % în 2007, adică mult peste valoarea de referință din tratat de 60 % din PIB, să scadă cu aproximativ 10 pp. în perioada acoperită de program.

| (6) | Pentru 2008, riscurile care ar putea afecta previziunile din program privind deficitul par a fi în general echilibrate, dar după această dată rezultatele bugetare ar putea fi mai rele decât cele prevăzute în program. În timp ce rezultatul probabil pozitiv pentru 2007 ar oferi o bază de calcul mai favorabilă pentru 2008, legea bugetului pentru anul respectiv prevede utilizarea veniturilor permanente neașteptat de bune pentru a finanța reduceri de impozite, după ce se asigură atingerea obiectivului bugetar. Având în vedere evoluțiile economice recente, deficitul pe 2008 este supus riscului unei creșteri substanțial mai mici a PIB-ului. Atingerea obiectivului de deficit de 2,2 % din PIB în 2008 ar putea însemna o deteriorare atât a soldului bugetar efectiv cât și a celui structural, față de 2007 (4). Scenariul referitor la o legislație neschimbată implică o subestimare semnificativă a tendințelor de evoluție a cheltuielilor. Aceasta, precum și faptul că nu se furnizează nicio informație cu privire la cuprinsul pachetului de consolidare necesar, implică un risc evident. Rămân a fi precizate, în special, măsurile adecvate pentru limitarea evoluției cheltuielilor. Având în vedere aceste riscuri pentru obiectivele bugetare, evoluția gradului de îndatorare după anul 2009 ar putea fi mai puțin favorabilă decât preconizează programul. |
| --- | --- |

(6)

Pentru 2008, riscurile care ar putea afecta previziunile din program privind deficitul par a fi în general echilibrate, dar după această dată rezultatele bugetare ar putea fi mai rele decât cele prevăzute în program. În timp ce rezultatul probabil pozitiv pentru 2007 ar oferi o bază de calcul mai favorabilă pentru 2008, legea bugetului pentru anul respectiv prevede utilizarea veniturilor permanente neașteptat de bune pentru a finanța reduceri de impozite, după ce se asigură atingerea obiectivului bugetar. Având în vedere evoluțiile economice recente, deficitul pe 2008 este supus riscului unei creșteri substanțial mai mici a PIB-ului. Atingerea obiectivului de deficit de 2,2 % din PIB în 2008 ar putea însemna o deteriorare atât a soldului bugetar efectiv cât și a celui structural, față de 2007 (4). Scenariul referitor la o legislație neschimbată implică o subestimare semnificativă a tendințelor de evoluție a cheltuielilor. Aceasta, precum și faptul că nu se furnizează nicio informație cu privire la cuprinsul pachetului de consolidare necesar, implică un risc evident. Rămân a fi precizate, în special, măsurile adecvate pentru limitarea evoluției cheltuielilor. Având în vedere aceste riscuri pentru obiectivele bugetare, evoluția gradului de îndatorare după anul 2009 ar putea fi mai puțin favorabilă decât preconizează programul.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program este compatibilă cu corectarea deficitului excesiv în 2007, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, este posibil ca marja de siguranță suficientă pentru prevenirea depășirii pragului de deficit de 3 % din PIB, în condițiile fluctuațiilor macroeconomice normale, să nu fie asigurată până în 2010, iar orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura îndeplinirea OTM până la încheierea perioadei de programare, astfel cum prevede acesta. În anul 2008, soldul bugetar structural riscă să se deterioreze substanțial, cu excepția cazului în care poziția de plecare peste așteptări a anului 2007 este menținută. Pentru 2008, ajustarea în vederea îndeplinirii OTM, care rezultă din program, este inadecvată și ar trebui consolidată pentru a fi conformă Pactului de stabilitate și creștere care prevede că, pentru statele membre ale zonei euro și ale ERM II, îmbunătățirea anuală a soldului bugetar structural ar trebui să fie de 0,5 % din PIB, ca valoare de referință. Mai mult, Consiliul constată că strategia bugetară pentru 2008 nu este conformă cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007, care cer elaborarea cu atenție a politicilor fiscale pentru 2008, pentru a permite accelerarea ajustării în vederea îndeplinirii OTM. Începând din 2009, orientarea bugetară din program ar trebui să se sprijine pe măsuri adecvate. În fine, ținând seama de riscurile menționate anterior privind estimările asupra datoriei, este posibil ca, pe durata programului, gradul de îndatorare să nu se reducă suficient pentru a atinge valoarea de referință. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program este compatibilă cu corectarea deficitului excesiv în 2007, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, este posibil ca marja de siguranță suficientă pentru prevenirea depășirii pragului de deficit de 3 % din PIB, în condițiile fluctuațiilor macroeconomice normale, să nu fie asigurată până în 2010, iar orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura îndeplinirea OTM până la încheierea perioadei de programare, astfel cum prevede acesta. În anul 2008, soldul bugetar structural riscă să se deterioreze substanțial, cu excepția cazului în care poziția de plecare peste așteptări a anului 2007 este menținută. Pentru 2008, ajustarea în vederea îndeplinirii OTM, care rezultă din program, este inadecvată și ar trebui consolidată pentru a fi conformă Pactului de stabilitate și creștere care prevede că, pentru statele membre ale zonei euro și ale ERM II, îmbunătățirea anuală a soldului bugetar structural ar trebui să fie de 0,5 % din PIB, ca valoare de referință. Mai mult, Consiliul constată că strategia bugetară pentru 2008 nu este conformă cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007, care cer elaborarea cu atenție a politicilor fiscale pentru 2008, pentru a permite accelerarea ajustării în vederea îndeplinirii OTM. Începând din 2009, orientarea bugetară din program ar trebui să se sprijine pe măsuri adecvate. În fine, ținând seama de riscurile menționate anterior privind estimările asupra datoriei, este posibil ca, pe durata programului, gradul de îndatorare să nu se reducă suficient pentru a atinge valoarea de referință.

| (8) | Italia prezintă un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este inferior mediei UE. Grație reformelor adoptate în domeniul pensiilor, cheltuielile aferente au crescut mai puțin decât media în UE. Totuși, cheltuielile aferente pensiilor, ca procent din PIB, rămân printre cele mai ridicate din UE, iar previziunile se bazează pe presupunerea că reformele recent adoptate vor fi puse în aplicare integral, în special că revizuirea coeficienților actuariali este pusă în aplicare din 2010, conform previziunilor legislației actuale și fără a se îndepărta de la principiul contributiv, care stă la baza sistemului de pensii reformat. Situația bugetară din 2007, astfel cum este estimată în program și care este mai bună decât situația de la care a plecat programul precedent, contribuie la compensarea impactului bugetar pe termen lung estimat al îmbătrânirii populației, dar este încă insuficient pentru a acoperi pe deplin viitoarele presiuni asupra cheltuielilor, chiar în cazul în care calculul ține seama de rezultatele probabil mai bune. În plus, nivelul actual al datoriei brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat, reducerea acesteia necesitând obținerea și menținerea pe perioade lungi a unor excedente bugetare primare semnificative. |
| --- | --- |

(8)

Italia prezintă un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este inferior mediei UE. Grație reformelor adoptate în domeniul pensiilor, cheltuielile aferente au crescut mai puțin decât media în UE. Totuși, cheltuielile aferente pensiilor, ca procent din PIB, rămân printre cele mai ridicate din UE, iar previziunile se bazează pe presupunerea că reformele recent adoptate vor fi puse în aplicare integral, în special că revizuirea coeficienților actuariali este pusă în aplicare din 2010, conform previziunilor legislației actuale și fără a se îndepărta de la principiul contributiv, care stă la baza sistemului de pensii reformat. Situația bugetară din 2007, astfel cum este estimată în program și care este mai bună decât situația de la care a plecat programul precedent, contribuie la compensarea impactului bugetar pe termen lung estimat al îmbătrânirii populației, dar este încă insuficient pentru a acoperi pe deplin viitoarele presiuni asupra cheltuielilor, chiar în cazul în care calculul ține seama de rezultatele probabil mai bune. În plus, nivelul actual al datoriei brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat, reducerea acesteia necesitând obținerea și menținerea pe perioade lungi a unor excedente bugetare primare semnificative.

| (9) | Programul de stabilitate este pe deplin conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În special, evoluțiile bugetare și strategia de politică fiscală prezentată în raport sunt în conformitate cu cele descrise, mai detaliat, în programul de stabilitate. Estimările bugetare din program țin seama, în mod explicit dar nu și sistematic, de implicațiile pentru finanțele publice ale acțiunilor de reformă structurală cu impact bugetar direct prevăzute în raport, și anume pachetul inclus în Protocolul privind bunăstarea, competitivitatea și piața muncii din 23 iulie 2007, precum și câteva măsuri în domeniul cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate este pe deplin conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În special, evoluțiile bugetare și strategia de politică fiscală prezentată în raport sunt în conformitate cu cele descrise, mai detaliat, în programul de stabilitate. Estimările bugetare din program țin seama, în mod explicit dar nu și sistematic, de implicațiile pentru finanțele publice ale acțiunilor de reformă structurală cu impact bugetar direct prevăzute în raport, și anume pachetul inclus în Protocolul privind bunăstarea, competitivitatea și piața muncii din 23 iulie 2007, precum și câteva măsuri în domeniul cercetării și dezvoltării.

| (10) | Strategia bugetară din program este parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice țării, incluse în orientările integrate și cu orientările privind politicile bugetare ale statelor membre ale zonei euro emise în cadrul strategiei Lisabona. Italia ar fi trebuit să urmeze o strategie de consolidare mai ambițioasă, dat fiind evoluțiile ciclice și bugetare favorabile. Măsurile vizând ameliorarea calității finanțelor publice care au fost adoptate cuprind o reclasificare a bugetului și o analiză a cheltuielilor. Rămân a fi precizate măsurile ulterioare vizând stoparea tendinței crescătoare a cheltuielilor primare curente, precum și ameliorarea eficienței și a rentabilității acestora. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program este parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice țării, incluse în orientările integrate și cu orientările privind politicile bugetare ale statelor membre ale zonei euro emise în cadrul strategiei Lisabona. Italia ar fi trebuit să urmeze o strategie de consolidare mai ambițioasă, dat fiind evoluțiile ciclice și bugetare favorabile. Măsurile vizând ameliorarea calității finanțelor publice care au fost adoptate cuprind o reclasificare a bugetului și o analiză a cheltuielilor. Rămân a fi precizate măsurile ulterioare vizând stoparea tendinței crescătoare a cheltuielilor primare curente, precum și ameliorarea eficienței și a rentabilității acestora.

| (11) | În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (5).

Concluzia generală este că programul este compatibil cu corectarea deficitului excesiv pe 2007, care ar trebui realizată cu o marjă confortabilă. Este probabil ca rezultatele bugetare pe anul 2007 sa depășească așteptările datorită evoluțiilor ciclice și bugetare favorabile. Acest rezultat ar fi putut fi chiar mai bun în absența cheltuielilor suplimentare adoptate pe parcursul anului. În anul 2008, soldul bugetar structural riscă să se deterioreze substanțial, cu excepția cazului în care poziția de plecare peste așteptări a anului 2007 este menținută. Ajustarea preconizată în vederea îndeplinirii OTM este decalată spre ultimii ani ai programului. Acesta nu conține informații privind componentele strategiei de consolidare fiscală după 2008, fapt ce împiedică o evaluare adecvată. Rămân a fi precizate, în special, măsurile adecvate pentru limitarea evoluției cheltuielilor. Ținând seama de aceste riscuri, este posibil ca OTM să nu fie realizat până în 2011, astfel cum se preconizează în program, iar gradul de îndatorare să nu se reducă suficient înspre valoarea de referință de 60 % din PIB, pe parcursul perioadei de programare. În ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice, Italia prezintă un risc mediu, dar această evaluare presupune punerea în aplicare integrală a reformei sistemului de pensii.

Având în vedere evaluarea prezentată anterior și în lumina recomandării emise la 28 iulie 2005 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), Italia este invitată:

| (i) | să întărească obiectivele bugetare pentru 2008, în baza rezultatelor pozitive din 2007, pentru a asigura o ajustare ambițioasă și să urmărească consolidarea fiscală preconizată luând măsurile specificate pentru a asigura realizarea unui progres adecvat către îndeplinirea OTM în cadrul perioadei de programare și accelerând astfel ritmul de reducere a îndatorării; |
| --- | --- |

(i)

să întărească obiectivele bugetare pentru 2008, în baza rezultatelor pozitive din 2007, pentru a asigura o ajustare ambițioasă și să urmărească consolidarea fiscală preconizată luând măsurile specificate pentru a asigura realizarea unui progres adecvat către îndeplinirea OTM în cadrul perioadei de programare și accelerând astfel ritmul de reducere a îndatorării;

| (ii) | luând în considerare nivelul foarte ridicat al datoriei publice, să pună integral în aplicare reforma sistemului de pensii, în special ajustarea actuarială periodică preconizată, pentru a evita creșteri semnificative ale cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației; și |
| --- | --- |

(ii)

luând în considerare nivelul foarte ridicat al datoriei publice, să pună integral în aplicare reforma sistemului de pensii, în special ajustarea actuarială periodică preconizată, pentru a evita creșteri semnificative ale cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației; și

| (iii) | să detalieze strategia bugetară pe o perioadă medie de timp, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, precum și cu Codul de conduită al acestuia, să continue eforturile de ameliorare a calității finanțelor publice, punând accentul pe structura acestora, sporind transparența procedurilor bugetare și prin punerea în aplicare cu eficacitate a unor mecanisme de monitorizare și control al cheltuielilor. |
| --- | --- |

(iii)

să detalieze strategia bugetară pe o perioadă medie de timp, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, precum și cu Codul de conduită al acestuia, să continue eforturile de ameliorare a calității finanțelor publice, punând accentul pe structura acestora, sporind transparența procedurilor bugetare și prin punerea în aplicare cu eficacitate a unor mecanisme de monitorizare și control al cheltuielilor.

Consiliul ia notă de asemenea de faptul că asemenea acțiuni ar fi conforme cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS nov. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| COM nov. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| Inflația IAPC
  (%) | PS nov. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| COM nov. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Abatere PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PS nov. 2007 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM nov. 2007 (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Capacitatea/necesarul de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| COM nov. 2007 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Soldul bugetului administrației publice
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| COM nov. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| COM nov. 2007 | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| COM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| COM nov. 2007 | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS nov. 2007

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

COM nov. 2007

1,9

1,9

1,4

1,6

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

Inflația IAPC

(%)

PS nov. 2007

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

COM nov. 2007

2,2

1,9

2,0

1,9

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Abatere PIB (6)

(% din PIB potențial)

PS nov. 2007

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

COM nov. 2007 (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Capacitatea/necesarul de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

COM nov. 2007

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Soldul bugetului administrației publice

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

COM nov. 2007

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

COM nov. 2007

0,1

2,5

2,4

2,5

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

COM nov. 2007

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Sold structural (8)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

COM nov. 2007

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

COM nov. 2007

106,8

104,3

102,9

101,2

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în prezentul text pot fi găsite la următoarea adresă internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține cont,de asemenea, de previziunea de toamnă a serviciilor Comisiei și de evaluarea Comisiei asupra raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă.

(3)  JO C 70, 27.3.2007, p. 17.

(4)  Acest lucru este valabil în mod special pentru deficitul structural. Măsura adoptată la 31 decembrie 2007, de a întrerupe obligația organismelor colectoare de impozite și taxe de a plăti în avans guvernului o anumită parte a impozitelor ce urmează a fi colectate în anul următor, ar putea avea un impact negativ (0,3 % din PIB) asupra soldului bugetar efectiv din 2007. Cu toate acestea, măsura nu ar avea nici un impact asupra soldului bugetar structural din 2007, datorită naturii sale unice.

(5)  În special, programul nu prezintă structurarea bugetului în conformitate cu obiectivele de deficit pentru anii 2009-2011.

(6)  Abaterile de producție și soldurile ajustate ciclic care rezultă din programe, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei, în baza informațiilor cuprinse în programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % și respectiv 1,7 % în perioada 2006-2009.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile excepționale și temporare. Potrivit celui mai recent program și previziunilor de toamnă ale serviciilor Comisiei, impactul măsurilor excepționale și al altor măsuri temporare este: 1,2 % din PIB în 2006 (determinând creșterea deficitului), 0,2 % din PIB în 2007 (determinând reducerea deficitului) și 0,1 % din PIB pe an începând din 2008 (determinând reducerea deficitului).

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/34

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2007-2012

(2008/C 49/09)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Franței, pentru perioada cuprinsă între 2007 și 2012, mai mare cu un an decât perioada de referință necesară pentru a coincide cu programul guvernamental. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Franței, pentru perioada cuprinsă între 2007 și 2012, mai mare cu un an decât perioada de referință necesară pentru a coincide cu programul guvernamental.

| (2) | Între 2001 și 2005, PIB-ul real a înregistrat o creștere anuală medie ușor mai mare de 1,5 %. Această creștere era conformă cu creșterea medie în zona euro, în timp ce nivelul inflației era ușor mai scăzut decât media zonei euro. Din 2006, creșterea PIB-ului în Franța a scăzut sub media zonei euro, reflectând probleme structurale și o deteriorare în consecință a competitivității. Cu toate că rata șomajului a scăzut din 2005, aceasta rămâne cu mult deasupra mediei zonei euro, în timp ce rata ocupării forței de muncă și numărul orelor de muncă efectuate rămân scăzute.
  În acest context, în cazul în care sunt puse pe deplin în aplicare, măsurile adoptate și reformele ample prevăzute de guvern pentru următorii cinci ani pentru piața forței de muncă și cea a produselor ar întări creșterea potențială și competitivitatea și ar mări viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Ratele deficitului și a datoriei publice, deși în scădere, rămân ridicate. Cu toate că recent s-au luat măsuri pozitive pentru limitarea cheltuielilor, în special în sectorul securității sociale, Franța deține cel mai ridicat raport cheltuieli-PIB din zona euro, iar deficitul său este în continuare apropiat de pragul de 3 % din PIB. Prin urmare, planurile Franței de a pune în aplicare reforme în vederea intensificării creșterii potențiale și a competitivității economiei franceze și în vederea susținerii procesul de consolidare bugetară, precum și de a restrânge în mod riguros cheltuielile la toate nivelurile administrației și de a crește eficiența acestora ar contribui la abordarea principalelor provocări pentru următorii ani. |
| --- | --- |

(2)

Între 2001 și 2005, PIB-ul real a înregistrat o creștere anuală medie ușor mai mare de 1,5 %. Această creștere era conformă cu creșterea medie în zona euro, în timp ce nivelul inflației era ușor mai scăzut decât media zonei euro. Din 2006, creșterea PIB-ului în Franța a scăzut sub media zonei euro, reflectând probleme structurale și o deteriorare în consecință a competitivității. Cu toate că rata șomajului a scăzut din 2005, aceasta rămâne cu mult deasupra mediei zonei euro, în timp ce rata ocupării forței de muncă și numărul orelor de muncă efectuate rămân scăzute.

În acest context, în cazul în care sunt puse pe deplin în aplicare, măsurile adoptate și reformele ample prevăzute de guvern pentru următorii cinci ani pentru piața forței de muncă și cea a produselor ar întări creșterea potențială și competitivitatea și ar mări viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Ratele deficitului și a datoriei publice, deși în scădere, rămân ridicate. Cu toate că recent s-au luat măsuri pozitive pentru limitarea cheltuielilor, în special în sectorul securității sociale, Franța deține cel mai ridicat raport cheltuieli-PIB din zona euro, iar deficitul său este în continuare apropiat de pragul de 3 % din PIB. Prin urmare, planurile Franței de a pune în aplicare reforme în vederea intensificării creșterii potențiale și a competitivității economiei franceze și în vederea susținerii procesul de consolidare bugetară, precum și de a restrânge în mod riguros cheltuielile la toate nivelurile administrației și de a crește eficiența acestora ar contribui la abordarea principalelor provocări pentru următorii ani.

| (3) | Programul cuprinde două scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu de creștere „lentă” și un scenariu de creștere „rapidă”. Scenariul de creștere „lentă” reprezintă scenariul de referință pentru evaluarea previziunilor legate de finanțele publice. Acesta prevede o accelerare a creșterii PIB-ului real de la 2 % în 2007 la 2-2,5 % în 2008 și 2,5 % pentru restul perioadei de programare, depășind astfel estimările serviciilor Comisiei care plasează creșterea potențială la puțin peste 2 %. Reformele anunțate ale piețelor muncii și produselor, care ar trebui să favorizeze creșterea, vor contribui treptat la o creștere potențială sporită, ale cărei dimensiuni și desfășurări în timp sunt incerte. O evaluare pe baza informațiilor disponibile în prezent (2) arată că chiar și acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere optimiste, în special pentru 2009. Există riscul ca creșterea pe termen mediu să fie mai puțin importantă decât cea prevăzută în program, având în vedere, de asemenea, că programul se bazează pe ipoteze oarecum optimiste privind contextul internațional. |
| --- | --- |

(3)

Programul cuprinde două scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu de creștere „lentă” și un scenariu de creștere „rapidă”. Scenariul de creștere „lentă” reprezintă scenariul de referință pentru evaluarea previziunilor legate de finanțele publice. Acesta prevede o accelerare a creșterii PIB-ului real de la 2 % în 2007 la 2-2,5 % în 2008 și 2,5 % pentru restul perioadei de programare, depășind astfel estimările serviciilor Comisiei care plasează creșterea potențială la puțin peste 2 %. Reformele anunțate ale piețelor muncii și produselor, care ar trebui să favorizeze creșterea, vor contribui treptat la o creștere potențială sporită, ale cărei dimensiuni și desfășurări în timp sunt incerte. O evaluare pe baza informațiilor disponibile în prezent (2) arată că chiar și acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere optimiste, în special pentru 2009. Există riscul ca creșterea pe termen mediu să fie mai puțin importantă decât cea prevăzută în program, având în vedere, de asemenea, că programul se bazează pe ipoteze oarecum optimiste privind contextul internațional.

| (4) | Pentru 2007, deficitul public general este estimat, în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, la 2,6 % din PIB, în comparație cu obiectivul de 2,5 % din PIB, stabilit în versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate. Noua versiune actualizată prevede un deficit de 2,4 % din PIB. Creșterea veniturilor, care rezultă parțial dintr-un efect de bază pozitiv în urma veniturilor mai mari decât cele prevăzute în 2006, compensează în ansamblu costurile măsurilor fiscale adoptate în cursul verii în vederea favorizării creșterii (vizând, în principal, reduceri fiscale), precum și o creștere a cheltuielilor mai mare decât cea prevăzută în buget [în special în sectorul serviciilor de sănătate, în ciuda măsurilor corective adoptate pentru a reduce încălcarea obiectivului privind cheltuielile naționale cu asigurările de sănătate (ONDAM), ca urmare a detectării de către „Comitetul de alertă” a unor derapaje în iunie 2007]. Prin urmare, chiar dacă este posibilă atingerea obiectivului bugetar fixat în versiunea precedentă de actualizare a programului, se poate considera că execuția bugetară în 2007 este numai parțial conformă cu avizul emis de Consiliu la 27 februarie 2007 cu privire la versiunea precedentă a programului de stabilitate (3), care invita Franța „să valorifice perspectivele unei creșteri susținute și efectul de bază pozitiv în urma unor rezultat mai bune decât cele prevăzute pentru 2006, pentru a devansa ajustarea în vederea atingerii OTM ... în scopul atingerii acestuia până în 2010, după cum a fost planificat și, în special, să execute integral și efectiv bugetul pe 2007 și să valorifice toate oportunitățile de a consolida ajustarea structurală”. Consiliul remarcă, de asemenea, faptul că execuția bugetară nu pare conformă cu toate orientările Eurogroup din aprilie 2007 pentru politici bugetare, deoarece veniturile suplimentare neprevăzute au fost utilizate parțial pentru reduceri de taxe și cheltuieli mai mari decât cele prevăzute inițial în buget. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, deficitul public general este estimat, în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, la 2,6 % din PIB, în comparație cu obiectivul de 2,5 % din PIB, stabilit în versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate. Noua versiune actualizată prevede un deficit de 2,4 % din PIB. Creșterea veniturilor, care rezultă parțial dintr-un efect de bază pozitiv în urma veniturilor mai mari decât cele prevăzute în 2006, compensează în ansamblu costurile măsurilor fiscale adoptate în cursul verii în vederea favorizării creșterii (vizând, în principal, reduceri fiscale), precum și o creștere a cheltuielilor mai mare decât cea prevăzută în buget [în special în sectorul serviciilor de sănătate, în ciuda măsurilor corective adoptate pentru a reduce încălcarea obiectivului privind cheltuielile naționale cu asigurările de sănătate (ONDAM), ca urmare a detectării de către „Comitetul de alertă” a unor derapaje în iunie 2007]. Prin urmare, chiar dacă este posibilă atingerea obiectivului bugetar fixat în versiunea precedentă de actualizare a programului, se poate considera că execuția bugetară în 2007 este numai parțial conformă cu avizul emis de Consiliu la 27 februarie 2007 cu privire la versiunea precedentă a programului de stabilitate (3), care invita Franța „să valorifice perspectivele unei creșteri susținute și efectul de bază pozitiv în urma unor rezultat mai bune decât cele prevăzute pentru 2006, pentru a devansa ajustarea în vederea atingerii OTM ... în scopul atingerii acestuia până în 2010, după cum a fost planificat și, în special, să execute integral și efectiv bugetul pe 2007 și să valorifice toate oportunitățile de a consolida ajustarea structurală”. Consiliul remarcă, de asemenea, faptul că execuția bugetară nu pare conformă cu toate orientările Eurogroup din aprilie 2007 pentru politici bugetare, deoarece veniturile suplimentare neprevăzute au fost utilizate parțial pentru reduceri de taxe și cheltuieli mai mari decât cele prevăzute inițial în buget.

| (5) | Obiectivul central al strategiei bugetare prezentat în versiunea actualizată a programului de stabilitate constă în reducerea semnificativă a cheltuielilor publice, în contextul în care se presupune accelerarea creșterii datorită reformelor structurale adoptate și anunțate, în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) al unei poziții echilibrate în termeni structurali (adică soldul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și cele temporare) până în 2012.
  Conform scenariului de referință, deficitul efectiv ar trebui să scadă ușor în 2008, de la 2,4 % din PIB în 2007 la 2,3 % din PIB, apoi mai rapid, cu 0,6 puncte procentuale anual, până la atingerea echilibrului bugetar în 2012. În același timp, excedentul primar ar trebui să crească de la 0,2 % din PIB în 2007 până la 2,5 % din PIB în 2012. În pofida ipotezelor de creștere macroeconomică mai favorabile și a unei poziții bugetare inițiale mai bune, programul amână ajustarea prevăzută în versiunea precedentă a actualizării, care a fixat anul 2010 drept an-țintă pentru atingerea OTM. Ajustarea structurală este foarte redusă în cursul primului an al perioadei de programare și se întinde pe o perioadă mai lungă. Reducerea deficitului este planificată să se bazeze în întregime pe o scădere a cheltuielilor. Ponderea cheltuielilor este planificată să scadă cu aproximativ 3 puncte procentuale din PIB. Raportul venituri-PIB ar trebui, de asemenea, să scadă ușor în 2008 și 2009, pentru a se stabiliza ulterior. Datoria publică brută, estimată la 64,2 % din PIB în 2007 în versiunea actualizată a programului, adică peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat, este planificată să scadă cu mai mult de 4 puncte procentuale din PIB în cursul perioadei de programare și să atingă valoarea de referință în 2012. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul central al strategiei bugetare prezentat în versiunea actualizată a programului de stabilitate constă în reducerea semnificativă a cheltuielilor publice, în contextul în care se presupune accelerarea creșterii datorită reformelor structurale adoptate și anunțate, în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) al unei poziții echilibrate în termeni structurali (adică soldul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și cele temporare) până în 2012.

Conform scenariului de referință, deficitul efectiv ar trebui să scadă ușor în 2008, de la 2,4 % din PIB în 2007 la 2,3 % din PIB, apoi mai rapid, cu 0,6 puncte procentuale anual, până la atingerea echilibrului bugetar în 2012. În același timp, excedentul primar ar trebui să crească de la 0,2 % din PIB în 2007 până la 2,5 % din PIB în 2012. În pofida ipotezelor de creștere macroeconomică mai favorabile și a unei poziții bugetare inițiale mai bune, programul amână ajustarea prevăzută în versiunea precedentă a actualizării, care a fixat anul 2010 drept an-țintă pentru atingerea OTM. Ajustarea structurală este foarte redusă în cursul primului an al perioadei de programare și se întinde pe o perioadă mai lungă. Reducerea deficitului este planificată să se bazeze în întregime pe o scădere a cheltuielilor. Ponderea cheltuielilor este planificată să scadă cu aproximativ 3 puncte procentuale din PIB. Raportul venituri-PIB ar trebui, de asemenea, să scadă ușor în 2008 și 2009, pentru a se stabiliza ulterior. Datoria publică brută, estimată la 64,2 % din PIB în 2007 în versiunea actualizată a programului, adică peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat, este planificată să scadă cu mai mult de 4 puncte procentuale din PIB în cursul perioadei de programare și să atingă valoarea de referință în 2012.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program. Scenariul macroeconomic, care se bazează pe un context internațional inofensiv, pare favorabil pentru întreaga perioadă de programare. Aceasta se explică într-o anumită măsură prin faptul că se bazează pe punerea în aplicare a unor reforme structurale, în special cele ale sistemelor speciale de pensie și pe revizuirea contractelor de muncă deja convenite în mare parte, precum și pe reforme care urmează a fi hotărâte. Pentru a își face pe deplin simțit efectul asupra creșterii potențiale, măsurile structurale ar trebui puse în aplicare cu fermitate. În ceea ce privește cheltuielile, pe termen scurt, există măsuri concrete care sprijină limitarea acestora (de exemplu, introducerea unei sume minime care trebuie plătită de pacienți pentru anumite cheltuieli de sănătate și înlocuirea parțială a pensionarilor din administrația publică).
  Pe termen mediu, în care se așteaptă o consolidare bugetară mai semnificativă, ar trebui să se observe un efect pozitiv, în special ca urmare „Revizuirii generale a politicilor publice” care ar trebui să conducă la reforme structurale în toate domeniile cheltuielilor publice, care urmează a fi hotărâte în primăvara anului 2008 și care acoperă perioada 2009-2011, dar nu s-au adoptat încă măsuri concrete, prin urmare, impactul bugetar al acestora este incert. Extinderea normei cheltuielilor de stat pentru a acoperi transferurile către autoritățile locale ar putea contribui la limitarea cheltuielilor. Cheltuielile pentru autoritățile locale și pentru securitatea socială reprezintă în continuare un risc pentru cheltuielile publice generale. Având în vedere aceste riscuri legate de obiectivele bugetare, ponderea datoriei ar putea, de asemenea, să fie mai mare decât cea prevăzută în program. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program. Scenariul macroeconomic, care se bazează pe un context internațional inofensiv, pare favorabil pentru întreaga perioadă de programare. Aceasta se explică într-o anumită măsură prin faptul că se bazează pe punerea în aplicare a unor reforme structurale, în special cele ale sistemelor speciale de pensie și pe revizuirea contractelor de muncă deja convenite în mare parte, precum și pe reforme care urmează a fi hotărâte. Pentru a își face pe deplin simțit efectul asupra creșterii potențiale, măsurile structurale ar trebui puse în aplicare cu fermitate. În ceea ce privește cheltuielile, pe termen scurt, există măsuri concrete care sprijină limitarea acestora (de exemplu, introducerea unei sume minime care trebuie plătită de pacienți pentru anumite cheltuieli de sănătate și înlocuirea parțială a pensionarilor din administrația publică).

Pe termen mediu, în care se așteaptă o consolidare bugetară mai semnificativă, ar trebui să se observe un efect pozitiv, în special ca urmare „Revizuirii generale a politicilor publice” care ar trebui să conducă la reforme structurale în toate domeniile cheltuielilor publice, care urmează a fi hotărâte în primăvara anului 2008 și care acoperă perioada 2009-2011, dar nu s-au adoptat încă măsuri concrete, prin urmare, impactul bugetar al acestora este incert. Extinderea normei cheltuielilor de stat pentru a acoperi transferurile către autoritățile locale ar putea contribui la limitarea cheltuielilor. Cheltuielile pentru autoritățile locale și pentru securitatea socială reprezintă în continuare un risc pentru cheltuielile publice generale. Având în vedere aceste riscuri legate de obiectivele bugetare, ponderea datoriei ar putea, de asemenea, să fie mai mare decât cea prevăzută în program.

| (7) | Pe baza evaluării riscurilor prezentată anterior și a faptului că soldul structural ar trebui să înregistreze o creștere puțin semnificativă în 2008, pentru ca ulterior să crească anual în medie cu aproximativ 0,5 puncte procentuale din PIB, poziția bugetară stabilită în program nu este suficientă pentru a permite atingerea OTM până în 2010, astfel cum era planificat în programul anterior și s-ar putea să nu fie suficientă pentru a-l atinge chiar până în 2012, conform programului. În plus, Consiliul remarcă faptul că poziția bugetară nu este în concordanță cu orientările Eurogrup din aprilie 2007. Conform programului, în 2009 se va atinge o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. Având în vedere riscurile legate de obiectivele bugetare, acesta ar putea fi atins mai târziu. Ajustarea prevăzută de program nu este în conformitate cu pragul minim de 0,5 % din PIB, prevăzut de Pactul de stabilitate și creștere, în special datorită ajustării neadecvate din 2008. Consiliul remarcă faptul că aceasta nu este conformă cu orientările Eurogroup din aprilie 2007. Ținând seama de riscurile legate de previziunile de deficit menționate anterior, rata datoriei ar putea să nu scadă suficient spre valoarea de referință în cursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza evaluării riscurilor prezentată anterior și a faptului că soldul structural ar trebui să înregistreze o creștere puțin semnificativă în 2008, pentru ca ulterior să crească anual în medie cu aproximativ 0,5 puncte procentuale din PIB, poziția bugetară stabilită în program nu este suficientă pentru a permite atingerea OTM până în 2010, astfel cum era planificat în programul anterior și s-ar putea să nu fie suficientă pentru a-l atinge chiar până în 2012, conform programului. În plus, Consiliul remarcă faptul că poziția bugetară nu este în concordanță cu orientările Eurogrup din aprilie 2007. Conform programului, în 2009 se va atinge o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. Având în vedere riscurile legate de obiectivele bugetare, acesta ar putea fi atins mai târziu. Ajustarea prevăzută de program nu este în conformitate cu pragul minim de 0,5 % din PIB, prevăzut de Pactul de stabilitate și creștere, în special datorită ajustării neadecvate din 2008. Consiliul remarcă faptul că aceasta nu este conformă cu orientările Eurogroup din aprilie 2007. Ținând seama de riscurile legate de previziunile de deficit menționate anterior, rata datoriei ar putea să nu scadă suficient spre valoarea de referință în cursul perioadei de programare.

| (8) | Franța se confruntă cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este ușor mai scăzut decât media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută, ca rezultat al reformelor deja adoptate în acest domeniu. În 2007, poziția bugetară estimată de program, deși mai bună comparativ cu anul precedent, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și fără a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Continuarea procesului de consolidare bugetară ar contribui la reducerea riscurilor legate de viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Franța se confruntă cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este ușor mai scăzut decât media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută, ca rezultat al reformelor deja adoptate în acest domeniu. În 2007, poziția bugetară estimată de program, deși mai bună comparativ cu anul precedent, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și fără a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Continuarea procesului de consolidare bugetară ar contribui la reducerea riscurilor legate de viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate este, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Mai concret, cele două programe prezintă vastul calendar de reformă al guvernului, incluzând reforma pieței muncii, reorganizarea administrației publice și îmbunătățirea cadrului concurențial pentru întreprinderi. Până în momentul de față, guvernul a adoptat o reformă a universităților și măsuri suplimentare în vederea încurajării cercetării în întreprinderi, precum și eliminarea taxelor pentru orele suplimentare, reforma sectorului vânzărilor cu amănuntul (loi Galland) și a acceptat să procedeze la o reformă a sistemelor speciale de pensii și la fuzionarea ANPE (agenția de șomaj) cu Unedic (fondul pentru ajutor de șomaj). Mai mult, sunt în lucru în prezent reforme în numeroase domenii, în special noi reforme ale sistemului de pensii și ale pieței muncii, inclusiv printr-o revizuire a contractelor de muncă, precum și o modernizare a economiei franceze, ținând seama de propunerile „Comisiei Attali”. Raportul cu privire la punerea în aplicare acoperă o paletă mai largă de domenii, în timp ce programul de stabilitate conține mai multe informații cu privire la evoluțiile recente. Niciunul din cele două programe nu prezintă informații complete cu privire la costurile (sau la economiile) bugetare directe, aferente principalelor reforme prevăzute, care ar trebui totuși să susțină consolidarea bugetară prevăzută de programul de stabilitate. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate este, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Mai concret, cele două programe prezintă vastul calendar de reformă al guvernului, incluzând reforma pieței muncii, reorganizarea administrației publice și îmbunătățirea cadrului concurențial pentru întreprinderi. Până în momentul de față, guvernul a adoptat o reformă a universităților și măsuri suplimentare în vederea încurajării cercetării în întreprinderi, precum și eliminarea taxelor pentru orele suplimentare, reforma sectorului vânzărilor cu amănuntul (loi Galland) și a acceptat să procedeze la o reformă a sistemelor speciale de pensii și la fuzionarea ANPE (agenția de șomaj) cu Unedic (fondul pentru ajutor de șomaj). Mai mult, sunt în lucru în prezent reforme în numeroase domenii, în special noi reforme ale sistemului de pensii și ale pieței muncii, inclusiv printr-o revizuire a contractelor de muncă, precum și o modernizare a economiei franceze, ținând seama de propunerile „Comisiei Attali”. Raportul cu privire la punerea în aplicare acoperă o paletă mai largă de domenii, în timp ce programul de stabilitate conține mai multe informații cu privire la evoluțiile recente. Niciunul din cele două programe nu prezintă informații complete cu privire la costurile (sau la economiile) bugetare directe, aferente principalelor reforme prevăzute, care ar trebui totuși să susțină consolidarea bugetară prevăzută de programul de stabilitate.

| (10) | Strategia bugetară prezentată în program este parțial conformă cu orientările generale de politică economică adresate țării sau cu orientările adresate statelor membre ale zonei euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. În special, este puțin probabil ca Franța să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu până în 2010, iar ponderea datoriei publice rămâne nesatisfăcător de ridicată. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară prezentată în program este parțial conformă cu orientările generale de politică economică adresate țării sau cu orientările adresate statelor membre ale zonei euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. În special, este puțin probabil ca Franța să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu până în 2010, iar ponderea datoriei publice rămâne nesatisfăcător de ridicată.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

În concluzie, ritmul consolidării bugetare și al reducerii datoriei a încetinit în 2007 și se prevede că va fi semnificativ mai puțin ambițios în următorii ani decât fusese prevăzut în versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate, în special pentru 2008. Consolidarea prevăzută este decalată, iar realizarea OTM printr-o ajustare bazată pe reducerea cheltuielilor este amânată din 2010 pentru 2012, conform celui mai plauzibil dintre cele două scenarii macroeconomice prezentate de autoritățile franceze. Mai mult, chiar și această traiectorie de ajustare este supusă unor riscuri importante. Cu toate că reducerile fiscale adoptate în vara anului 2007 își fac deja simțit impactul asupra finanțelor publice, autoritățile au adoptat, de asemenea, măsuri în vederea reducerii cheltuielilor publice în 2008, în special în sectorul securității sociale, au mărit sfera de aplicare a normelor în materie cheltuieli pentru stat și s-au angajat în reforme structurale. Reformele structurale vor fi esențiale pentru mărirea creșterii potențiale, ameliorarea competitivității și sprijinirea procesului de consolidare bugetară. Cu toate acestea, măsurile care stau la baza reducerii ambițioase prevăzute a ponderii cheltuielilor în perioada de programare trebuie să fie precizate și puse în aplicare. Obiectivele programului sunt, de asemenea, expuse riscurilor care reies din ipotezele macroeconomice favorabile și din ipotezele privind impactul reformelor structurale asupra creșterii. Ținând seama de nivelul datoriei și al deficitului, precum și de creșterea prevăzută a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, Franța pare să se situeze la un nivel de risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Franța este invitată:

| (i) | să accelereze ritmul consolidării bugetare și al reducerii datoriei publice, inclusiv printr-o punere în aplicare riguroasă a bugetului pe anul 2008, astfel încât să se asigure mai rapid marja de siguranță, evitându-se depășirea pragului de deficit de 3 % și, în măsura în care condițiile ciclice permit acest lucru, să se încerce atingerea OTM până în 2010, în vederea contribuirii în mod decisiv la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; |
| --- | --- |

(i)

să accelereze ritmul consolidării bugetare și al reducerii datoriei publice, inclusiv printr-o punere în aplicare riguroasă a bugetului pe anul 2008, astfel încât să se asigure mai rapid marja de siguranță, evitându-se depășirea pragului de deficit de 3 % și, în măsura în care condițiile ciclice permit acest lucru, să se încerce atingerea OTM până în 2010, în vederea contribuirii în mod decisiv la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice;

| (ii) | să aplice, în mod efectiv, normele existente în materie de cheltuieli și să adopte măsuri suplimentare în vederea garantării respectării obiectivelor ambițioase de reducere a cheltuielilor multianuale în administrația publică la nivelul tuturor sub-sectoarelor, conducând astfel la o reducere a raportului cheltuieli-PIB; |
| --- | --- |

(ii)

să aplice, în mod efectiv, normele existente în materie de cheltuieli și să adopte măsuri suplimentare în vederea garantării respectării obiectivelor ambițioase de reducere a cheltuielilor multianuale în administrația publică la nivelul tuturor sub-sectoarelor, conducând astfel la o reducere a raportului cheltuieli-PIB;

| (iii) | să continue și să accelereze reformele structurale, astfel încât să intensifice creșterea potențială și să scadă nivelul cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

(iii)

să continue și să accelereze reformele structurale, astfel încât să intensifice creșterea potențială și să scadă nivelul cheltuielilor publice.

Consiliul remarcă de asemenea că astfel de acțiuni sunt în conformitate cu orientările pentru politici fiscale ale Eurogroup din aprilie 2007.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS nov. 2007 | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | n.a. | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS nov. 2007 | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| COM nov. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.a. | n.a. |
| Diferență de producție (5)

  (% din PIB potențial) | PS nov. 2007 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | n.a. | n.a. |
| Sold net al operațiunilor de finanțare derulate cu restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| COM nov. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | n.a. | n.a. |
| Soldul administrației publice
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | n.a. | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | n.a. | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | n.a. | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | n.a. | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| COM nov. 2007 | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2006 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | n.a. | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație în %)

PS nov. 2007

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

COM nov. 2007

2,0

1,9

2,0

1,8

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

n.a.

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS nov. 2007

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

COM nov. 2007

1,9

1,5

1,7

1,6

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

n.a.

n.a.

Diferență de producție (5)

(% din PIB potențial)

PS nov. 2007

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

COM nov. 2007 (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

n.a.

n.a.

Sold net al operațiunilor de finanțare derulate cu restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

COM nov. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

n.a.

n.a.

Soldul administrației publice

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

n.a.

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

COM nov. 2007

0,0

0,0

0,0

– 0,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

n.a.

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

n.a.

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

COM nov. 2007

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

n.a.

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

COM nov. 2007

64,2

64,3

64,1

64,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS dec. 2006

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

n.a.

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în acest text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile stabilite în toamnă de către serviciile Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a planului național de reformă.

(3)  JO C 70, 27.3.2007, p. 13.

(4)  În special, nu se prezintă ipoteze referitoare la ratele dobânzii pe termen scurt și lung. Mai mult, cifrele pentru 2006 nu sunt prezentate în program, cu excepția tabelului privind evoluțiile ciclice.

(5)  Diferențe de producție și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % și respectiv 2,1 %, în perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile derogatorii și alte măsuri temporare. Măsurile excepționale și temporare reprezintă 0,1 % din PIB în 2006 și sunt nule pentru restul perioadei de programare (2007-2012), conform celui mai recent program. În conformitate cu previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei, acestea se ridică la 0,3 % din PIB în 2006, 0,05 % din PIB în 2007 și 0,1 % din PIB în 2008.

(8)  Întrucât cel mai recent program nu conține informații pentru anul 2006 (cu excepția evoluțiilor conjuncturale), cifrele provin din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/39

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2007-2010

(2008/C 49/10)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul actualizat de convergență al României pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008 Consiliul a examinat programul actualizat de convergență al României pentru perioada 2007-2010.

| (2) | România a înregistrat o creștere economică puternică, de ordinul a 6,5 % în medie anual, între 2003 și 2006. Cu toate acestea, economia sa foarte performantă dă semne clare de supraîncălzire, prezentând un deficit extern ridicat și în creștere (estimat la aproape 13 % din PIB în 2007) și o reducere a finanțărilor provenite din ISD (investiții străine directe), în pofida nivelului ridicat al investițiilor altele decât cele legate de privatizări, dar totuși atenuate datorită unei proporții mai mari a aporturilor de capital pe termen mediu și lung, potrivit informațiilor disponibile în prezent pentru anul 2007.
  Deficitul tot mai ridicat de forță de muncă, creșterea puternică a salariilor care împiedică concurența și dezvoltarea rapidă a împrumuturilor contractate de gospodării reprezintă alte semne ale supraîncălzirii. Creșterea bruscă a inflației, după o lungă perioadă de dezinflație reușită, a fost declanșată în principal de șocuri asupra factorilor de ofertă, cauzate de performanțele slabe ale sectorului agricol în 2007, în urma intemperiilor. Aceasta a fost agravată de efectele asupra cererii globale ale creșterii veniturilor și creditelor, ale politicilor nerestrictive în materie fiscală și de salarizare a sectorului public și ale deprecierii leului începând cu luna august 2007 (după aprecierea din ultimii ani). Pentru a continua să se apropie rapid de PIB-ul mediu pe cap de locuitor al UE-27, este imperativ ca România să remedieze dezechilibrele externe crescânde. În acest context, politica fiscală are un rol cheie prin moderarea cererii interne, îmbunătățind totodată calitatea finanțelor publice, în special printr-o reorientare spre investiții de accelerare a creșterii economice. |
| --- | --- |

(2)

România a înregistrat o creștere economică puternică, de ordinul a 6,5 % în medie anual, între 2003 și 2006. Cu toate acestea, economia sa foarte performantă dă semne clare de supraîncălzire, prezentând un deficit extern ridicat și în creștere (estimat la aproape 13 % din PIB în 2007) și o reducere a finanțărilor provenite din ISD (investiții străine directe), în pofida nivelului ridicat al investițiilor altele decât cele legate de privatizări, dar totuși atenuate datorită unei proporții mai mari a aporturilor de capital pe termen mediu și lung, potrivit informațiilor disponibile în prezent pentru anul 2007.

Deficitul tot mai ridicat de forță de muncă, creșterea puternică a salariilor care împiedică concurența și dezvoltarea rapidă a împrumuturilor contractate de gospodării reprezintă alte semne ale supraîncălzirii. Creșterea bruscă a inflației, după o lungă perioadă de dezinflație reușită, a fost declanșată în principal de șocuri asupra factorilor de ofertă, cauzate de performanțele slabe ale sectorului agricol în 2007, în urma intemperiilor. Aceasta a fost agravată de efectele asupra cererii globale ale creșterii veniturilor și creditelor, ale politicilor nerestrictive în materie fiscală și de salarizare a sectorului public și ale deprecierii leului începând cu luna august 2007 (după aprecierea din ultimii ani). Pentru a continua să se apropie rapid de PIB-ul mediu pe cap de locuitor al UE-27, este imperativ ca România să remedieze dezechilibrele externe crescânde. În acest context, politica fiscală are un rol cheie prin moderarea cererii interne, îmbunătățind totodată calitatea finanțelor publice, în special printr-o reorientare spre investiții de accelerare a creșterii economice.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o accelerare a creșterii PIB-ului de la 6,1 % în 2007 la 6,5 % în 2008, acesta urmând a se fixa la 5,8 % în 2010. Pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), creșterea prevăzută în 2008 și 2009 este oarecum optimistă. În special, este neclară modalitatea potrivit căreia se va putea realiza reducerea contribuției negative a exporturilor nete la creștere într-un context caracterizat de creșterea costurilor unitare ale forței de muncă și de puternice presiuni ale cererii, accentuate datorită unei politici fiscale nerestrictive. Amploarea și agravarea rapidă a dezechilibrelor externe sunt îngrijorătoare, după cum o dovedește tendința de depreciere a leului începând cu mijlocul anului 2007, în contextul unei reevaluări generale a riscurilor de pe piețele financiare internaționale. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi, de asemenea, foarte pesimiste. Presiunile inflaționiste puternice datorate evoluției salariilor (inclusiv salariile funcțiilor publice), creșterii rapide a prețurilor internaționale ale produselor alimentare și bunurilor de larg consum, precum și cursului de schimb mai scăzut (după o lungă perioadă de apreciere) sugerează existența unei încetiniri mai pronunțate a procesului de dezinflație. Astfel, se estimează că diferențialul de inflație (IAPC) față de UE-27 se va stabiliza sau nu se va reduce decât ușor pe parcursul perioadei analizate. În ansamblu, există posibilitatea ca combinația de politici expuse în program să nu determine progresul pe calea convergenței nominale. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o accelerare a creșterii PIB-ului de la 6,1 % în 2007 la 6,5 % în 2008, acesta urmând a se fixa la 5,8 % în 2010. Pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), creșterea prevăzută în 2008 și 2009 este oarecum optimistă. În special, este neclară modalitatea potrivit căreia se va putea realiza reducerea contribuției negative a exporturilor nete la creștere într-un context caracterizat de creșterea costurilor unitare ale forței de muncă și de puternice presiuni ale cererii, accentuate datorită unei politici fiscale nerestrictive. Amploarea și agravarea rapidă a dezechilibrelor externe sunt îngrijorătoare, după cum o dovedește tendința de depreciere a leului începând cu mijlocul anului 2007, în contextul unei reevaluări generale a riscurilor de pe piețele financiare internaționale. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi, de asemenea, foarte pesimiste. Presiunile inflaționiste puternice datorate evoluției salariilor (inclusiv salariile funcțiilor publice), creșterii rapide a prețurilor internaționale ale produselor alimentare și bunurilor de larg consum, precum și cursului de schimb mai scăzut (după o lungă perioadă de apreciere) sugerează existența unei încetiniri mai pronunțate a procesului de dezinflație. Astfel, se estimează că diferențialul de inflație (IAPC) față de UE-27 se va stabiliza sau nu se va reduce decât ușor pe parcursul perioadei analizate. În ansamblu, există posibilitatea ca combinația de politici expuse în program să nu determine progresul pe calea convergenței nominale.

| (4) | Conform programului actualizat, deficitul administrațiilor publice prevăzut pentru anul 2007 este de 2,9 % din PIB, și anume cu 0,2 puncte procentuale peste previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei și peste obiectivul programului precedent. Efectul de bază pozitiv datorat deficitului mai mic decât se preconiza în 2006 a fost neutralizat de o creștere mai puternică a cheltuielilor față de venituri în 2007. Prin urmare, execuția bugetară din 2007 nu este conformă cu recomandarea formulată de Consiliu în avizul său din 27 martie 2007 cu privire la programul precedent de convergență, și anume recomandarea „de a profita de perioadele economice favorabile pentru a accelera în mod considerabil ritmul ajustării în vederea atingerii OTM prin stabilirea unor obiective bugetare mai ambițioase în 2007” (3). |
| --- | --- |

(4)

Conform programului actualizat, deficitul administrațiilor publice prevăzut pentru anul 2007 este de 2,9 % din PIB, și anume cu 0,2 puncte procentuale peste previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei și peste obiectivul programului precedent. Efectul de bază pozitiv datorat deficitului mai mic decât se preconiza în 2006 a fost neutralizat de o creștere mai puternică a cheltuielilor față de venituri în 2007. Prin urmare, execuția bugetară din 2007 nu este conformă cu recomandarea formulată de Consiliu în avizul său din 27 martie 2007 cu privire la programul precedent de convergență, și anume recomandarea „de a profita de perioadele economice favorabile pentru a accelera în mod considerabil ritmul ajustării în vederea atingerii OTM prin stabilirea unor obiective bugetare mai ambițioase în 2007” (3).

| (5) | Actualizarea confirmă obiectivul principal stabilit de programul precedent de a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), un deficit structural (și anume un deficit în termeni de ajustare ciclică, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare) de 0,9 % din PIB până în 2011 (adică ulterior perioadei de programare). Programul prevede o stabilizare a deficitului global la 2,9 % din PIB pe parcursul perioadei 2007-2009 și o reducere la 2,4 % din PIB în 2010. Soldul primar urmează o tendință asemănătoare. Nu se realizează niciun efort de politică fiscală între 2007 și 2009, când se estimează că deficitul structural se va menține la circa 3,5 % din PIB. Numai în 2010 se prevede o ajustare de 0,75 % din PIB în vederea atingerii OTM. În raport cu programul precedent de convergență, care viza o ajustare în vederea atingerii OTM relativ treptată și care nu se concentra în întregime spre sfârșitul perioadei, obiectivele bugetare sunt mai puțin ambițioase în pofida previziunilor de creștere mai favorabile ale programului pentru 2008-2009. Ajustarea prevăzută în actualizare este favorizată de o creștere netă a raportului venituri-PIB (cu 3,5 puncte procentuale, în principal pe baza previziunilor relativ optimiste cu privire la venituri), care depășește creșterea puternică a raportului cheltuieli-PIB (cu aproape 3 puncte procentuale).
  Creșterea veniturilor (1,4 puncte procentuale din PIB) se datorează în primul rând taxelor bazate pe un presupus dinamism al impozitelor directe (impozitele pe venit ar trebui să crească datorită unei evoluții favorabile a salariilor medii și numărului de angajați, în timp ce impozitele pe profit ar trebui să beneficieze de efectul pozitiv generat de reducerea contribuțiilor sociale ale angajatorilor), dar și măsurilor privind TVA (referitor la sincronizarea încasărilor din TVA), chiar dacă acest lucru nu este precizat îndeajuns în cadrul programului. „Alte venituri” cresc în aceleași proporții, ceea ce reflectă, de asemenea, o creștere probabilă a fondurilor UE. În 2008, contribuțiile sociale vor face obiectul mai multor reforme care ar trebui să producă un efect pozitiv clar (diminuări ale ratelor cu 6 puncte procentuale, introducerea unui al doilea pilon al sistemului de pensii și extinderea bazei contribuțiilor la pensii prin renunțarea la plafonul reprezentând de cinci ori salariul mediu și prin includerea primelor în baza de impozitare). În ceea ce privește cheltuielile, schimbarea provine în primul rând dintr-o creștere substanțială a investițiilor publice, datorată unei creșteri semnificative estimate a integrării fondurilor comunitare, care pare a fi ambițioasă. De asemenea, se estimează că și prestațiile sociale (în special pensiile) vor crește în mod considerabil. Această creștere nu va fi compensată decât parțial de o puternică scădere a remunerației angajaților și a subvențiilor (dintre care niciuna nu este justificată în program). |
| --- | --- |

(5)

Actualizarea confirmă obiectivul principal stabilit de programul precedent de a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), un deficit structural (și anume un deficit în termeni de ajustare ciclică, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare) de 0,9 % din PIB până în 2011 (adică ulterior perioadei de programare). Programul prevede o stabilizare a deficitului global la 2,9 % din PIB pe parcursul perioadei 2007-2009 și o reducere la 2,4 % din PIB în 2010. Soldul primar urmează o tendință asemănătoare. Nu se realizează niciun efort de politică fiscală între 2007 și 2009, când se estimează că deficitul structural se va menține la circa 3,5 % din PIB. Numai în 2010 se prevede o ajustare de 0,75 % din PIB în vederea atingerii OTM. În raport cu programul precedent de convergență, care viza o ajustare în vederea atingerii OTM relativ treptată și care nu se concentra în întregime spre sfârșitul perioadei, obiectivele bugetare sunt mai puțin ambițioase în pofida previziunilor de creștere mai favorabile ale programului pentru 2008-2009. Ajustarea prevăzută în actualizare este favorizată de o creștere netă a raportului venituri-PIB (cu 3,5 puncte procentuale, în principal pe baza previziunilor relativ optimiste cu privire la venituri), care depășește creșterea puternică a raportului cheltuieli-PIB (cu aproape 3 puncte procentuale).

Creșterea veniturilor (1,4 puncte procentuale din PIB) se datorează în primul rând taxelor bazate pe un presupus dinamism al impozitelor directe (impozitele pe venit ar trebui să crească datorită unei evoluții favorabile a salariilor medii și numărului de angajați, în timp ce impozitele pe profit ar trebui să beneficieze de efectul pozitiv generat de reducerea contribuțiilor sociale ale angajatorilor), dar și măsurilor privind TVA (referitor la sincronizarea încasărilor din TVA), chiar dacă acest lucru nu este precizat îndeajuns în cadrul programului. „Alte venituri” cresc în aceleași proporții, ceea ce reflectă, de asemenea, o creștere probabilă a fondurilor UE. În 2008, contribuțiile sociale vor face obiectul mai multor reforme care ar trebui să producă un efect pozitiv clar (diminuări ale ratelor cu 6 puncte procentuale, introducerea unui al doilea pilon al sistemului de pensii și extinderea bazei contribuțiilor la pensii prin renunțarea la plafonul reprezentând de cinci ori salariul mediu și prin includerea primelor în baza de impozitare). În ceea ce privește cheltuielile, schimbarea provine în primul rând dintr-o creștere substanțială a investițiilor publice, datorată unei creșteri semnificative estimate a integrării fondurilor comunitare, care pare a fi ambițioasă. De asemenea, se estimează că și prestațiile sociale (în special pensiile) vor crește în mod considerabil. Această creștere nu va fi compensată decât parțial de o puternică scădere a remunerației angajaților și a subvențiilor (dintre care niciuna nu este justificată în program).

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele previzionate în program. În special, date fiind previziunile favorabile ale programului în ceea ce privește elasticitatea fiscală și informațiile cele mai recente privind execuția bugetară, veniturile nu vor atinge probabil nivelul prevăzut pentru anul 2007. Acest lucru ar duce la un efect de bază negativ pentru venituri, pe parcursul perioadei de programare, ceea ce ar presupune rezultate bugetare inferioare celor prevăzute pentru perioada 2008-2010. Situația s-ar putea agrava datorită previziunilor de creștere optimiste reținute pentru perioada 2008-2009. Este posibil ca și dinamismul, în special în ceea ce privește contribuțiile sociale și impozitele directe să fi fost supraestimat. În ceea ce privește cheltuielile, programul pare să continue tendința de a acorda alocări bugetare excesive în favoarea cheltuielilor de investiție. Prin urmare, există riscul ca resursele alocate investițiilor să fie, cel puțin parțial, transferate spre cheltuielile actuale, după cum s-a mai întâmplat în trecut, în special spre acele posturi care par să nu fi beneficiat de alocări bugetare suficiente în cadrul programului, și anume remunerațiile angajaților, transferurile sociale și subvențiile.
  Chiar dacă programul prevede o politică mai prudentă în materie de salarii ale funcțiilor publice pentru perioada 2008-2010, acest lucru nu este justificat în program și nu pare a fi realist având în vedere depășirile constatate în trecut: în 2006 și 2007, creșterile masei salariale au fost de două ori mai mari decât cele prevăzute inițial. Ținând seama de acest transfer al cheltuielilor, raportul cheltuieli-PIB ar putea fi superior previziunilor, și anume pentru perioada 2009-2010. Punctele slabe ale programării și execuției bugetare, presiunile care se vor exersa asupra cheltuielilor în anii electorali 2008 și 2009 și incertitudinea legată de suma compensațiilor pe care guvernul le va vărsa, în temeiul așa-numitului „fond al proprietății”, în favoarea proprietarilor ale căror bunuri au fost naționalizate în timpul regimului comunist constituie factori de risc suplimentari. Mai mult, rigoarea fiscală prevăzută în anul 2010 nu este susținută îndeajuns de măsuri. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele previzionate în program. În special, date fiind previziunile favorabile ale programului în ceea ce privește elasticitatea fiscală și informațiile cele mai recente privind execuția bugetară, veniturile nu vor atinge probabil nivelul prevăzut pentru anul 2007. Acest lucru ar duce la un efect de bază negativ pentru venituri, pe parcursul perioadei de programare, ceea ce ar presupune rezultate bugetare inferioare celor prevăzute pentru perioada 2008-2010. Situația s-ar putea agrava datorită previziunilor de creștere optimiste reținute pentru perioada 2008-2009. Este posibil ca și dinamismul, în special în ceea ce privește contribuțiile sociale și impozitele directe să fi fost supraestimat. În ceea ce privește cheltuielile, programul pare să continue tendința de a acorda alocări bugetare excesive în favoarea cheltuielilor de investiție. Prin urmare, există riscul ca resursele alocate investițiilor să fie, cel puțin parțial, transferate spre cheltuielile actuale, după cum s-a mai întâmplat în trecut, în special spre acele posturi care par să nu fi beneficiat de alocări bugetare suficiente în cadrul programului, și anume remunerațiile angajaților, transferurile sociale și subvențiile.

Chiar dacă programul prevede o politică mai prudentă în materie de salarii ale funcțiilor publice pentru perioada 2008-2010, acest lucru nu este justificat în program și nu pare a fi realist având în vedere depășirile constatate în trecut: în 2006 și 2007, creșterile masei salariale au fost de două ori mai mari decât cele prevăzute inițial. Ținând seama de acest transfer al cheltuielilor, raportul cheltuieli-PIB ar putea fi superior previziunilor, și anume pentru perioada 2009-2010. Punctele slabe ale programării și execuției bugetare, presiunile care se vor exersa asupra cheltuielilor în anii electorali 2008 și 2009 și incertitudinea legată de suma compensațiilor pe care guvernul le va vărsa, în temeiul așa-numitului „fond al proprietății”, în favoarea proprietarilor ale căror bunuri au fost naționalizate în timpul regimului comunist constituie factori de risc suplimentari. Mai mult, rigoarea fiscală prevăzută în anul 2010 nu este susținută îndeajuns de măsuri.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare să fie insuficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului până în 2011, astfel cum se prevede în program. Până la sfârșitul perioadei de programare nu se va permite furnizarea unei marje de siguranță pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB (estimat la 1,75 % din PIB), ceea ce va duce la un risc serios ca valoarea de referință să fie depășită pe termen scurt. În urma unei puternice deteriorări a deficitului în 2007, nu se mai poate spera la nicio ajustare în vederea atingerii OTM înaintea anului 2010, în pofida semnelor de supraîncălzire pe care le prezintă economia. Acest fenomen nu este conform cu Pactul de stabilitate și creștere. Orientarea bugetară nu permite remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate anterior, în special deficitul extern ridicat, care continuă să crească, la fel și presiunile cererii interne, care amenință stabilitatea macroeconomică și financiară. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare să fie insuficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului până în 2011, astfel cum se prevede în program. Până la sfârșitul perioadei de programare nu se va permite furnizarea unei marje de siguranță pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB (estimat la 1,75 % din PIB), ceea ce va duce la un risc serios ca valoarea de referință să fie depășită pe termen scurt. În urma unei puternice deteriorări a deficitului în 2007, nu se mai poate spera la nicio ajustare în vederea atingerii OTM înaintea anului 2010, în pofida semnelor de supraîncălzire pe care le prezintă economia. Acest fenomen nu este conform cu Pactul de stabilitate și creștere. Orientarea bugetară nu permite remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate anterior, în special deficitul extern ridicat, care continuă să crească, la fel și presiunile cererii interne, care amenință stabilitatea macroeconomică și financiară.

| (8) | În absența unor previziuni pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, bazate pe ipotezele macroeconomice comune emise de EPC/Comisie, nu este posibil să se aprecieze efectul îmbătrânirii populației în România calculat pe o bază comparativă și solidă, cum este cazul în prezent pentru celelalte statele membre. În timp ce nu se poate exclude că îmbătrânirea populației afectează considerabil cheltuielile, poziția bugetară a programului pentru 2007, caracterizată printr-un deficit structural substanțial, nu este suficientă pentru a garanta stabilizarea datoriei, chiar înainte de a lua în considerare impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului. Îmbunătățirea situației bugetare structurale pe termen mediu va contribui astfel la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

În absența unor previziuni pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, bazate pe ipotezele macroeconomice comune emise de EPC/Comisie, nu este posibil să se aprecieze efectul îmbătrânirii populației în România calculat pe o bază comparativă și solidă, cum este cazul în prezent pentru celelalte statele membre. În timp ce nu se poate exclude că îmbătrânirea populației afectează considerabil cheltuielile, poziția bugetară a programului pentru 2007, caracterizată printr-un deficit structural substanțial, nu este suficientă pentru a garanta stabilizarea datoriei, chiar înainte de a lua în considerare impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului. Îmbunătățirea situației bugetare structurale pe termen mediu va contribui astfel la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare a fi, într-o oarecare măsură, conform cu programul național de reformă (PNR) din iulie 2007. În special, acesta confirmă principalele priorități politice ale guvernului, cum ar fi îmbunătățirea calității și gestionarea cheltuielilor publice, mediul de afaceri și administrația publică, precum și principalele reforme care privesc în mod direct finanțele publice, și anume în domeniile pieței forței de muncă, pensiei, asistenței medicale și educației. Acesta confirmă, de asemenea, prioritățile în materie de cheltuieli în domeniile educației, cercetării, sănătății, infrastructurii, mediului și agriculturii. Pe de altă parte, programul de convergență nu furnizează informați sistematice privind costurile bugetare directe legate de principalele reforme prezentate de PNR. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare a fi, într-o oarecare măsură, conform cu programul național de reformă (PNR) din iulie 2007. În special, acesta confirmă principalele priorități politice ale guvernului, cum ar fi îmbunătățirea calității și gestionarea cheltuielilor publice, mediul de afaceri și administrația publică, precum și principalele reforme care privesc în mod direct finanțele publice, și anume în domeniile pieței forței de muncă, pensiei, asistenței medicale și educației. Acesta confirmă, de asemenea, prioritățile în materie de cheltuieli în domeniile educației, cercetării, sănătății, infrastructurii, mediului și agriculturii. Pe de altă parte, programul de convergență nu furnizează informați sistematice privind costurile bugetare directe legate de principalele reforme prezentate de PNR.

| (10) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, deși se înregistrează progrese, programul prezintă anumite lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, deși se înregistrează progrese, programul prezintă anumite lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este aceea că strategia bugetară prezentată în program nu este conformă cu o politică bugetară prudentă, necesară limitării deficitului extern crescând și a presiunilor inflaționiste care amenință stabilitatea macroeconomică și financiară și procesul de convergență. Programul nu prevede reducerea deficitelor, ceea ce duce la un risc cu privire la un deficit excesiv. Evoluția spre atingerea OTM nu este suficientă, fiind concentrată în întregime spre sfârșitul perioadei, în pofida unor perspective de creștere puternică. Ținând seama de riscurile care amenință obiectivele bugetare și de amploarea ajustării care ar fi necesară după perioada de programare, OTM nu va fi probabil atins în 2011, astfel cum se preconiza.

Având în vedere evaluarea de mai sus și necesitatea de a garanta o convergență durabilă, România este invitată:

| (i) | să accelereze considerabil ritmul ajustării în vederea atingerii OTM prin stabilirea unor obiective bugetare mult mai ambițioase în 2008 și în anii următori pentru a limita riscul unui deficit excesiv, pentru a favoriza stabilitatea macroeconomică și a reduce dezechilibrele externe crescânde, precum și pentru a face față riscurilor care amenință viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; |
| --- | --- |

(i)

să accelereze considerabil ritmul ajustării în vederea atingerii OTM prin stabilirea unor obiective bugetare mult mai ambițioase în 2008 și în anii următori pentru a limita riscul unui deficit excesiv, pentru a favoriza stabilitatea macroeconomică și a reduce dezechilibrele externe crescânde, precum și pentru a face față riscurilor care amenință viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice;

| (ii) | să limiteze creșterea puternică a cheltuielilor publice, să îmbunătățească structura acestora, astfel încât să sporească potențialul de creștere economică și să îmbunătățească programarea și execuția cheltuielilor într-un cadru strict pe termen mediu; |
| --- | --- |

(ii)

să limiteze creșterea puternică a cheltuielilor publice, să îmbunătățească structura acestora, astfel încât să sporească potențialul de creștere economică și să îmbunătățească programarea și execuția cheltuielilor într-un cadru strict pe termen mediu;

| (iii) | să aplice politici vizând limitarea presiunilor inflaționiste, care să completeze disciplina fiscală mai strictă recomandată, alături de o politică adecvată privind remunerațiile funcțiilor publice și de reforme structurale suplimentare. |
| --- | --- |

(iii)

să aplice politici vizând limitarea presiunilor inflaționiste, care să completeze disciplina fiscală mai strictă recomandată, alături de o politică adecvată privind remunerațiile funcțiilor publice și de reforme structurale suplimentare.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC dec. 2007 | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| COM nov. 2007 | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | n.a. |
| PC ian. 2007 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2007 | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| COM nov. 2007 | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | n.a. |
| PC ian. 2007 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PC dec. 2007 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| COM nov. 2007 (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | n.a. |
| PC ian. 2007 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | n.a. |
| Capacitatea de finanțare netă/necesarul de finanțare net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| COM nov. 2007 | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | n.a. |
| PC ian. 2007 | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | n.a. |
| Soldul administrației publice
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| COM nov. 2007 | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | n.a. |
| PC ian. 2007 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | n.a. |
| PC ian. 2007 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | n.a. |
| PC ian. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | n.a. |
| PC ian. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| COM nov. 2007 | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | n.a. |
| PC ian. 2007 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PC dec. 2007

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

COM nov. 2007

7,7

6,0

5,9

5,8

n.a.

PC ian. 2007

8,0

6,5

6,3

5,9

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2007

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

COM nov. 2007

6,6

4,7

5,6

4,6

n.a.

PC ian. 2007

6,6

4,5

4,3

3,2

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PC dec. 2007

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

COM nov. 2007 (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

n.a.

PC ian. 2007

2,1

2,2

1,9

1,1

n.a.

Capacitatea de finanțare netă/necesarul de finanțare net față de restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

COM nov. 2007

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

n.a.

PC ian. 2007

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

n.a.

Soldul administrației publice

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

COM nov. 2007

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

n.a.

PC ian. 2007

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

COM nov. 2007

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

n.a.

PC ian. 2007

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

COM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

n.a.

PC ian. 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

COM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

n.a.

PC ian. 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2007

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

COM nov. 2007

12,4

12,5

12,8

13,5

n.a.

PC ian. 2007

12,8

13,5

12,6

11,7

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerare în mod special previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și evaluarea Comisiei din iulie 2007 a programului național de reformă.

(3)  JO C 89, 24.4.2007, p. 19.

(4)  În special, lipsesc datele privind ratele dobânzii pe termen scurt și mediu, cheltuielile administrației publice după funcție și detaliile privind previziunile asupra viabilității pe termen lung.

(5)  Deviații PIB și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programele, conform recalculărilor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor incluse în programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % și, respectiv, 6,9 % în perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, cu excepția măsurilor de derogare și a altor măsuri temporare. Conform celui mai recent program, măsurile de derogare și celelalte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2006, 0,2 % în 2007, 0,2 % în 2008, 0,1 % în 2009 și 0,1 % în 2010 (toate determinând creșterea deficitului). În previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei nu se fac trimiteri la nicio măsură de derogare, dat fiind că acestea nu consideră compensațiile acordate în temeiul așa-numitului fond al proprietății ca fiind măsuri de derogare.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/44

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 12 februarie 2008

privind programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 49/11)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 12 februarie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2007-2010.

| (2) | Slovacia cunoaște în prezent o perioadă de creștere puternică, determinată de amplele reforme structurale întreprinse în anii anteriori, alături de fluxuri importante de investiții străine directe, în special în sectorul de producție. Cu toate că datorită acestei creșteri, ocuparea forței de muncă s-a ameliorat, iar rata șomajului a scăzut semnificativ, anumite segmente de populație concentrate în regiunile estice nu par să beneficieze de expansiunea economică a țării.
  Pe lângă faptul că reprezintă o povară pentru finanțele publice și o problemă socială, ocuparea redusă a forței de muncă pe anumite segmente de populație limitează creșterea potențială a PIB și frânează astfel procesul de recuperare. Această lipsă de uniformitate în distribuția activității economice la nivelul grupurilor de populație și al regiunilor ar necesita o ameliorare a calității învățământului public și o anumită realocare a cheltuielilor publice către învățământ, către cercetare-dezvoltare și inovație, precum și către dezvoltarea infrastructurii.Ca urmare a unei politici bugetare predominant restrictive în anii anteriori, orientarea fiscală a devenit expansionistă în 2006, în timp ce condițiile monetare s-au înăsprit, ca o consecință a creșterii cursului de referință și a aprecierii permanente a cursului de schimb; acești factori nu par totuși să fi afectat competitivitatea economiei slovace pe plan extern, fapt demonstrat de creșterea puternică a exporturilor și de scăderea deficitului de cont curent. În calitate de stat membru care beneficiază de derogare și de participant la ERM II, Slovacia ar trebui să-și direcționeze politicile macroeconomice și structurale către realizarea unei convergențe durabile. Deși inflația s-a diminuat considerabil în 2007, se estimează că aceasta se va intensifica din nou pe fondul creșterii prețurilor produselor alimentare și al energiei, al creșterii puternice, al restrângerii pieței muncii și al diminuării efectului aprecierii semnificative a cursului de schimb în 2006-2007. Pentru a atinge obiectivele privind inflația stabilite în program — care prevede aderarea la zona euro în 2009 — și pentru a ține sub control posibilele presiuni inflaționiste de după dispariția efectului de dezinflație generat de aprecierea considerabilă a cursului de schimb în trecut, se impune continuarea reformelor structurale, precum și adoptarea de către guvern a unei discipline fiscale mai stricte decât cea prevăzută în program. |
| --- | --- |

(2)

Slovacia cunoaște în prezent o perioadă de creștere puternică, determinată de amplele reforme structurale întreprinse în anii anteriori, alături de fluxuri importante de investiții străine directe, în special în sectorul de producție. Cu toate că datorită acestei creșteri, ocuparea forței de muncă s-a ameliorat, iar rata șomajului a scăzut semnificativ, anumite segmente de populație concentrate în regiunile estice nu par să beneficieze de expansiunea economică a țării.

Pe lângă faptul că reprezintă o povară pentru finanțele publice și o problemă socială, ocuparea redusă a forței de muncă pe anumite segmente de populație limitează creșterea potențială a PIB și frânează astfel procesul de recuperare. Această lipsă de uniformitate în distribuția activității economice la nivelul grupurilor de populație și al regiunilor ar necesita o ameliorare a calității învățământului public și o anumită realocare a cheltuielilor publice către învățământ, către cercetare-dezvoltare și inovație, precum și către dezvoltarea infrastructurii.Ca urmare a unei politici bugetare predominant restrictive în anii anteriori, orientarea fiscală a devenit expansionistă în 2006, în timp ce condițiile monetare s-au înăsprit, ca o consecință a creșterii cursului de referință și a aprecierii permanente a cursului de schimb; acești factori nu par totuși să fi afectat competitivitatea economiei slovace pe plan extern, fapt demonstrat de creșterea puternică a exporturilor și de scăderea deficitului de cont curent. În calitate de stat membru care beneficiază de derogare și de participant la ERM II, Slovacia ar trebui să-și direcționeze politicile macroeconomice și structurale către realizarea unei convergențe durabile. Deși inflația s-a diminuat considerabil în 2007, se estimează că aceasta se va intensifica din nou pe fondul creșterii prețurilor produselor alimentare și al energiei, al creșterii puternice, al restrângerii pieței muncii și al diminuării efectului aprecierii semnificative a cursului de schimb în 2006-2007. Pentru a atinge obiectivele privind inflația stabilite în program — care prevede aderarea la zona euro în 2009 — și pentru a ține sub control posibilele presiuni inflaționiste de după dispariția efectului de dezinflație generat de aprecierea considerabilă a cursului de schimb în trecut, se impune continuarea reformelor structurale, precum și adoptarea de către guvern a unei discipline fiscale mai stricte decât cea prevăzută în program.

| (3) | Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, creșterea PIB-ului real se va reduce de la 8,8 % în 2007 la 5 % în 2010. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în momentul de față (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2009 și prudente pentru 2010, deoarece se estimează că rezultatele excepționale la export înregistrate în 2007 pe fondul lansării unor noi capacități de producție în sectorul de producție nu se vor repeta în anii următori. Estimările din program privind inflația par optimiste, întrucât se bazează pe ipoteze externe mai favorabile decât cele formulate de serviciile Comisiei în previziunile din toamna anului 2007, precum și pe o ipoteză diferită în ceea ce privește dispariția efectului aprecierii anterioare a cursului de schimb. |
| --- | --- |

(3)

Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, creșterea PIB-ului real se va reduce de la 8,8 % în 2007 la 5 % în 2010. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în momentul de față (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2009 și prudente pentru 2010, deoarece se estimează că rezultatele excepționale la export înregistrate în 2007 pe fondul lansării unor noi capacități de producție în sectorul de producție nu se vor repeta în anii următori. Estimările din program privind inflația par optimiste, întrucât se bazează pe ipoteze externe mai favorabile decât cele formulate de serviciile Comisiei în previziunile din toamna anului 2007, precum și pe o ipoteză diferită în ceea ce privește dispariția efectului aprecierii anterioare a cursului de schimb.

| (4) | Pentru 2007, deficitul public general este estimat la 2,7 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 2,9 % din PIB stabilită în versiunea actualizată precedentă a programului de convergență, și cu cea de 2,5 % din PIB din prezenta versiune actualizată. Această ameliorare a fost determinată de un nivel al veniturilor peste așteptări, care a compensat volumul cheltuielilor, mai mare decât cel bugetat. Având în vedere faptul că deficitul estimat pentru 2007 este mai mic cu 0,2 % din PIB față de cel preconizat, atât din punct de vedere nominal, cât și din punct de vedere structural (și anume ajustat ciclic, fără a se lua în calcul măsurile excepționale și alte măsuri temporare), autoritățile slovace au răspuns parțial cererii formulate în avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de convergență (3), care recomanda consolidarea ajustării structurale în vederea corectării deficitului excesiv din 2007 cu o marjă mai mare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, deficitul public general este estimat la 2,7 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 2,9 % din PIB stabilită în versiunea actualizată precedentă a programului de convergență, și cu cea de 2,5 % din PIB din prezenta versiune actualizată. Această ameliorare a fost determinată de un nivel al veniturilor peste așteptări, care a compensat volumul cheltuielilor, mai mare decât cel bugetat. Având în vedere faptul că deficitul estimat pentru 2007 este mai mic cu 0,2 % din PIB față de cel preconizat, atât din punct de vedere nominal, cât și din punct de vedere structural (și anume ajustat ciclic, fără a se lua în calcul măsurile excepționale și alte măsuri temporare), autoritățile slovace au răspuns parțial cererii formulate în avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de convergență (3), care recomanda consolidarea ajustării structurale în vederea corectării deficitului excesiv din 2007 cu o marjă mai mare.

| (5) | Principalul scop al strategiei bugetare este atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM), și anume un deficit structural sub nivelul de 1 % din PIB până în 2010. Programul prevede scăderea deficitului public general de la 2,5 % din PIB în 2007 la 0,8 % din PIB în 2010 în termeni nominali, soldul primar evoluând de la un deficit de 1 % din PIB la un excedent de 0,5 % din PIB în 2010. Ajustarea, atât în termeni structurali, cât și în termeni nominali, este decalată spre sfârșitul perioadei de programare. În comparație cu actualizarea precedentă, noua versiune actualizată confirmă în ansamblu ajustarea planificată, în contextul unui scenariu macroeconomic mai favorabil. Consolidarea bugetară ar trebui să se axeze pe cheltuieli (în special reduceri ale plăților sociale și ale remunerațiilor funcționarilor publici), deoarece se preconizează reducerea ponderii cheltuielilor cu 3 puncte procentuale din PIB până la finalul perioadei de programare, în timp ce ponderea veniturilor va scădea cu jumătate din acest procentaj. |
| --- | --- |

(5)

Principalul scop al strategiei bugetare este atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM), și anume un deficit structural sub nivelul de 1 % din PIB până în 2010. Programul prevede scăderea deficitului public general de la 2,5 % din PIB în 2007 la 0,8 % din PIB în 2010 în termeni nominali, soldul primar evoluând de la un deficit de 1 % din PIB la un excedent de 0,5 % din PIB în 2010. Ajustarea, atât în termeni structurali, cât și în termeni nominali, este decalată spre sfârșitul perioadei de programare. În comparație cu actualizarea precedentă, noua versiune actualizată confirmă în ansamblu ajustarea planificată, în contextul unui scenariu macroeconomic mai favorabil. Consolidarea bugetară ar trebui să se axeze pe cheltuieli (în special reduceri ale plăților sociale și ale remunerațiilor funcționarilor publici), deoarece se preconizează reducerea ponderii cheltuielilor cu 3 puncte procentuale din PIB până la finalul perioadei de programare, în timp ce ponderea veniturilor va scădea cu jumătate din acest procentaj.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune în 2008 și mai puțin bune în 2009 și 2010, comparativ cu cele preconizate în cadrul programului. În special, perspectivele puternice de creștere, măsurile deja adoptate care vizează sporirea veniturilor (extinderea bazei de impozitare pentru companii și creșterea plafonului maxim pentru contribuțiile sociale, care, conform previziunilor, ar trebui să genereze venituri suplimentare de aproximativ 0,3 % din PIB), precum și retragerea probabilă a unor participanți la pilonul al doilea al sistemului de pensii (4) (cu un efect pozitiv estimat la aproximativ 0,2 % din PIB), ar trebui să permită atingerea unor rezultate mai bune decât cele estimate în ceea ce privește deficitul pe 2008, în condițiile în care creșterea cheltuielilor este controlată mai bine decât se prevede în program, așa cum s-a întâmplat în anii anteriori. Cu toate acestea, aparent există riscuri în ceea ce privește consolidarea fiscală programată, concentrată în 2009 și 2010. În special, nu există praguri obligatorii ale cheltuielilor, lipsesc informații privind măsurile care stau la baza ajustării și există o serie de riscuri potențiale în ceea ce privește cheltuielile legate de parteneriatele prevăzute cu sectorul privat, în special în domeniul construcției de autostrăzi. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune în 2008 și mai puțin bune în 2009 și 2010, comparativ cu cele preconizate în cadrul programului. În special, perspectivele puternice de creștere, măsurile deja adoptate care vizează sporirea veniturilor (extinderea bazei de impozitare pentru companii și creșterea plafonului maxim pentru contribuțiile sociale, care, conform previziunilor, ar trebui să genereze venituri suplimentare de aproximativ 0,3 % din PIB), precum și retragerea probabilă a unor participanți la pilonul al doilea al sistemului de pensii (4) (cu un efect pozitiv estimat la aproximativ 0,2 % din PIB), ar trebui să permită atingerea unor rezultate mai bune decât cele estimate în ceea ce privește deficitul pe 2008, în condițiile în care creșterea cheltuielilor este controlată mai bine decât se prevede în program, așa cum s-a întâmplat în anii anteriori. Cu toate acestea, aparent există riscuri în ceea ce privește consolidarea fiscală programată, concentrată în 2009 și 2010. În special, nu există praguri obligatorii ale cheltuielilor, lipsesc informații privind măsurile care stau la baza ajustării și există o serie de riscuri potențiale în ceea ce privește cheltuielile legate de parteneriatele prevăzute cu sectorul privat, în special în domeniul construcției de autostrăzi.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi în ansamblu conformă cu o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2007, conform recomandării Consiliului. O marjă de siguranță suficientă care să prevină creșterea deficitului dincolo de pragul de 3 % din PIB în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale (estimată la un deficit structural de circa 2 % din PIB) ar putea fi asigurată numai începând cu anul 2010, în condițiile în care consolidarea preconizată este pusă în aplicare cu rigurozitate (5). În plus, strategia bugetară a programului nu pare să fie suficientă pentru a garanta realizarea OTM până la finalul perioadei de programare, astfel cum se prevede în acesta. Pentru 2008, se poate anticipa doar o ușoară ameliorare (0,25 % din PIB) a soldului structural, în condiții economice favorabile.
  Ritmul ajustării în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu stabilit în programul pe 2008 ar trebui așadar intensificat pentru a corespunde Pactului de stabilitate și creștere, în care se prevede că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM II, ameliorarea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, iar ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile. De asemenea, trebuie stabilită o marjă de manevră bugetară în vederea creșterii preconizate a alocărilor de fonduri UE, astfel încât să se poată menține orientarea fiscală restrictivă stabilită pentru perioada 2009-2010. Ajustarea planificată pentru ceilalți ani din program — în conformitate cu pactul — ar trebui pusă în aplicare cu strictețe și, după caz, sprijinită de alte măsuri. În final, în cazul în care apar presiuni inflaționiste, se va impune o orientare fiscală mai strictă decât cea prevăzută în program. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi în ansamblu conformă cu o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2007, conform recomandării Consiliului. O marjă de siguranță suficientă care să prevină creșterea deficitului dincolo de pragul de 3 % din PIB în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale (estimată la un deficit structural de circa 2 % din PIB) ar putea fi asigurată numai începând cu anul 2010, în condițiile în care consolidarea preconizată este pusă în aplicare cu rigurozitate (5). În plus, strategia bugetară a programului nu pare să fie suficientă pentru a garanta realizarea OTM până la finalul perioadei de programare, astfel cum se prevede în acesta. Pentru 2008, se poate anticipa doar o ușoară ameliorare (0,25 % din PIB) a soldului structural, în condiții economice favorabile.

Ritmul ajustării în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu stabilit în programul pe 2008 ar trebui așadar intensificat pentru a corespunde Pactului de stabilitate și creștere, în care se prevede că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM II, ameliorarea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, iar ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile. De asemenea, trebuie stabilită o marjă de manevră bugetară în vederea creșterii preconizate a alocărilor de fonduri UE, astfel încât să se poată menține orientarea fiscală restrictivă stabilită pentru perioada 2009-2010. Ajustarea planificată pentru ceilalți ani din program — în conformitate cu pactul — ar trebui pusă în aplicare cu strictețe și, după caz, sprijinită de alte măsuri. În final, în cazul în care apar presiuni inflaționiste, se va impune o orientare fiscală mai strictă decât cea prevăzută în program.

| (8) | Slovacia pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut în Slovacia decât media la nivel UE, cheltuielile privind pensiile înregistrând o creștere mai redusă decât în multe alte țări, în special datorită reformei sistemului de pensii din 2005. Cu toate acestea, estimările se bazează pe ipoteza că un număr relativ mic de lucrători vor părăsi sistemul mixt de pensii în prima jumătate a anului 2008, când vor avea ocazia să facă aceasta. Astfel cum este estimată în program, cu un deficit structural primar, situația bugetară din 2007 constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și fără a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. De aceea, consolidarea finanțelor publice, astfel cum este planificată în programul de convergență, ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Slovacia pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut în Slovacia decât media la nivel UE, cheltuielile privind pensiile înregistrând o creștere mai redusă decât în multe alte țări, în special datorită reformei sistemului de pensii din 2005. Cu toate acestea, estimările se bazează pe ipoteza că un număr relativ mic de lucrători vor părăsi sistemul mixt de pensii în prima jumătate a anului 2008, când vor avea ocazia să facă aceasta. Astfel cum este estimată în program, cu un deficit structural primar, situația bugetară din 2007 constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și fără a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. De aceea, consolidarea finanțelor publice, astfel cum este planificată în programul de convergență, ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare a fi conform, într-o anumită măsură, cu raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă din octombrie 2007. Acesta confirmă faptul că prioritățile guvernului în ceea ce privește cheltuielile (sănătate, învățământ și agricultură) continuă să difere parțial de principalele provocări identificate în programul național de reformă (societatea informațională, cercetare-dezvoltare și inovații, mediul de afaceri, învățământul și ocuparea forței de muncă). În plus, programul nu precizează dacă obiectivul național privind un nivel de 0,8 % din PIB al cheltuielilor în domeniul cercetării și al dezvoltării va fi îndeplinit până în 2010, în timp ce cheltuielile pentru învățământ au tot mai mult tendința de a se baza pe fondurile structurale UE. Programul nu conține o evaluare calitativă a impactului general al programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu, dar oferă informații sistematice privind costurile bugetare directe asociate principalelor reforme preconizate în programul național de reformă pentru 2008. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare a fi conform, într-o anumită măsură, cu raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă din octombrie 2007. Acesta confirmă faptul că prioritățile guvernului în ceea ce privește cheltuielile (sănătate, învățământ și agricultură) continuă să difere parțial de principalele provocări identificate în programul național de reformă (societatea informațională, cercetare-dezvoltare și inovații, mediul de afaceri, învățământul și ocuparea forței de muncă). În plus, programul nu precizează dacă obiectivul național privind un nivel de 0,8 % din PIB al cheltuielilor în domeniul cercetării și al dezvoltării va fi îndeplinit până în 2010, în timp ce cheltuielile pentru învățământ au tot mai mult tendința de a se baza pe fondurile structurale UE. Programul nu conține o evaluare calitativă a impactului general al programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu, dar oferă informații sistematice privind costurile bugetare directe asociate principalelor reforme preconizate în programul național de reformă pentru 2008.

| (10) | În ceea ce privește progresele înregistrate în punerea în aplicare a angajamentelor luate în cadrul ERM II, obiectivele fiscale din programele de convergență succesive au fost în permanență depășite, însă obiectivele în sine s-au dovedit a nu fi deosebit de ambițioase, având în vedere poziția bugetară inițială, mai bună decât se estimase într-o primă fază, precum și rezultatele economice, superioare celor preconizate. În ceea ce privește politicile salariale, acordurile încheiate în urma negocierilor colective în sectorul public au transmis un semnal puternic cu privire la moderarea salariilor la nivelul întregii economii. Pentru a ține sub control creșterea creditării, Banca Națională a Slovaciei a monitorizat atent practicile băncilor în domeniul gestionării riscurilor și și-a consolidat cooperarea cu autoritățile de supraveghere din țara de origine a băncilor active în Slovacia. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește progresele înregistrate în punerea în aplicare a angajamentelor luate în cadrul ERM II, obiectivele fiscale din programele de convergență succesive au fost în permanență depășite, însă obiectivele în sine s-au dovedit a nu fi deosebit de ambițioase, având în vedere poziția bugetară inițială, mai bună decât se estimase într-o primă fază, precum și rezultatele economice, superioare celor preconizate. În ceea ce privește politicile salariale, acordurile încheiate în urma negocierilor colective în sectorul public au transmis un semnal puternic cu privire la moderarea salariilor la nivelul întregii economii. Pentru a ține sub control creșterea creditării, Banca Națională a Slovaciei a monitorizat atent practicile băncilor în domeniul gestionării riscurilor și și-a consolidat cooperarea cu autoritățile de supraveghere din țara de origine a băncilor active în Slovacia.

| (11) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și o mare parte din datele opționale (6). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și o mare parte din datele opționale (6).

Concluzia generală este că programul concordă cu o corecție a deficitului excesiv în 2007. În continuare, acesta preconizează o evoluție decalată către îndeplinirea OTM, în contextul unor perspective puternice de creștere; în 2008, ameliorarea structurală preconizată nu este conformă cu pactul și ar trebui să fie mai ambițioasă. Având în vedere riscurile asociate obiectivelor bugetare începând cu 2009, OTM ar putea să nu fie atins până în 2010, după cum se planifică în program, și prin urmare ar putea fi necesare eforturi suplimentare. De asemenea, în cazul în care vor apărea presiuni inflaționiste, se va impune o orientare fiscală mai strictă decât cea prevăzută în program, alături de reforme structurale suplimentare care să vizeze îmbunătățirea funcționării pieței muncii. În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Slovacia pare să se confrunte cu un risc mediu. În ceea ce privește provocările pe termen mediu, programul nu prevede progrese în ceea ce privește realocarea cheltuielilor în beneficiul cercetării-dezvoltării și al inovației, și indică că în domeniul învățământului cheltuielile ar trebui să se bazeze din ce în ce mai mult pe fonduri comunitare.

În lumina evaluării de mai sus și a recomandării formulate la 5 iulie 2004, în temeiul articolului 104 alineatul (7), precum și din necesitatea de a asigura o convergență durabilă și o participare eficientă la ERM II, Slovacia este invitată:

| (i) | să valorifice condițiile de creștere puternică pentru a consolida ritmul ajustării structurale în vederea îndeplinirii OTM în 2008 și să aplice ulterior cu strictețe consolidarea structurală preconizată, susținând acest efort, după caz, cu ajutorul unor măsuri suplimentare, precum și prin plafoane mai stricte ale cheltuielilor pe termen mediu; precum și |
| --- | --- |

(i)

să valorifice condițiile de creștere puternică pentru a consolida ritmul ajustării structurale în vederea îndeplinirii OTM în 2008 și să aplice ulterior cu strictețe consolidarea structurală preconizată, susținând acest efort, după caz, cu ajutorul unor măsuri suplimentare, precum și prin plafoane mai stricte ale cheltuielilor pe termen mediu; precum și

| (ii) | să inițieze noi reforme structurale în vederea ameliorării funcționării pieței muncii și să fie pregătită să adopte o orientare financiară mai riguroasă, în special pentru a ține sub control posibilele presiuni inflaționiste, mai ales după atenuarea efectului de dezinflație generat de aprecierea considerabilă a cursului de schimb din trecut. |
| --- | --- |

(ii)

să inițieze noi reforme structurale în vederea ameliorării funcționării pieței muncii și să fie pregătită să adopte o orientare financiară mai riguroasă, în special pentru a ține sub control posibilele presiuni inflaționiste, mai ales după atenuarea efectului de dezinflație generat de aprecierea considerabilă a cursului de schimb din trecut.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC nov. 2007 | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| COM nov. 2007 | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| Inflație IAPC
  (%) | PC nov. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| COM nov. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Diferența de producție (7)

  (% din PIB potențial) | PC nov. 2007 | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| COM nov. 2007 (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Împrumutul/îndatorarea netă față de restul lumii
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| COM nov. 2007 | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| COM nov. 2007 | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (7)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| COM nov. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | n.a. |
| Sold structural (9)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| COM nov. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| COM nov. 2007 | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PC nov. 2007

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

COM nov. 2007

8,3

8,7

7,0

6,2

n.a.

PC dec. 2006

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

Inflație IAPC

(%)

PC nov. 2007

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

COM nov. 2007

4,3

1,7

2,5

3,0

n.a.

PC dec. 2006

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Diferența de producție (7)

(% din PIB potențial)

PC nov. 2007

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

COM nov. 2007 (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

n.a.

PC dec. 2006

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Împrumutul/îndatorarea netă față de restul lumii

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

COM nov. 2007

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

n.a.

PC dec. 2006

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

COM nov. 2007

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

n.a.

PC dec. 2006

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

COM nov. 2007

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

n.a.

PC dec. 2006

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

n.a.

Sold ajustat ciclic (7)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

COM nov. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

n.a.

PC dec. 2006

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

n.a.

Sold structural (9)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

COM nov. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

n.a.

PC dec. 2006

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC nov. 2007

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

COM nov. 2007

30,4

30,8

30,7

30,6

n.a.

PC dec. 2006

33,1

31,8

31,0

29,7

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama în special de previziunile de toamnă ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a planului național de reformă.

(3)  JO C 72, 29.3.2007, p. 1.

(4)  În prima jumătate a anului 2008, cel de-al doilea pilon al sistemului de pensii va fi deschis temporar, permițându-le actualilor participanți să părăsească sistemul și celor interesați să se înscrie.

(5)  Estimările privind diferența de producție prezentate în program diferă substanțial de estimările serviciilor Comisiei, care sunt calculate pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

(6)  În special, nu sunt furnizate datele privind clasificarea funcțională a cheltuielilor administrației publice (CFCAP) pentru 2010.

(7)  Diferențele de producție și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 6,4 %, 6,7 %, 6,7 %, respectiv, 6,7 % în perioada 2006-2009.

(9)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare. Măsurile excepționale și alte măsuri temporare conduc la o creștere a deficitului de 0,4 % din PIB în 2006 și la o scădere de 0,1 % din PIB în 2008, conform celei mai recente versiuni actualizate a programului. Previziunile serviciilor Comisiei nu menționează măsuri excepționale.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 22.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 49/48

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

21 februarie 2008

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4736 |
| JPY | yen japonez | 159,27 |
| DKK | coroana daneză | 7,4551 |
| GBP | lira sterlină | 0,7527 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3136 |
| CHF | franc elvețian | 1,6205 |
| ISK | coroana islandeză | 98,77 |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8615 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,088 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 264,02 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6964 |
| PLN | zlot polonez | 3,5666 |
| RON | leu românesc nou | 3,6533 |
| SKK | coroana slovacă | 33,06 |
| TRY | lira turcească | 1,7743 |
| AUD | dolar australian | 1,6037 |
| CAD | dolar canadian | 1,4925 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,4937 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8415 |
| SGD | dolar Singapore | 2,078 |
| KRW | won sud-coreean | 1 396,97 |
| ZAR | rand sud-african | 11,4705 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,5234 |
| HRK | kuna croată | 7,2839 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 505,54 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7465 |
| PHP | peso Filipine | 59,784 |
| RUB | rubla rusească | 36,177 |
| THB | baht thailandez | 46,271 |
| BRL | real brazilian | 2,5241 |
| MXN | peso mexican | 15,8729 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4736

JPY

yen japonez

159,27

DKK

coroana daneză

7,4551

GBP

lira sterlină

0,7527

SEK

coroana suedeză

9,3136

CHF

franc elvețian

1,6205

ISK

coroana islandeză

98,77

NOK

coroana norvegiană

7,8615

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,088

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

264,02

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6964

PLN

zlot polonez

3,5666

RON

leu românesc nou

3,6533

SKK

coroana slovacă

33,06

TRY

lira turcească

1,7743

AUD

dolar australian

1,6037

CAD

dolar canadian

1,4925

HKD

dolar Hong Kong

11,4937

NZD

dolar neozeelandez

1,8415

SGD

dolar Singapore

2,078

KRW

won sud-coreean

1 396,97

ZAR

rand sud-african

11,4705

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,5234

HRK

kuna croată

7,2839

IDR

rupia indoneziană

13 505,54

MYR

ringgit Malaiezia

4,7465

PHP

peso Filipine

59,784

RUB

rubla rusească

36,177

THB

baht thailandez

46,271

BRL

real brazilian

2,5241

MXN

peso mexican

15,8729

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---