# Euroopan unionin C 52E/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 52E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta26. helmikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 52E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta26. helmikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2008/C 052E/01 | Neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 1/2008 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metallisen elohopean viennin kieltämisestä ja turvallisesta varastoinnista (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 052E/02 | Neuvoston 21 päivänä tammikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 2/2008 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta | 7 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

NEUVOSTO

2008/C 052E/01

Neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 1/2008 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi metallisen elohopean viennin kieltämisestä ja turvallisesta varastoinnista (
  1
  )

1

1

2008/C 052E/02

Neuvoston 21 päivänä tammikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 2/2008 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

NEUVOSTO

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 52/1

---

Neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2007 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 1/2008,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2007 antamiseksi metallisen elohopean viennin kieltämisestä ja turvallisesta varastoinnista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 52 E/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan ja 133 artiklan suhteessa tämän asetuksen 1 artiklaan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Elohopeapäästöjen on todettu olevan maailmanlaajuinen uhka, joka edellyttää toimenpiteitä alueellisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla. |
| --- | --- |

(1)

Elohopeapäästöjen on todettu olevan maailmanlaajuinen uhka, joka edellyttää toimenpiteitä alueellisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla.

| (2) | Kuten neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetussa komission tiedonannossa ”Elohopeaa koskeva yhteisön strategia” todettiin, ihmisten ja ympäristön riskiä altistua elohopealle on pienennettävä. |
| --- | --- |

(2)

Kuten neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetussa komission tiedonannossa ”Elohopeaa koskeva yhteisön strategia” todettiin, ihmisten ja ympäristön riskiä altistua elohopealle on pienennettävä.

| (3) | Yhteisön tasolla toteutettavat toimenpiteet on nähtävä osana maailmanlaajuisia toimia elohopea-altistuksen riskin vähentämiseksi erityisesti YK:n ympäristöohjelman (UNEP) elohopeaohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön tasolla toteutettavat toimenpiteet on nähtävä osana maailmanlaajuisia toimia elohopea-altistuksen riskin vähentämiseksi erityisesti YK:n ympäristöohjelman (UNEP) elohopeaohjelman puitteissa.

| (4) | Metallisen elohopean vienti yhteisöstä olisi kiellettävä, jotta elohopean maailmanlaajuista tarjontaa voitaisiin vähentää merkittävästi. |
| --- | --- |

(4)

Metallisen elohopean vienti yhteisöstä olisi kiellettävä, jotta elohopean maailmanlaajuista tarjontaa voitaisiin vähentää merkittävästi.

| (5) | Vientikiellosta aiheutuu yhteisöön huomattava elohopeaylijäämä, jonka uudelleenpääsy markkinoille olisi estettävä. Tämän vuoksi olisi varmistettava kyseisen elohopean turvallinen varastointi yhteisössä. |
| --- | --- |

(5)

Vientikiellosta aiheutuu yhteisöön huomattava elohopeaylijäämä, jonka uudelleenpääsy markkinoille olisi estettävä. Tämän vuoksi olisi varmistettava kyseisen elohopean turvallinen varastointi yhteisössä.

| (6) | Jotta voidaan mahdollistaa jätteeksi katsottavan metallisen elohopean turvallinen varastointi, on syytä poiketa kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY (3) 5 artiklan 3 kohdan a alakohdasta tietyntyyppisten kaatopaikkojen osalta ja todeta, että yli vuoden kestävään metallisen elohopean tilapäiseen varastointiin, joka tapahtuu tähän tarkoitetuissa ja varustetuissa maanpäällisissä varastointitiloissa, ei sovelleta perusteita, jotka esitetään direktiivin 1999/31/EY 16 artiklan ja liitteen II mukaisista perusteista ja menettelyistä jätteen hyväksymiseksi kaatopaikoille 19 päivänä joulukuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2003/33/EY (4) liitteen kohdassa 2.4. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan mahdollistaa jätteeksi katsottavan metallisen elohopean turvallinen varastointi, on syytä poiketa kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY (3) 5 artiklan 3 kohdan a alakohdasta tietyntyyppisten kaatopaikkojen osalta ja todeta, että yli vuoden kestävään metallisen elohopean tilapäiseen varastointiin, joka tapahtuu tähän tarkoitetuissa ja varustetuissa maanpäällisissä varastointitiloissa, ei sovelleta perusteita, jotka esitetään direktiivin 1999/31/EY 16 artiklan ja liitteen II mukaisista perusteista ja menettelyistä jätteen hyväksymiseksi kaatopaikoille 19 päivänä joulukuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2003/33/EY (4) liitteen kohdassa 2.4.

| (7) | Yli vuoden kestävään metallisen elohopean tilapäiseen varastointiin, joka tapahtuu tähän tarkoitetuissa ja varustetuissa maanpäällisissä varastointitiloissa, olisi sovellettava vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9 päivänä joulukuuta 1996 annettua direktiiviä 96/82/EY (5). |
| --- | --- |

(7)

Yli vuoden kestävään metallisen elohopean tilapäiseen varastointiin, joka tapahtuu tähän tarkoitetuissa ja varustetuissa maanpäällisissä varastointitiloissa, olisi sovellettava vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9 päivänä joulukuuta 1996 annettua direktiiviä 96/82/EY (5).

| (8) | Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (6) soveltamista. Jotta metallisen elohopean asianmukainen sijoittaminen yhteisössä olisi mahdollista, vastaanottomaan ja lähtömaan toimivaltaisia viranomaisia kannustetaan olemaan esittämättä mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella vastalauseita jätteeksi katsottavan metallisen elohopean siirroista. Todettakoon, että mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaan saman asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ei sovelleta, kun on kyse vaarallisista jätteistä, joita lähtöjäsenvaltiossa tuotetaan vuosittain niin pieni kokonaismäärä, ettei kyseisen jäsenvaltion ole taloudellisesti kannattavaa rakentaa uusia erikoistuneita käsittelylaitoksia. |
| --- | --- |

(8)

Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (6) soveltamista. Jotta metallisen elohopean asianmukainen sijoittaminen yhteisössä olisi mahdollista, vastaanottomaan ja lähtömaan toimivaltaisia viranomaisia kannustetaan olemaan esittämättä mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella vastalauseita jätteeksi katsottavan metallisen elohopean siirroista. Todettakoon, että mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaan saman asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ei sovelleta, kun on kyse vaarallisista jätteistä, joita lähtöjäsenvaltiossa tuotetaan vuosittain niin pieni kokonaismäärä, ettei kyseisen jäsenvaltion ole taloudellisesti kannattavaa rakentaa uusia erikoistuneita käsittelylaitoksia.

| (9) | Jotta voitaisiin varmistaa ihmisten terveydelle ja ympäristölle turvallinen varastointi, päätöksessä 2003/33/EY edellytettyä maanalaisten varastojen osalta toteutettavaa turvallisuusarviointia olisi täydennettävä erityisvaatimuksilla ja sitä olisi sovellettava myös muuhun kuin maanalaiseen varastointiin. Loppukäsittelytoimea ei pitäisi sallia, ennen kuin erityisvaatimukset ja hyväksymisperusteet on vahvistettu. Metallisen elohopean sijoittamiseen mukautettujen varastointiolosuhteiden suolakaivoksessa tai syvällä kallioperässä olisi oltava erityisesti seuraavien periaatteiden mukaisia: pohjaveden suojelu elohopealta, elohopeahöyrypäästöjen ehkäisy, pitävyys ympäristön kaasuja ja nesteitä vastaan sekä pysyvän varastoinnin tapauksessa jätteiden tiivis kapselointi kaivoksessa tapahtuvan muutosprosessin lopuksi. Nämä vaatimukset tulisi sisällyttää direktiivin 1999/31/EY liitteisiin, kun niitä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitaisiin varmistaa ihmisten terveydelle ja ympäristölle turvallinen varastointi, päätöksessä 2003/33/EY edellytettyä maanalaisten varastojen osalta toteutettavaa turvallisuusarviointia olisi täydennettävä erityisvaatimuksilla ja sitä olisi sovellettava myös muuhun kuin maanalaiseen varastointiin. Loppukäsittelytoimea ei pitäisi sallia, ennen kuin erityisvaatimukset ja hyväksymisperusteet on vahvistettu. Metallisen elohopean sijoittamiseen mukautettujen varastointiolosuhteiden suolakaivoksessa tai syvällä kallioperässä olisi oltava erityisesti seuraavien periaatteiden mukaisia: pohjaveden suojelu elohopealta, elohopeahöyrypäästöjen ehkäisy, pitävyys ympäristön kaasuja ja nesteitä vastaan sekä pysyvän varastoinnin tapauksessa jätteiden tiivis kapselointi kaivoksessa tapahtuvan muutosprosessin lopuksi. Nämä vaatimukset tulisi sisällyttää direktiivin 1999/31/EY liitteisiin, kun niitä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti.

| (10) | Maanpäällisten varastointiolosuhteiden olisi oltava erityisesti seuraavien periaatteiden mukaisia: varastoinnin lopetettavuus, elohopean suojaaminen ilmakehässä olevalta vedeltä, pitävyys maaperän osalta ja elohopeahöyrypäästöjen ehkäisy. Nämä vaatimukset tulisi sisällyttää direktiivin 1999/31/EY liitteisiin, kun niitä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti. Metallisen elohopean maanpäällistä varastointia olisi pidettävä väliaikaisena ratkaisuna. |
| --- | --- |

(10)

Maanpäällisten varastointiolosuhteiden olisi oltava erityisesti seuraavien periaatteiden mukaisia: varastoinnin lopetettavuus, elohopean suojaaminen ilmakehässä olevalta vedeltä, pitävyys maaperän osalta ja elohopeahöyrypäästöjen ehkäisy. Nämä vaatimukset tulisi sisällyttää direktiivin 1999/31/EY liitteisiin, kun niitä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti. Metallisen elohopean maanpäällistä varastointia olisi pidettävä väliaikaisena ratkaisuna.

| (11) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot varastointitiloja varten myönnetyistä luvista sekä tämän asetuksen soveltamisesta ja markkinavaikutuksista, jotta siitä voidaan tehdä arviointi hyvissä ajoin. Tuojien, viejien ja toimijoiden olisi toimitettava tiedot metallisen elohopean siirroista ja käyttötarkoituksesta. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot varastointitiloja varten myönnetyistä luvista sekä tämän asetuksen soveltamisesta ja markkinavaikutuksista, jotta siitä voidaan tehdä arviointi hyvissä ajoin. Tuojien, viejien ja toimijoiden olisi toimitettava tiedot metallisen elohopean siirroista ja käyttötarkoituksesta.

| (12) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille määrättävistä seuraamuksista. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille määrättävistä seuraamuksista. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia.

| (13) | On asianmukaista järjestää tiedonvaihtoa, jotta voidaan arvioida, tarvitaanko elohopean vientiin, tuontiin ja varastointiin sekä elohopeayhdisteisiin ja elohopeaa sisältäviin tuotteisiin liittyviä lisätoimenpiteitä, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen 81 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(13)

On asianmukaista järjestää tiedonvaihtoa, jotta voidaan arvioida, tarvitaanko elohopean vientiin, tuontiin ja varastointiin sekä elohopeayhdisteisiin ja elohopeaa sisältäviin tuotteisiin liittyviä lisätoimenpiteitä, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen 81 artiklan soveltamista.

| (14) | Elohopean turvallista loppusijoittamista, myös eri stabilisointitekniikoita tai muita elohopean immobilisointitapoja koskeva tutkimus on käynnissä. Komission olisi ensisijaisena asiana tarkasteltava edellä mainittua tutkimusta ja toimitettava kertomus niin pian kuin mahdollista. Saatava tieto on tärkeää, sillä se tarjoaa vakaan perustan tämän asetuksen tarkistamiselle sen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Elohopean turvallista loppusijoittamista, myös eri stabilisointitekniikoita tai muita elohopean immobilisointitapoja koskeva tutkimus on käynnissä. Komission olisi ensisijaisena asiana tarkasteltava edellä mainittua tutkimusta ja toimitettava kertomus niin pian kuin mahdollista. Saatava tieto on tärkeää, sillä se tarjoaa vakaan perustan tämän asetuksen tarkistamiselle sen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (15) | Komission olisi otettava nämä tiedot huomioon arviointikertomuksen toimittamisen yhteydessä, jotta voidaan määrittää mahdolliset tarpeet tämän asetuksen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Komission olisi otettava nämä tiedot huomioon arviointikertomuksen toimittamisen yhteydessä, jotta voidaan määrittää mahdolliset tarpeet tämän asetuksen muuttamiseksi.

| (16) | Komission olisi myös seurattava elohopean tarjonnan ja kysynnän kansainvälistä kehitystä, erityisesti monenvälisiä neuvotteluja, ja raportoitava niistä, jotta voitaisiin arvioida yleisen lähestymistavan johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi myös seurattava elohopean tarjonnan ja kysynnän kansainvälistä kehitystä, erityisesti monenvälisiä neuvotteluja, ja raportoitava niistä, jotta voitaisiin arvioida yleisen lähestymistavan johdonmukaisuutta.

| (17) | Tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavista, tietyissä tässä asetuksessa luetelluissa tiloissa tapahtuvaa metallisen elohopean väliaikaista varastointia koskevista toimenpiteistä olisi päätettävä direktiivin 1999/31/EY mukaisesti, sillä tämä asetus ja kyseinen direktiivi liittyvät suoraan toisiinsa. |
| --- | --- |

(17)

Tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavista, tietyissä tässä asetuksessa luetelluissa tiloissa tapahtuvaa metallisen elohopean väliaikaista varastointia koskevista toimenpiteistä olisi päätettävä direktiivin 1999/31/EY mukaisesti, sillä tämä asetus ja kyseinen direktiivi liittyvät suoraan toisiinsa.

| (18) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli elohopealle altistumisen vähentämistä vientikiellon ja varastointivelvollisuuden avulla, vaan se voidaan, ottaen huomioon vaikutukset tavaroiden liikkuvuuteen, sisämarkkinoiden toiminta ja elohopean aiheuttaman pilaantumisen rajat ylittävä luonne, saavuttaa ainoastaan yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli elohopealle altistumisen vähentämistä vientikiellon ja varastointivelvollisuuden avulla, vaan se voidaan, ottaen huomioon vaikutukset tavaroiden liikkuvuuteen, sisämarkkinoiden toiminta ja elohopean aiheuttaman pilaantumisen rajat ylittävä luonne, saavuttaa ainoastaan yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kielletään metallisen elohopean (Hg, CAS-numero 7439-97-6) vienti yhteisöstä 1 päivästä heinäkuuta 2011 alkaen.

2 artikla

Heinäkuun 1 päivästä 2011 alkaen metallinen elohopea, jota ei enää käytetä kloorialkaliteollisuudessa, maakaasun puhdistamisesta syntyvä metallinen elohopea ja muiden metallien kuin rautametallin louhinnasta ja sulatustoimista syntyvä metallinen elohopea on katsottava jätteeksi ja se on sijoitettava jätteistä 5 päivänä huhtikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/12/EY (7) säännösten mukaisesti tavalla, joka on ihmisten terveyden ja ympäristön kannalta turvallinen.

3 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä direktiivin 1999/31/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, metallinen elohopea, joka katsotaan jätteeksi, voidaan asianmukaisessa säiliössä:

| a) | varastoida väliaikaisesti yli vuoden ajan tai varastoida pysyvästi (direktiivin 2006/12/EY liitteessä II A määritellyt loppukäsittelytoimet D 15 tai D 12) suolakaivoksiin, jotka on mukautettu metallisen elohopean sijoittamista varten, tai syvälle maanalaiseen kovaan kallioperään, joka takaa vastaavan turvallisuuden ja eristämisen tason kuin edellä mainitut suolakaivokset; tai |
| --- | --- |

a)

varastoida väliaikaisesti yli vuoden ajan tai varastoida pysyvästi (direktiivin 2006/12/EY liitteessä II A määritellyt loppukäsittelytoimet D 15 tai D 12) suolakaivoksiin, jotka on mukautettu metallisen elohopean sijoittamista varten, tai syvälle maanalaiseen kovaan kallioperään, joka takaa vastaavan turvallisuuden ja eristämisen tason kuin edellä mainitut suolakaivokset; tai

| b) | varastoida väliaikaisesti (direktiivin 2006/12/EY liitteessä II A määritelty loppukäsittelytoimi D 15) yli vuoden ajan maan päällä sijaitsevaan laitokseen, joka on tarkoitettu metallisen elohopean tilapäiseen sijoittamiseen ja varustettu tätä varten. Tässä tapauksessa ei sovelleta päätöksen 2003/33/EY liitteessä olevassa 2.4 kohdassa esitettyjä perusteita. |
| --- | --- |

b)

varastoida väliaikaisesti (direktiivin 2006/12/EY liitteessä II A määritelty loppukäsittelytoimi D 15) yli vuoden ajan maan päällä sijaitsevaan laitokseen, joka on tarkoitettu metallisen elohopean tilapäiseen sijoittamiseen ja varustettu tätä varten. Tässä tapauksessa ei sovelleta päätöksen 2003/33/EY liitteessä olevassa 2.4 kohdassa esitettyjä perusteita.

Muita direktiivin 1999/31/EY ja päätöksen 2003/33/EY säännöksiä sovelletaan a ja b alakohtaan.

2.   Direktiiviä 96/82/EY sovelletaan tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin varastointeihin.

4 artikla

1.   Tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitettua metallisen elohopean sijoittamista varten päätöksen 2003/33/EY mukaisesti laadittavassa turvallisuusarvioinnissa on tarkasteltava erityisesti lisäriskejä, jotka johtuvat metallisen elohopean ja sen säilytyspaikan luonteesta ja ominaisuuksista pitkällä aikavälillä.

2.   Direktiivin 1999/31/EY 8 ja 9 artiklassa tarkoitetun luvan tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua laitosta varten on sisällettävä vaatimukset säiliöiden säännöllisestä silmämääräisestä tarkastamisesta ja mahdollisten vuotojen havaitsemiseen käytettävien asianmukaisten haihtumisen havaitsemislaitteiden asentamisesta.

3.   Tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa lueteltuja laitoksia koskevat vaatimukset samoin kuin metallisen elohopean hyväksymisperusteet, joilla muutetaan direktiivin 1999/31/EY liitteitä I, II ja III, hyväksytään mainitun direktiivin 16 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Komissio esittää asianmukaisen ehdotuksen mahdollisimman pian, viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2010.

Metallisen elohopean loppukäsittelytoimet (loppukäsittelytoimi D12 sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2006/12/EY liitteessä II A) sallitaan ainoastaan sen päivämäärän jälkeen, jona direktiivin 1999/31/EY liitteitä I, II ja III muutetaan.

5 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle jäljennös kaikista metallisen elohopean väliaikaiseen tai pysyvään varastointiin (direktiivin 2006/12/EY liitteessä II A määritellyt loppukäsittelytoimet D 15 tai D 12) tarkoitetuille laitoksille myönnetyistä luvista.

2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2012 ilmoitettava komissiolle tämän asetuksen soveltamisesta ja markkinavaikutuksista alueellaan. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava kyseiset tiedot edellä mainittua päivämäärää aikaisemmin.

3.   Asianomaisten tuojien, viejien ja toimijoiden, jotka harjoittavat 2 artiklassa tarkoitettuja toimintoja, on viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2012 toimitettava komissiolle ja toimivaltaisille viranomaisille seuraavat tiedot:

| a) | yhteisöön saapuvan metallisen elohopean määrät, hinnat, alkuperämaa ja kohdemaa sekä käyttötarkoitus; |
| --- | --- |

a)

yhteisöön saapuvan metallisen elohopean määrät, hinnat, alkuperämaa ja kohdemaa sekä käyttötarkoitus;

| b) | jätteeksi katsotun metallisen elohopean, jolla käydään kauppaa rajojen yli yhteisössä, määrät, alkuperämaa ja kohdemaa. |
| --- | --- |

b)

jätteeksi katsotun metallisen elohopean, jolla käydään kauppaa rajojen yli yhteisössä, määrät, alkuperämaa ja kohdemaa.

6 artikla

Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niitä sovelletaan. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset komissiolle viimeistään ... päivänä ...kuuta ... (8), ja kaikki niiden muutokset mahdollisimman pian.

7 artikla

1.   Komissio järjestää tietojen vaihdon jäsenvaltioiden ja kyseisten teollisuusalojen välillä. Tietojen vaihdossa tarkastellaan erityisesti sitä, onko mahdollisesti tarpeen laajentaa vientikielto elohopeayhdisteisiin ja elohopeaa sisältäviin tuotteisiin, asettaa tuontikielto metalliselle elohopealle, elohopeayhdisteille ja elohopeaa sisältäville tuotteille, laajentaa varastointivelvoite muista lähteistä peräisin olevaan metalliseen elohopeaan ja asettaa aikarajat metallisen elohopean väliaikaiselle sijoittamiselle.

2.   Komissio seuraa meneillään olevia tutkimustoimia, jotka koskevat turvallisia loppusijoitusvaihtoehtoja sekä metallisen elohopean kiinteyttämistä. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2010. Tämän kertomuksen perusteella komissio esittää tarvittaessa ehdotuksen tämän asetuksen tarkistamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2013.

3.   Komissio arvioi tämän asetuksen soveltamista ja markkinavaikutuksia yhteisössä ottaen huomioon 1 ja 2 kohdassa sekä 5 artiklassa tarkoitetut tiedot.

4.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2013 kertomuksen, jossa tarkastellaan ja arvioidaan 1 kohdassa tarkoitetun tietojenvaihdon tulosta ja 3 kohdassa tarkoitettua arviointia; tarvittaessa kertomukseen liitetään ehdotus tämän asetuksen tarkistamisesta.

5.   Komissio laatii viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen elohopeaa koskevien monenvälisten toimien ja neuvottelujen edistymisestä ja arvioi siinä erityisesti tässä asetuksessa määritettyjen toimenpiteiden aikataulun ja soveltamisalan johdonmukaisuutta kansainvälisen kehityksen kanssa.

8 artikla

Jäsenvaltiot voivat pitää voimassa 1 päivään heinäkuuta 2011 saakka metallisen elohopean viennin rajoittamista koskevat kansalliset toimenpiteet, jotka on toteutettu yhteisön lainsäädännön mukaisesti ennen tämän asetuksen antamista.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 168, 20.7.2007, s. 44.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 20. kesäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 20. joulukuuta 2007 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EYVL L 11, 16.1.2003, s. 27.

4

(5)  EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

5

(6)  EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

6

(7)  EUVL L 114, 27.4.2006, s. 9.

7

(8)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

8

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio toimitti 26. lokakuuta 2006 neuvostolle ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metallisen elohopean viennin kieltämisestä ja turvallisesta varastoinnista. Ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artiklaan ja 175 artiklan 1 kohtaan.

Euroopan parlamentti antoi 20. kesäkuuta 2007 lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 25. huhtikuuta 2007.

Alueiden komitea päätti 27. marraskuuta 2006 olla antamatta lausuntoa kyseisestä ehdotuksesta.

Neuvosto vahvisti 20. joulukuuta 2007 yhteisen kantansa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

II   TAVOITTEET

Asetusehdotuksen tavoitteena on edistää ympäristön elohopeatasojen vähentämistä vähentämällä metallisen elohopean maailmanlaajuista tarjontaa sekä säätää oikeussäännöt elohopean ylijäämää koskevalle kestävälle kehitykselle. Keskeisenä tavoitteena on

| — | kieltää metallisen elohopean vienti yhteisöstä, |
| --- | --- |

—

kieltää metallisen elohopean vienti yhteisöstä,

| — | varmistaa, että päälähteistä olevan metallisen elohopean ylijäämä ei tule uudelleen markkinoille ja että se sijoitetaan turvallisesti, |
| --- | --- |

—

varmistaa, että päälähteistä olevan metallisen elohopean ylijäämä ei tule uudelleen markkinoille ja että se sijoitetaan turvallisesti,

| — | säätää erityismahdollisuudesta sijoittaa metallinen elohopea tätä tarkoitusta varten varustettuihin laitoksiin. |
| --- | --- |

—

säätää erityismahdollisuudesta sijoittaa metallinen elohopea tätä tarkoitusta varten varustettuihin laitoksiin.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

Yleistä

Monet Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn tarkistukset on sisällytetty yhteiseen kantaan joko kokonaan, osittain tai periaatteellisesti. Erityisesti siinä säädetään laajasta tarpeiden arvioinnista asetuksen soveltamisalan mahdolliseksi laajentamiseksi tulevaisuudessa ja otetaan käyttöön turvallisuutta koskevat lisävaatimukset metallisen elohopean sijoittamiselle. Siinä määritellään myös ehdotuksen oikeusperusta (perustamissopimuksen (175 artiklan 1 kohta ja 133 artikla suhteessa tämän asetuksen 1 artiklaan, jossa ei otettu huomioon tarkistuksia 2 ja 19), ja siihen on sisällytetty useita muita muutoksia, joilla selvennetään tekstiä ja asiaa koskevan EY:n lainsäädännön soveltamista. Seuraavassa esitetään keskeiset muutokset.

Elohopean vientikielto — Soveltamisala ja sen tarkistus (1 ja 7 artikla)

Asetuksen soveltamisala ja 1 artiklassa säädetty vientikieltoa koskeva päivämäärä vastaavat komission alkuperäistä ehdotusta. Yhteinen kanta vastaa osittain tarkistuksia 20, 50, 22, 33, 36, 1, 8, 9 ja 14 siltä osin, että sen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään tarkistuksesta, jolla pyritään tulevaisuudessa mahdollisesti laajentamaan elohopeayhdisteiden ja elohopeaa sisältävien tuotteiden soveltamisalaa sekä laajentamaan elohopean, elohopeayhdisteiden ja elohopeaa sisältävien tuotteiden tuontikieltoa. Tarkistukset 3, 4, 5 ja 7 katsottiin tarpeettomiksi, eikä niitä otettu yhteiseen kantaan.

Sijoittamisvelvoite (2 artikla)

Yhteisen kannan 2 artiklassa säädetään, että kolmesta yhteisön tärkeimmästä lähteestä peräisin oleva metallinen elohopea sijoitetaan jätteitä koskevan direktiivin 2006/12/EY mukaisesti.

Tarkistuksia 24, 31 ja 6 ei hyväksytty, koska neuvostolla ei ole perusteita metallisen elohopean varastointia koskevan yhden tietyn vaihtoehdon ehdotetulle priorisoinnille.

Metallisen elohopean sijoittamista koskevat ehdot (3 ja 4 artikla)

Yhteisen kannan 3 artiklassa laajennetaan jätteeksi katsotun metallisen elohopean varastointivaihtoehdot käsittämään syvälle kallioperään tapahtuva varastointi. Kyseinen laajentaminen kattaa sekä väliaikaiset että pysyvät ratkaisut. 3 ja 4 artiklassa otetaan käyttöön turvallisuutta koskevat lisävaatimukset metallisen elohopean varastoinnille ja määritellään asiaa koskevan nykyisen EY:n lainsäädännön soveltaminen.

Neuvosto on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että metallisen elohopean pysyvä varastointi voi olla turvallinen loppusijoitusvaihtoehto tietyin ehdoin, eikä se näin ollen yhdy tarkistuksiin 23, 25, 26, 11, 12 ja 15. Metallisen elohopean turvallisia loppusijoitusvaihtoehtoja koskevia tutkimustoimia tarkistetaan kuitenkin edelleen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 41, sillä se heikentää metallisen elohopean varastointia koskevia turvallisuusvaatimuksia. Kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY 2 artiklan g kohdan mukaisesti alle vuoden kestävää jätteen varastointia käsittelyä varten ei katsota kaatopaikaksi. Näin ollen metallisen elohopean enintään vuoden ajan tapahtuva väliaikainen varastointi jätteenä nestemäisessä muodossa ei ole kielletty, kloorin tuottamiseen tarkoitetut laitokset mukaan luettuina, joita koskevat direktiivin 96/61/EY (IPPC) säännökset. IPPC-direktiivissä säädetään laitoksia koskevasta ympäristöluvasta, eikä ole riittävä takaamaan metallisen elohopean varastointia koskevia turvallisuusvaatimuksia.

Yhteisen kannan 4 artiklan 3 kohta vastaa osittain tarkistusta 28, sillä siinä sallitaan loppusijoitustoimet vasta sen jälkeen, kun 3 artiklan a ja b kohdassa luetellut laitoksia koskevat vaatimukset ja kaatopaikkadirektiivin liitteissä I, II ja III esitetyt metallisen elohopean hyväksymisperusteet on hyväksytty.

Raportointi ja seuraamukset (5 ja 6 artikla)

Tarkistuksia 47, 30, 32, 35, 37, 38, 39, 10, 13, 16 ja 18, jotka koskevat elohopean varastointia varten perustettavaa erityisrahastoa, jäsenvaltioiden, yhtiöiden ja komission raportointivelvollisuuksien laajentamista ja tiukentamista sekä tietoisuuden lisäämistä jäsenvaltioissa, ei hyväksytty, koska neuvosto katsoo, että ehdotetut vaatimukset ovat suhteettomia ja lisäisivät byrokratiaa tarpeettomasti.

Asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia koskevat tarkistukset 34 ja 17 hyväksytään kaikilta osin.

IV   PÄÄTELMÄT

Neuvosto katsoo, että yhteinen kanta on tasapainoinen kokonaisuus, joka on asetuksen tavoitteiden mukainen. Neuvosto odottaa rakentavia keskusteluja Euroopan parlamentin kanssa, jotta direktiivi voitaisiin antaa lähiaikoina.

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 52/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 52/7

---

Neuvoston 21 päivänä tammikuuta 2008 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 2/2008,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta

(2008/C 52 E/02)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiassa korostetaan tarvetta luoda sellaiset olosuhteet, jotka houkuttelevat investointeja osaamiseen ja innovaatioon Euroopassa, jotta voidaan tukea kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

(1)

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiassa korostetaan tarvetta luoda sellaiset olosuhteet, jotka houkuttelevat investointeja osaamiseen ja innovaatioon Euroopassa, jotta voidaan tukea kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä Euroopan unionissa.

| (2) | On ensi sijassa jäsenvaltioiden asia huolehtia siitä, että Euroopassa on vahva teollinen, kilpailu- ja innovaatioperusta. Euroopan unionin kohtaama innovaatiotoimintaan kohdistuva haaste on luonteeltaan ja laajuudeltaan kuitenkin sellainen, että toimia tarvitaan myös yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

(2)

On ensi sijassa jäsenvaltioiden asia huolehtia siitä, että Euroopassa on vahva teollinen, kilpailu- ja innovaatioperusta. Euroopan unionin kohtaama innovaatiotoimintaan kohdistuva haaste on luonteeltaan ja laajuudeltaan kuitenkin sellainen, että toimia tarvitaan myös yhteisön tasolla.

| (3) | Yhteisön olisi tarjottava innovaatiotoiminnan edistämiseksi tukea erityisesti tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelman, integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman ja rakennerahastojen kautta. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön olisi tarjottava innovaatiotoiminnan edistämiseksi tukea erityisesti tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelman, integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman ja rakennerahastojen kautta.

| (4) | Olisi perustettava uusi yhteisön tason aloite, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jäljempänä ’EIT’, jolla tuetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden nykyisiä linjauksia ja aloitteita edistämällä niin sanotun osaamiskolmion — korkea-asteen koulutus, tutkimus ja innovaatio — integrointia kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Olisi perustettava uusi yhteisön tason aloite, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jäljempänä ’EIT’, jolla tuetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden nykyisiä linjauksia ja aloitteita edistämällä niin sanotun osaamiskolmion — korkea-asteen koulutus, tutkimus ja innovaatio — integrointia kaikkialla Euroopan unionissa.

| (5) | Kesäkuun 15 ja 16 päivänä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota valmistelemaan syksyllä 2006 esitettävän virallisen ehdotuksen EIT:n perustamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuun 15 ja 16 päivänä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota valmistelemaan syksyllä 2006 esitettävän virallisen ehdotuksen EIT:n perustamiseksi.

| (6) | EIT:n olisi ensisijaisesti pyrittävä edesauttamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden innovaatiokapasiteetin kehittämistä nivomalla toimintaansa kaikkein korkealuokkaisinta korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. EIT:n olisi toiminnallaan helpotettava ja edistettävä eurooppalaisten innovaatioyhteisöjen verkostoitumista ja yhteistyötä sekä luoda synergioita niiden kesken. |
| --- | --- |

(6)

EIT:n olisi ensisijaisesti pyrittävä edesauttamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden innovaatiokapasiteetin kehittämistä nivomalla toimintaansa kaikkein korkealuokkaisinta korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. EIT:n olisi toiminnallaan helpotettava ja edistettävä eurooppalaisten innovaatioyhteisöjen verkostoitumista ja yhteistyötä sekä luoda synergioita niiden kesken.

| (7) | EIT:n toimien olisi vastattava Euroopan strategisiin pitkän aikavälin innovaatiohaasteisiin, erityisesti tieteenalojen rajat ylittävillä ja/tai monitieteisillä aloilla, mukaan lukien Euroopan tasolla jo määritellyt haasteet. EIT:n olisi toiminnallaan edistettävä säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

(7)

EIT:n toimien olisi vastattava Euroopan strategisiin pitkän aikavälin innovaatiohaasteisiin, erityisesti tieteenalojen rajat ylittävillä ja/tai monitieteisillä aloilla, mukaan lukien Euroopan tasolla jo määritellyt haasteet. EIT:n olisi toiminnallaan edistettävä säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa.

| (8) | EIT:n olisi asetettava etusijalle korkeakoulutus- sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintansa siirtäminen yritystoimintayhteyteen, tällaisen toiminnan kaupallinen soveltaminen sekä uusien yritysten perustamisen, spin-off -toiminnan ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukeminen. |
| --- | --- |

(8)

EIT:n olisi asetettava etusijalle korkeakoulutus- sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintansa siirtäminen yritystoimintayhteyteen, tällaisen toiminnan kaupallinen soveltaminen sekä uusien yritysten perustamisen, spin-off -toiminnan ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukeminen.

| (9) | EIT:n olisi toiminnassaan käytettävä ensisijaisesti huippuosaamiseen perustuvia korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden sidosryhmien autonomisia yhteistyöryhmiä innovaatioprosessiin kuuluvina kestävinä ja pitkäaikaisina itsenäisinä strategisina verkostoina. EIT:n hallintoneuvoston olisi valittava yhteistyöryhmät avoimen huippuosaamiseen perustuvan prosessin pohjalta ja nimettävä ne osaamis- ja innovaatioyhteisöiksi. Hallintoneuvoston olisi myös ohjattava EIT:n toimia ja arvioitava osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa. Hallintoneuvostossa olisi oltava jäseninä kokeneita edustajia tasapainoisesti yritysmaailmasta, korkea-asteen koulutuksen ja/tai tutkimuksen piiristä ja innovaation alalta. |
| --- | --- |

(9)

EIT:n olisi toiminnassaan käytettävä ensisijaisesti huippuosaamiseen perustuvia korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden sidosryhmien autonomisia yhteistyöryhmiä innovaatioprosessiin kuuluvina kestävinä ja pitkäaikaisina itsenäisinä strategisina verkostoina. EIT:n hallintoneuvoston olisi valittava yhteistyöryhmät avoimen huippuosaamiseen perustuvan prosessin pohjalta ja nimettävä ne osaamis- ja innovaatioyhteisöiksi. Hallintoneuvoston olisi myös ohjattava EIT:n toimia ja arvioitava osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa. Hallintoneuvostossa olisi oltava jäseninä kokeneita edustajia tasapainoisesti yritysmaailmasta, korkea-asteen koulutuksen ja/tai tutkimuksen piiristä ja innovaation alalta.

| (10) | Jotta ne voisivat tukea Euroopan talouden kilpailukykyä ja lisätä sen kansainvälistä houkuttelevuutta ja innovaatiokapasiteettia, EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen pitäisi pystyä vetämään puoleensa kumppaniorganisaatioita, tutkijoita ja opiskelijoita koko maailmasta, myös rohkaisemalla heidän liikkuvuuttaan, ja tekemään yhteistyötä kolmansissa maissa toimivien organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Jotta ne voisivat tukea Euroopan talouden kilpailukykyä ja lisätä sen kansainvälistä houkuttelevuutta ja innovaatiokapasiteettia, EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen pitäisi pystyä vetämään puoleensa kumppaniorganisaatioita, tutkijoita ja opiskelijoita koko maailmasta, myös rohkaisemalla heidän liikkuvuuttaan, ja tekemään yhteistyötä kolmansissa maissa toimivien organisaatioiden kanssa.

| (11) | EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suhteiden olisi perustuttava sopimuksiin, joissa vahvistetaan yhteisöjen oikeudet ja velvollisuudet sekä varmistetaan toimien riittävä yhteensovittaminen ja luodaan menettelyt yhteisöjen toimien ja niiden tulosten seurantaa ja arviointia varten. |
| --- | --- |

(11)

EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suhteiden olisi perustuttava sopimuksiin, joissa vahvistetaan yhteisöjen oikeudet ja velvollisuudet sekä varmistetaan toimien riittävä yhteensovittaminen ja luodaan menettelyt yhteisöjen toimien ja niiden tulosten seurantaa ja arviointia varten.

| (12) | On tarpeen tukea korkea-asteen koulutusta, joka on olennainen mutta usein pois jäävä osa kokonaisvaltaista innovaatiostrategiaa. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sopimuksissa olisi määrättävä, että yhteisöjen myöntämien tutkintojen myöntäjien olisi oltava osallistuvia korkea-asteen oppilaitoksia, joita olisi rohkaistava luokittelemaan ne myös EIT-tutkinnoiksi. Toimillaan ja työllään EIT:n olisi edistettävä liikkuvuutta eurooppalaisella tutkimus- ja korkeakoulutusalueella sekä edistettävä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan yhteydessä tutkijoille ja opiskelijoille myönnettyjen apurahojen siirrettävyyttä. Kaikissa näissä toimissa olisi noudatettava ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/36/EY (4). |
| --- | --- |

(12)

On tarpeen tukea korkea-asteen koulutusta, joka on olennainen mutta usein pois jäävä osa kokonaisvaltaista innovaatiostrategiaa. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sopimuksissa olisi määrättävä, että yhteisöjen myöntämien tutkintojen myöntäjien olisi oltava osallistuvia korkea-asteen oppilaitoksia, joita olisi rohkaistava luokittelemaan ne myös EIT-tutkinnoiksi. Toimillaan ja työllään EIT:n olisi edistettävä liikkuvuutta eurooppalaisella tutkimus- ja korkeakoulutusalueella sekä edistettävä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan yhteydessä tutkijoille ja opiskelijoille myönnettyjen apurahojen siirrettävyyttä. Kaikissa näissä toimissa olisi noudatettava ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/36/EY (4).

| (13) | EIT:n olisi laadittava teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia varten selkeät ja avoimet ohjeet, joilla tulisi edistää teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä asianmukaisin edellytyksin. Näissä ohjeissa olisi oltava säännökset siitä, että eri kumppaniorganisaatioiden panos osaamis- ja innovaatioyhteisöihin otetaan asianmukaisesti huomioon niiden koosta riippumatta. Jos toimia rahoitetaan yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmista, olisi sovellettava kyseisten ohjelmien sääntöjä. |
| --- | --- |

(13)

EIT:n olisi laadittava teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia varten selkeät ja avoimet ohjeet, joilla tulisi edistää teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä asianmukaisin edellytyksin. Näissä ohjeissa olisi oltava säännökset siitä, että eri kumppaniorganisaatioiden panos osaamis- ja innovaatioyhteisöihin otetaan asianmukaisesti huomioon niiden koosta riippumatta. Jos toimia rahoitetaan yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmista, olisi sovellettava kyseisten ohjelmien sääntöjä.

| (14) | EIT:n vastuunalaisuuden ja sen toiminnan avoimuuden takaamiseksi on annettava asianmukaiset säännökset. Sen toimintaa sääntelevät säännöt olisi annettava EIT:n perussäännössä. |
| --- | --- |

(14)

EIT:n vastuunalaisuuden ja sen toiminnan avoimuuden takaamiseksi on annettava asianmukaiset säännökset. Sen toimintaa sääntelevät säännöt olisi annettava EIT:n perussäännössä.

| (15) | EIT:n olisi oltava oikeushenkilö, ja jotta voidaan taata sen toiminnallinen riippumattomuus, sen olisi hallinnoitava omaa talousarviotaan, jonka rahoituslähteisiin olisi kuuluttava yhteisön rahoitusosuus. |
| --- | --- |

(15)

EIT:n olisi oltava oikeushenkilö, ja jotta voidaan taata sen toiminnallinen riippumattomuus, sen olisi hallinnoitava omaa talousarviotaan, jonka rahoituslähteisiin olisi kuuluttava yhteisön rahoitusosuus.

| (16) | EIT:n olisi pyrittävä kasvattamaan rahoituksessaan yksityisen sektorin osuutta ja sen omasta toiminnasta saatavien tulojen osuutta. Teollisuuden sekä rahoitus- ja palvelusektorien odotetaan siksi osallistuvan merkittävässä määrin EIT:n ja erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen talousarvioiden rahoittamiseen. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi pyrittävä saamaan yksityissektorin rahoitusosuus mahdollisimman suureksi. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja niiden kumppaniorganisaatioiden olisi tuotava julkisuuteen se, että niiden toiminta tapahtuu EIT:n puitteissa ja että ne saavat rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. |
| --- | --- |

(16)

EIT:n olisi pyrittävä kasvattamaan rahoituksessaan yksityisen sektorin osuutta ja sen omasta toiminnasta saatavien tulojen osuutta. Teollisuuden sekä rahoitus- ja palvelusektorien odotetaan siksi osallistuvan merkittävässä määrin EIT:n ja erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen talousarvioiden rahoittamiseen. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi pyrittävä saamaan yksityissektorin rahoitusosuus mahdollisimman suureksi. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja niiden kumppaniorganisaatioiden olisi tuotava julkisuuteen se, että niiden toiminta tapahtuu EIT:n puitteissa ja että ne saavat rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

| (17) | Yhteisön osuudella olisi katettava EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamisesta sekä niiden hallinnollisista ja yhteensovittamistoimista aiheutuvat kulut. Päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi näihin toimiin ei olisi samanaikaisesti myönnettävä rahoitusta yhteisön muista ohjelmista, kuten tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta, kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelmasta, integroidusta elinikäisen oppimisen ohjelmasta tai rakennerahastoista. Jos osaamis- ja innovaatioyhteisöt tai niiden kumppaniorganisaatiot hakevat suoraan yhteisön ohjelmista tai rahastoista myönnettävää avustusta, niiden hakemuksia ei myöskään olisi millään tavalla asetettava etusijalle muihin hakemuksiin nähden. |
| --- | --- |

(17)

Yhteisön osuudella olisi katettava EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamisesta sekä niiden hallinnollisista ja yhteensovittamistoimista aiheutuvat kulut. Päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi näihin toimiin ei olisi samanaikaisesti myönnettävä rahoitusta yhteisön muista ohjelmista, kuten tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta, kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelmasta, integroidusta elinikäisen oppimisen ohjelmasta tai rakennerahastoista. Jos osaamis- ja innovaatioyhteisöt tai niiden kumppaniorganisaatiot hakevat suoraan yhteisön ohjelmista tai rahastoista myönnettävää avustusta, niiden hakemuksia ei myöskään olisi millään tavalla asetettava etusijalle muihin hakemuksiin nähden.

| (18) | Yhteisön rahoitusosuuteen ja muihin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin avustuksiin olisi sovellettava yhteisön talousarviomenettelyä. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava tilintarkastus Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Yhteisön rahoitusosuuteen ja muihin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin avustuksiin olisi sovellettava yhteisön talousarviomenettelyä. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava tilintarkastus Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) mukaisesti.

| (19) | Tällä asetuksella vahvistetaan kaudeksi 2008–2013 rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Tällä asetuksella vahvistetaan kaudeksi 2008–2013 rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti.

| (20) | EIT on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisöjen perustama elin, jonka olisi siten vahvistettava varainhoitosäännöksensä. EIT:hen olisi näin ollen sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (7). |
| --- | --- |

(20)

EIT on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisöjen perustama elin, jonka olisi siten vahvistettava varainhoitosäännöksensä. EIT:hen olisi näin ollen sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (7).

| (21) | EIT:n olisi laadittava vuosikertomus edellisen kalenterivuoden aikana toteutetuista toimista ja jatkuvasti päivitettävä kolmivuotinen työohjelma, jossa esitetään sen suunnittelemat toimet ja jonka avulla EIT voi vastata tieteen, teknologian, korkea-asteen koulutuksen, innovaation ja muiden asiaan liittyvien alojen sisäiseen ja ulkoiseen kehitykseen. Nämä asiakirjat olisi toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi voitava antaa lausunto luonnoksesta EIT:n ensimmäiseksi kolmivuotiseksi työohjelmaksi. |
| --- | --- |

(21)

EIT:n olisi laadittava vuosikertomus edellisen kalenterivuoden aikana toteutetuista toimista ja jatkuvasti päivitettävä kolmivuotinen työohjelma, jossa esitetään sen suunnittelemat toimet ja jonka avulla EIT voi vastata tieteen, teknologian, korkea-asteen koulutuksen, innovaation ja muiden asiaan liittyvien alojen sisäiseen ja ulkoiseen kehitykseen. Nämä asiakirjat olisi toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi voitava antaa lausunto luonnoksesta EIT:n ensimmäiseksi kolmivuotiseksi työohjelmaksi.

| (22) | EIT:n strategiset pitkän aikavälin prioriteettialat ja rahoitustarpeet seitsemäksi vuodeksi olisi esitettävä strategisessa innovaatio-ohjelmassa. Ottaen huomioon strategisen innovaatio-ohjelman tärkeyden yhteisön innovaatiopolitiikan kannalta ja sen sosioekonomisten vaikutusten poliittisen merkityksen yhteisölle, Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä se komission EIT:n toimittaman luonnoksen perusteella laatiman ehdotuksen pohjalta. |
| --- | --- |

(22)

EIT:n strategiset pitkän aikavälin prioriteettialat ja rahoitustarpeet seitsemäksi vuodeksi olisi esitettävä strategisessa innovaatio-ohjelmassa. Ottaen huomioon strategisen innovaatio-ohjelman tärkeyden yhteisön innovaatiopolitiikan kannalta ja sen sosioekonomisten vaikutusten poliittisen merkityksen yhteisölle, Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä se komission EIT:n toimittaman luonnoksen perusteella laatiman ehdotuksen pohjalta.

| (23) | On aiheellista, että komissio käynnistää riippumattoman ulkoisen arvioinnin EIT:n toiminnasta erityisesti strategisen innovaatio-ohjelman valmistelua silmällä pitäen. Komission olisi tarvittaessa tehtävä ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(23)

On aiheellista, että komissio käynnistää riippumattoman ulkoisen arvioinnin EIT:n toiminnasta erityisesti strategisen innovaatio-ohjelman valmistelua silmällä pitäen. Komission olisi tarvittaessa tehtävä ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.

| (24) | EIT:n pitkän aikavälin kehityksen kannalta on aiheellista jatkaa sen asteittaista ja vaiheittaista täytäntöönpanoa. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan arvioimiseksi ja tarvittaessa parannusten tekemiseksi tarvitaan aloitusvaihe, jolloin osaamis- ja innovaatioyhteisöjä on rajoitettu määrä. Hallintoneuvoston olisi 18 kuukauden kuluessa toimintansa aloittamisesta valittava kaksi tai kolme osaamis- ja innovaatioyhteisöä aloilta, jotka auttavat Euroopan unionia vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin, ja jotka voivat käsittää sellaisia aloja kuin ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet sekä tieto- ja viestintäteknologioiden seuraava sukupolvi. Edellä mainittujen lisäksi perustettavien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnan ja nimeämisen olisi oltava mahdollista sen jälkeen, kun ensimmäisen EIT:n yksityiskohtaiset toimintamenettelyt sisältävä strateginen innovaatio-ohjelma on hyväksytty. |
| --- | --- |

(24)

EIT:n pitkän aikavälin kehityksen kannalta on aiheellista jatkaa sen asteittaista ja vaiheittaista täytäntöönpanoa. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan arvioimiseksi ja tarvittaessa parannusten tekemiseksi tarvitaan aloitusvaihe, jolloin osaamis- ja innovaatioyhteisöjä on rajoitettu määrä. Hallintoneuvoston olisi 18 kuukauden kuluessa toimintansa aloittamisesta valittava kaksi tai kolme osaamis- ja innovaatioyhteisöä aloilta, jotka auttavat Euroopan unionia vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin, ja jotka voivat käsittää sellaisia aloja kuin ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet sekä tieto- ja viestintäteknologioiden seuraava sukupolvi. Edellä mainittujen lisäksi perustettavien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnan ja nimeämisen olisi oltava mahdollista sen jälkeen, kun ensimmäisen EIT:n yksityiskohtaiset toimintamenettelyt sisältävä strateginen innovaatio-ohjelma on hyväksytty.

| (25) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on EIT:n perustaminen, vaan se voidaan sen laajuuden ja rajat ylittävän luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on EIT:n perustaminen, vaan se voidaan sen laajuuden ja rajat ylittävän luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Kohde

Perustetaan Euroopan teknologiainstituutti, jäljempänä ’EIT’.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’innovaatiolla’ tarkoitetaan sitä prosessia tuloksineen, jolla vastataan uusilla ideoilla yhteiskunnalliseen tai taloudelliseen kysyntään ja luodaan uusia tuotteita, palveluja tai liiketoiminta- ja organisaatiomalleja, jotka otetaan menestyksellisesti käyttöön olemassa olevilla markkinoilla tai jotka pystyvät luomaan uusia markkinoita; |
| --- | --- |

1)

’innovaatiolla’ tarkoitetaan sitä prosessia tuloksineen, jolla vastataan uusilla ideoilla yhteiskunnalliseen tai taloudelliseen kysyntään ja luodaan uusia tuotteita, palveluja tai liiketoiminta- ja organisaatiomalleja, jotka otetaan menestyksellisesti käyttöön olemassa olevilla markkinoilla tai jotka pystyvät luomaan uusia markkinoita;

| 2) | ’osaamis- ja innovaatioyhteisöllä’ tarkoitetaan sen täsmällisestä oikeudellisesta muodosta riippumatta korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden innovaatioprosessiin osallistuvien tahojen autonomista yhteistyöryhmää, joka toimisi yhteiseen keskipitkän ja pitkän aikavälin innovaatiosuunnitteluun perustuvana strategisena verkostona ja jonka tavoitteena on vastata EIT:lle asetettuihin haasteisiin; |
| --- | --- |

2)

’osaamis- ja innovaatioyhteisöllä’ tarkoitetaan sen täsmällisestä oikeudellisesta muodosta riippumatta korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden innovaatioprosessiin osallistuvien tahojen autonomista yhteistyöryhmää, joka toimisi yhteiseen keskipitkän ja pitkän aikavälin innovaatiosuunnitteluun perustuvana strategisena verkostona ja jonka tavoitteena on vastata EIT:lle asetettuihin haasteisiin;

| 3) | ’osallistuvalla valtiolla’ tarkoitetaan joko Euroopan unionin jäsenvaltiota tai muuta maata, joka on tehnyt EIT:tä koskevan sopimuksen yhteisön kanssa; |
| --- | --- |

3)

’osallistuvalla valtiolla’ tarkoitetaan joko Euroopan unionin jäsenvaltiota tai muuta maata, joka on tehnyt EIT:tä koskevan sopimuksen yhteisön kanssa;

| 4) | ”kolmannella maalla’ tarkoitetaan mitä tahansa valtiota, joka ei ole osallistuva valtio; |
| --- | --- |

4)

”kolmannella maalla’ tarkoitetaan mitä tahansa valtiota, joka ei ole osallistuva valtio;

| 5) | ’kumppaniorganisaatiolla’ tarkoitetaan osaamis- ja innovaatioyhteisön jäsenorganisaatioita, jotka voivat olla erityisesti korkea-asteen oppilaitoksia, tutkimusorganisaatioita, julkisia tai yksityisiä yrityksiä, rahoituslaitoksia, alue- ja paikallisviranomaisia tai säätiöitä; |
| --- | --- |

5)

’kumppaniorganisaatiolla’ tarkoitetaan osaamis- ja innovaatioyhteisön jäsenorganisaatioita, jotka voivat olla erityisesti korkea-asteen oppilaitoksia, tutkimusorganisaatioita, julkisia tai yksityisiä yrityksiä, rahoituslaitoksia, alue- ja paikallisviranomaisia tai säätiöitä;

| 6) | ’tutkimusorganisaatiolla’ tarkoitetaan kaikentyyppisiä julkisia tai yksityisiä oikeussubjekteja, joiden päätehtäviin kuuluu tutkimus tai teknologinen kehittäminen; |
| --- | --- |

6)

’tutkimusorganisaatiolla’ tarkoitetaan kaikentyyppisiä julkisia tai yksityisiä oikeussubjekteja, joiden päätehtäviin kuuluu tutkimus tai teknologinen kehittäminen;

| 7) | ’korkea-asteen oppilaitoksella’ tarkoitetaan korkeakouluja ja kaikentyyppisiä korkea-asteen koulutusta antavia laitoksia, joissa voi kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti suorittaa maisterin- tai tohtorintutkinnon, riippumatta laitoksesta kansallisesti käytetystä nimityksestä; |
| --- | --- |

7)

’korkea-asteen oppilaitoksella’ tarkoitetaan korkeakouluja ja kaikentyyppisiä korkea-asteen koulutusta antavia laitoksia, joissa voi kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti suorittaa maisterin- tai tohtorintutkinnon, riippumatta laitoksesta kansallisesti käytetystä nimityksestä;

| 8) | ’tutkinnoilla’ tarkoitetaan osallistuvien korkea-asteen oppilaitosten osaamis- ja innovaatioyhteisön suorittaman korkea-asteen koulutustoiminnan yhteydessä myöntämiä maisterin- tai tohtorintutkintoja; |
| --- | --- |

8)

’tutkinnoilla’ tarkoitetaan osallistuvien korkea-asteen oppilaitosten osaamis- ja innovaatioyhteisön suorittaman korkea-asteen koulutustoiminnan yhteydessä myöntämiä maisterin- tai tohtorintutkintoja;

| 9) | ’strategisella innovaatio-ohjelmalla’ tarkoitetaan toimintapoliittista asiakirjaa, jossa hahmotellaan EIT:n prioriteettialat tulevia aloitteita varten ja johon sisältyy yleiskatsaus seitsemän vuoden aikajaksolle suunniteltuihin korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimiin. |
| --- | --- |

9)

’strategisella innovaatio-ohjelmalla’ tarkoitetaan toimintapoliittista asiakirjaa, jossa hahmotellaan EIT:n prioriteettialat tulevia aloitteita varten ja johon sisältyy yleiskatsaus seitsemän vuoden aikajaksolle suunniteltuihin korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimiin.

3 artikla

Tavoite

EIT:n tavoitteena on edistää Euroopan kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja yhteisön innovaatiokapasiteettia. Se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä integroimalla korkealuokkaisinta korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaa.

4 artikla

EIT:n elimet

1.   EIT:llä on seuraavat elimet:

| a) | hallintoneuvosto, joka koostuu innovaatiotoiminnan, yritystoiminnan, tutkimuksen ja korkea-asteen koulutuksen alojen kokeneista korkean tason jäsenistä. Hallintoneuvosto vastaa EIT:n toimien ohjaamisesta, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnasta, nimeämisestä ja arvioinnista sekä kaikista muista strategisista päätöksistä; |
| --- | --- |

a)

hallintoneuvosto, joka koostuu innovaatiotoiminnan, yritystoiminnan, tutkimuksen ja korkea-asteen koulutuksen alojen kokeneista korkean tason jäsenistä. Hallintoneuvosto vastaa EIT:n toimien ohjaamisesta, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnasta, nimeämisestä ja arvioinnista sekä kaikista muista strategisista päätöksistä;

| b) | toimeenpanokomitea, joka valvoo EIT:n toimintaa ja tekee päätökset, jotka on tehtävä hallintoneuvoston kokousten välillä; |
| --- | --- |

b)

toimeenpanokomitea, joka valvoo EIT:n toimintaa ja tekee päätökset, jotka on tehtävä hallintoneuvoston kokousten välillä;

| c) | johtaja, joka vastaa hallintoneuvostolle EIT:n rahoitus- ja muusta hallinnosta ja toimii EIT:n laillisena edustajana; |
| --- | --- |

c)

johtaja, joka vastaa hallintoneuvostolle EIT:n rahoitus- ja muusta hallinnosta ja toimii EIT:n laillisena edustajana;

| d) | sisäinen tarkastustoimi, joka antaa hallintoneuvostolle ja johtajalle neuvoja EIT:n rahoitus- ja muusta hallinnosta ja valvontarakenteista, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa muodostettavien rahoitusyhteyksien organisoinnista sekä hallintoneuvoston pyynnöstä muista seikoista. |
| --- | --- |

d)

sisäinen tarkastustoimi, joka antaa hallintoneuvostolle ja johtajalle neuvoja EIT:n rahoitus- ja muusta hallinnosta ja valvontarakenteista, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa muodostettavien rahoitusyhteyksien organisoinnista sekä hallintoneuvoston pyynnöstä muista seikoista.

2.   Komissio voi nimittää tarkkailijoita osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.

3.   EIT:n elimiä koskevat yksityiskohtaiset säännökset on esitetty EIT:n perussäännössä, joka on tämän asetuksen liitteenä.

5 artikla

Tehtävät

1.   Saavuttaakseen tavoitteensa EIT:

| a) | määrittelee prioriteettialansa; |
| --- | --- |

a)

määrittelee prioriteettialansa;

| b) | tekee toimintaansa tunnetuksi mahdollisten kumppaniorganisaatioiden parissa ja rohkaisee niitä osallistumaan toimintaansa; |
| --- | --- |

b)

tekee toimintaansa tunnetuksi mahdollisten kumppaniorganisaatioiden parissa ja rohkaisee niitä osallistumaan toimintaansa;

| c) | valitsee ja nimeää osaamis- ja innovaatioyhteisöjä prioriteettialoilla 7 artiklan mukaisesti sekä määrittelee sopimuksella niiden oikeudet ja velvollisuudet; tarjoaa niille asianmukaista tukea, soveltaa asianmukaisia laadunvalvontatoimenpiteitä, seuraa jatkuvasti niiden toimia ja arvioi niitä määräajoin sekä huolehtii niiden välisestä sopivan tasoisesta yhteensovittamisesta; |
| --- | --- |

c)

valitsee ja nimeää osaamis- ja innovaatioyhteisöjä prioriteettialoilla 7 artiklan mukaisesti sekä määrittelee sopimuksella niiden oikeudet ja velvollisuudet; tarjoaa niille asianmukaista tukea, soveltaa asianmukaisia laadunvalvontatoimenpiteitä, seuraa jatkuvasti niiden toimia ja arvioi niitä määräajoin sekä huolehtii niiden välisestä sopivan tasoisesta yhteensovittamisesta;

| d) | hankkii varoja julkisista ja yksityisistä lähteistä sekä käyttää resurssejaan tämän asetuksen mukaisesti. Se pyrkii erityisesti rahoittamaan toimintansa suurelta osin yksityisistä lähteistä ja sen omasta toiminnasta saaduilla tuloilla sekä kasvattamaan tätä osuutta; |
| --- | --- |

d)

hankkii varoja julkisista ja yksityisistä lähteistä sekä käyttää resurssejaan tämän asetuksen mukaisesti. Se pyrkii erityisesti rahoittamaan toimintansa suurelta osin yksityisistä lähteistä ja sen omasta toiminnasta saaduilla tuloilla sekä kasvattamaan tätä osuutta;

| e) | edistää osaamis- ja innovaatioyhteisöissä kumppaneina toimivien korkea-asteen oppilaitosten myöntämien loppututkintojen, jotka voidaan myös luokitella EIT-tutkinnoiksi, tunnustamista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

e)

edistää osaamis- ja innovaatioyhteisöissä kumppaneina toimivien korkea-asteen oppilaitosten myöntämien loppututkintojen, jotka voidaan myös luokitella EIT-tutkinnoiksi, tunnustamista jäsenvaltioissa;

| f) | edistää hyvien toimintatapojen levittämistä osaamiskolmion integroimiseksi ja yhteisen innovaatiokulttuurin sekä tietämyksen siirron kulttuurin kehittämiseksi; |
| --- | --- |

f)

edistää hyvien toimintatapojen levittämistä osaamiskolmion integroimiseksi ja yhteisen innovaatiokulttuurin sekä tietämyksen siirron kulttuurin kehittämiseksi;

| g) | pyrkii maailmanluokan huippuosaamista edustavaksi laitokseksi korkea-asteen koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovaatiossa; |
| --- | --- |

g)

pyrkii maailmanluokan huippuosaamista edustavaksi laitokseksi korkea-asteen koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovaatiossa;

| h) | varmistaa EIT:n ja yhteisön muiden ohjelmien välisen synergian ja keskinäisen täydentävyyden. |
| --- | --- |

h)

varmistaa EIT:n ja yhteisön muiden ohjelmien välisen synergian ja keskinäisen täydentävyyden.

2.   EIT:llä on oikeus perustaa säätiö, jäljempänä ’EIT-säätiö’, jonka nimenomaisena tavoitteena on edistää ja tukea EIT:n toimia.

6 artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisöt

1.   Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tehtäviin kuuluvat erityisesti seuraavat:

| a) | innovaatiotoiminta ja -investoinnit, joissa Euroopan tason toiminta tuo lisäarvoa ja joissa otetaan kaikilta osin huomioon korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen näkökohdat kriittisen massan saavuttamiseksi, jolloin edistetään tulosten levittämistä ja hyödyntämistä; |
| --- | --- |

a)

innovaatiotoiminta ja -investoinnit, joissa Euroopan tason toiminta tuo lisäarvoa ja joissa otetaan kaikilta osin huomioon korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen näkökohdat kriittisen massan saavuttamiseksi, jolloin edistetään tulosten levittämistä ja hyödyntämistä;

| b) | innovaatioon perustuva huippututkimus aloilla, joilla on suuri taloudellinen tai yhteiskunnallinen merkitys ja joilla hyödynnetään sekä Euroopan että kansallisen tason tutkimuksen tuloksia Euroopan kilpailukyvyn lujittamiseksi kansainvälisesti; |
| --- | --- |

b)

innovaatioon perustuva huippututkimus aloilla, joilla on suuri taloudellinen tai yhteiskunnallinen merkitys ja joilla hyödynnetään sekä Euroopan että kansallisen tason tutkimuksen tuloksia Euroopan kilpailukyvyn lujittamiseksi kansainvälisesti;

| c) | maisterin- ja tohtorintutkintotason koulutustoiminta aloilla, joilla on mahdollisuudet vastata Euroopan tuleviin sosioekonomisiin tarpeisiin ja jotka edistävät innovaatioon liittyvien taitojen kehittämistä, johtamis- ja yrittäjäntaitojen parantamista sekä tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuutta; |
| --- | --- |

c)

maisterin- ja tohtorintutkintotason koulutustoiminta aloilla, joilla on mahdollisuudet vastata Euroopan tuleviin sosioekonomisiin tarpeisiin ja jotka edistävät innovaatioon liittyvien taitojen kehittämistä, johtamis- ja yrittäjäntaitojen parantamista sekä tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuutta;

| d) | parhaiden innovaatioon liittyvien toimintamallien levittäminen, joka kohdistuu ennen muuta korkeakoulutus- ja tutkimusalan, yritysmaailman, mukaan lukien palvelu- ja rahoitusalan yhteistyön kehittämiseen. |
| --- | --- |

d)

parhaiden innovaatioon liittyvien toimintamallien levittäminen, joka kohdistuu ennen muuta korkeakoulutus- ja tutkimusalan, yritysmaailman, mukaan lukien palvelu- ja rahoitusalan yhteistyön kehittämiseen.

2.   Osaamis- ja innovaatioyhteisöille annetaan laajat valtuudet itse määritellä sisäinen organisaationsa ja kokoonpanonsa sekä täsmällinen toimintasuunnitelmansa ja omat työmenetelmänsä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on erityisesti pyrittävä pysymään avoimina uusille jäsenille silloin, kun nämä tuovat lisäarvoa yhteistyöryhmään.

3.   EIT:n ja kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön välinen suhde perustuu sopimukseen.

7 artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valitseminen

1.   EIT valitsee ja nimeää yhteistyöryhmän osaamis- ja innovaatioyhteisöksi kilpailuun perustuvalla avoimella menettelyllä. EIT hyväksyy ja julkaisee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa koskevat yksityiskohtaiset perusteet, joissa periaatteina ovat huippuosaaminen ja merkityksellisyys innovaation kannalta; valintamenettelyyn osallistuu myös ulkopuolisia riippumattomia asiantuntijoita.

2.   Edellä 1 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnassa kiinnitetään erityistä huomiota seuraavaan:

| a) | yhteistyöryhmän olemassa olevat ja potentiaaliset innovaatiovalmiudet sekä sen korkea-asteen koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioon liittyvä huippuosaaminen; |
| --- | --- |

a)

yhteistyöryhmän olemassa olevat ja potentiaaliset innovaatiovalmiudet sekä sen korkea-asteen koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioon liittyvä huippuosaaminen;

| b) | yhteistyöryhmän valmiudet saavuttaa strategisessa innovaatio-ohjelmassa asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

b)

yhteistyöryhmän valmiudet saavuttaa strategisessa innovaatio-ohjelmassa asetetut tavoitteet;

| c) | yhteistyöryhmän valmiudet varmistaa pitkän aikavälin kestävä ja omavarainen rahoitus, joka muodostuu huomattavassa ja kasvavassa määrin yksityiseltä sektorilta, teollisuudelta ja palvelualalta saatavista varoista; |
| --- | --- |

c)

yhteistyöryhmän valmiudet varmistaa pitkän aikavälin kestävä ja omavarainen rahoitus, joka muodostuu huomattavassa ja kasvavassa määrin yksityiseltä sektorilta, teollisuudelta ja palvelualalta saatavista varoista;

| d) | korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation osaamiskolmiossa toimivien organisaatioiden osallistuminen kumppanuuteen; |
| --- | --- |

d)

korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation osaamiskolmiossa toimivien organisaatioiden osallistuminen kumppanuuteen;

| e) | osoitus asiaankuuluvalla alalla sovellettavien teollis- ja tekijänoikeuksien hallintasuunnitelmasta, joka vastaa teollis- ja tekijänoikeuksien hallintaa koskevien EIT:n periaatteita ja ohjeita, mukaan lukien se, miten eri kumppaniorganisaatioiden panos on otettu huomioon; |
| --- | --- |

e)

osoitus asiaankuuluvalla alalla sovellettavien teollis- ja tekijänoikeuksien hallintasuunnitelmasta, joka vastaa teollis- ja tekijänoikeuksien hallintaa koskevien EIT:n periaatteita ja ohjeita, mukaan lukien se, miten eri kumppaniorganisaatioiden panos on otettu huomioon;

| f) | toimenpiteet, joilla tuetaan yksityisen sektorin, mukaan lukien rahoitussektori ja erityisesti pk-yritykset, osallistumista ja yhteistyötä sen kanssa sekä uusien yritysten perustamista, spin-off -toimintaa ja pk-yrityksiä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulosten kaupallista hyödyntämistä silmällä pitäen; |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet, joilla tuetaan yksityisen sektorin, mukaan lukien rahoitussektori ja erityisesti pk-yritykset, osallistumista ja yhteistyötä sen kanssa sekä uusien yritysten perustamista, spin-off -toimintaa ja pk-yrityksiä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulosten kaupallista hyödyntämistä silmällä pitäen;

| g) | valmius vuorovaikutukseen muiden osaamis- ja innovaatioyhteisön ulkopuolisten järjestöjen ja verkostojen kanssa hyvien toimintamallien ja huippuosaamisen jakamiseksi. |
| --- | --- |

g)

valmius vuorovaikutukseen muiden osaamis- ja innovaatioyhteisön ulkopuolisten järjestöjen ja verkostojen kanssa hyvien toimintamallien ja huippuosaamisen jakamiseksi.

3.   Osaamis- ja innovaatioyhteisön muodostamisen vähimmäisehtona on, että siihen osallistuu vähintään kolme kumppaniorganisaatiota vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta. Kaikkien näiden kumppaniorganisaatioiden on oltava toisistaan riippumattomia säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1906/2006 (8) 6 artiklan mukaisesti.

4.   Osaamis- ja innovaatioyhteisöön voi hallintoneuvoston suostumuksella kuulua kumppaniorganisaatioita kolmansista maista. Osaamis- ja innovaatioyhteisön muodostavien kumppanuusorganisaatioiden enemmistön on oltava jäsenvaltioihin sijoittautuneita. Kuhunkin osaamis- ja innovaatioyhteisöön on kuuluttava ainakin yksi korkea-asteen oppilaitos ja yksi yksityinen yritys.

8 artikla

Tutkinnot

1.   Osallistuvat korkea-asteen oppilaitokset myöntävät 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun korkea-asteen koulutustoimintaansa liittyviä tutkintoja kansallisten sääntöjen ja hyväksymismenettelyjen mukaisesti. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sopimuksessa on määrättävä, että nämä tutkinnot voidaan luokitella myös EIT:n tutkinnoiksi.

2.   EIT rohkaisee osallistuvia korkea-asteen oppilaitoksia:

| a) | myöntämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen integroidun luonteen mukaisesti yhteisiä tai moninkertaisia tutkintoja. Ne voivat kuitenkin olla myös vain yhden korkea-asteen oppilaitoksen myöntämiä tutkintoja; |
| --- | --- |

a)

myöntämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen integroidun luonteen mukaisesti yhteisiä tai moninkertaisia tutkintoja. Ne voivat kuitenkin olla myös vain yhden korkea-asteen oppilaitoksen myöntämiä tutkintoja;

| b) | ottamaan huomioon:






  i) | perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti toteutetut yhteisön toimet; |
| --- | --- | --- |

b)

ottamaan huomioon:

i)

perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti toteutetut yhteisön toimet;

| ii) | eurooppalaisen korkeakoulutusalueen puitteissa toteutetut toimet. |
| --- | --- |

ii)

eurooppalaisen korkeakoulutusalueen puitteissa toteutetut toimet.

9 artikla

EIT:n riippumattomuus ja sen toimien yhdenmukaisuus yhteisön, jäsenvaltioiden tai hallitustenvälisiin toimien kanssa

1.   EIT toimii riippumattomana kansallisista viranomaisista ja ulkoisista vaikutuksista.

2.   EIT:n toiminnan on oltava yhdenmukaista yhteisön tasolla etenkin korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation alalla toteutettavan muun toiminnan ja muiden välineiden kanssa.

3.   EIT on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon alueelliset, kansalliset ja hallitustenväliset politiikat ja aloitteet hyvien käytäntöjen, vakiintuneiden mallien ja olemassa olevien resurssien hyödyntämiseksi.

10 artikla

Teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi

1.   EIT antaa muun muassa asetuksen (EY) N:o 1906/2006 pohjalta ohjeet teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoimiseksi.

2.   Näiden ohjeiden perusteella kuhunkin osaamis- ja innovaatioyhteisöön kuuluvat kumppaniorganisaatiot tekevät keskenään teollis- ja tekijänoikeuksien hallintaa ja käyttöä koskevan sopimuksen, jossa määritellään erityisesti se, miten eri kumppaniorganisaatioiden, myös pk-yritysten, panos otetaan huomioon.

11 artikla

Oikeudellinen asema

1.   EIT on yhteisön elin, joka on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin mahdollinen oikeustoimikelpoisuus, joka oikeushenkilöillä kansallisen lainsäädännön mukaan voi olla. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

2.   EIT:hen sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

12 artikla

Korvausvastuu

1.   EIT vastaa yksin velvoitteistaan.

2.   EIT:n sopimusperusteinen korvausvastuu määritellään asiaan liittyvissä sopimusmääräyksissä ja kyseiseen sopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia EIT:n tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.

3.   Muun kuin sopimukseen perustuvan vastuun osalta EIT:n on korvattava EIT:n tai EIT:n henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

Yhteisöjen tuomioistuimella on tuomiovalta tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riita-asioissa.

4.   EIT:n kaikkien maksujen, joiden tarkoituksena on kattaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu vastuu, sekä siihen liittyvien menojen ja kulujen katsotaan olevan EIT:n kuluja, ja ne on katettava EIT:n varoista.

5.   Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista EIT:tä vastaan nostetut kanteet perustamissopimuksen 230 ja 232 artiklassa määrätyin edellytyksin.

13 artikla

Avoimuus ja asiakirjojen saatavuus

1.   EIT huolehtii siitä, että sen toimintaa harjoitetaan erittäin avoimesti. EIT:n on erityisesti luotava helppopääsyinen, maksuton verkkosivusto, josta saa tietoa EIT:n ja yksittäisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnasta.

2.   EIT julkaisee työjärjestyksensä, 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut erityiset rahoitussääntönsä ja 7 artiklassa tarkoitetut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa koskevat yksityiskohtaiset perusteet ennen kuin julkaistaan ensimmäinen ehdotuspyyntö ensimmäisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valitsemiseksi.

3.   EIT julkaisee viipymättä kolmivuotisen jatkuvasti päivitettävän toimintaohjelmansa sekä 15 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen toimintakertomuksen.

4.   EIT ei saa luovuttaa kolmansille osapuolille saamiaan luottamuksellisia tietoja, jotka on perustellusti pyydetty pitämään luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan soveltamista.

5.   EIT:n elinten jäseniä koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklassa tarkoitettu salassapitovelvollisuus.

EIT:n tämän asetuksen mukaisesti keräämään tietoon sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (9).

6.   EIT:n hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (10). Hallintoneuvosto hyväksyy mainitun asetuksen soveltamista koskevat käytännön järjestelyt viimeistään kuuden kuukauden kuluessa EIT:n perustamisesta.

7.   EIT:n viralliset asiakirjat ja julkaisut käännetään Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetun asetuksen N:o 1/1958 (11) mukaisesti. Tarvittavista käännöspalveluista huolehtii neuvoston asetuksella (EY) N:o 2965/1994 (12) perustettu Euroopan unionin elinten käännöskeskus.

14 artikla

Rahoitus

1.   EIT:n rahoitus järjestetään Euroopan unionin talousarviosta 19 artiklassa vahvistettujen vuoteen 2013 saakka voimassa olevien rahoituspuitteiden mukaisesti, sekä muista yksityisistä ja julkisista lähteistä.

2.   Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitus järjestetään erityisesti seuraavista lähteistä:

| a) | yrityksiltä tai yksityisiltä organisaatioilta saatavat rahoitusosuudet, jotka muodostavat merkittävän rahoituslähteen; |
| --- | --- |

a)

yrityksiltä tai yksityisiltä organisaatioilta saatavat rahoitusosuudet, jotka muodostavat merkittävän rahoituslähteen;

| b) | Euroopan unionin talousarviosta myönnettävät rahoitusosuudet; |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin talousarviosta myönnettävät rahoitusosuudet;

| c) | osallistuvien valtioiden, kolmansien maiden tai niiden viranomaisten lakisääteisesti tai vapaaehtoisesti myöntämät rahoitusosuudet; |
| --- | --- |

c)

osallistuvien valtioiden, kolmansien maiden tai niiden viranomaisten lakisääteisesti tai vapaaehtoisesti myöntämät rahoitusosuudet;

| d) | testamenttilahjoitukset, lahjoitukset sekä yksityishenkilöiltä, instituutioilta, säätiöiltä tai muilta kansallisilta elimiltä saatava rahoitus; |
| --- | --- |

d)

testamenttilahjoitukset, lahjoitukset sekä yksityishenkilöiltä, instituutioilta, säätiöiltä tai muilta kansallisilta elimiltä saatava rahoitus;

| e) | osaamis- ja innovaatioyhteisön omasta toiminnasta sekä teollis- ja tekijänoikeuksista saatavista rojalteista peräisin olevat tulot; |
| --- | --- |

e)

osaamis- ja innovaatioyhteisön omasta toiminnasta sekä teollis- ja tekijänoikeuksista saatavista rojalteista peräisin olevat tulot;

| f) | EIT:n omasta toiminnasta ja sen tuloksista tai pääomalahjoituksista, mukaan luettuina ne, joita hallinnoi EIT:n säätiö, peräisin olevat tulot; |
| --- | --- |

f)

EIT:n omasta toiminnasta ja sen tuloksista tai pääomalahjoituksista, mukaan luettuina ne, joita hallinnoi EIT:n säätiö, peräisin olevat tulot;

| g) | kansainvälisten elinten tai instituutioiden myöntämät varat; |
| --- | --- |

g)

kansainvälisten elinten tai instituutioiden myöntämät varat;

| h) | Euroopan investointipankin myöntämät lainat tai varat, mukaan lukien mahdollisuus käyttää riskinjakorahoitusvälinettä tukikelpoisuusedellytysten ja valintamenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

Euroopan investointipankin myöntämät lainat tai varat, mukaan lukien mahdollisuus käyttää riskinjakorahoitusvälinettä tukikelpoisuusedellytysten ja valintamenettelyn mukaisesti.

Ne voivat olla myös luontoissuorituksia.

3.   Rahoituksen saamista EIT:ltä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa EIT:n varainhoitoa koskevissa säännöksissä.

4.   Euroopan unionin talousarviosta rahoitettava osuus osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamisesta sekä niiden hallinnollisista ja yhteensovittamistoimista aiheutuvista kuluista maksetaan 19 artiklassa vahvistettujen, vuoteen 2013 saakka voimassa olevien rahoituspuitteiden mukaisesti.

5.   Osaamis- ja innovaatioyhteisöt tai niiden kumppanuusorganisaatiot voivat hakea yhteisön avustusta, etenkin yhteisön ohjelmista ja rahastoista myönnettävää, niitä koskevien sääntöjen mukaisesti ja tasavertaiselta pohjalta muihin hakemuksiin nähden. Tällaista avustusta ei tällöin osoiteta toimiin, joita jo rahoitetaan yhteisön talousarviosta.

15 artikla

Toiminnan ohjelmointi

EIT hyväksyy:

| a) | jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen työohjelman, joka perustuu strategiseen innovaatio-ohjelmaan sen tultua hyväksytyksi ja jossa esitetään sen keskeiset painopisteet ja suunnitellut toimet sekä arvio rahoitustarpeista ja -lähteistä. EIT toimittaa työohjelman tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle; |
| --- | --- |

a)

jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen työohjelman, joka perustuu strategiseen innovaatio-ohjelmaan sen tultua hyväksytyksi ja jossa esitetään sen keskeiset painopisteet ja suunnitellut toimet sekä arvio rahoitustarpeista ja -lähteistä. EIT toimittaa työohjelman tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle;

| b) | vuosikertomuksen kunkin vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä. Kertomuksessa selostetaan EIT:n edellisen kalenterivuoden aikana toteuttamat toimet ja arvioidaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja aikatauluun, toteutettuihin toimiin liittyviä riskejä sekä resurssien käyttöä ja EIT:n yleistä toimintaa. |
| --- | --- |

b)

vuosikertomuksen kunkin vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä. Kertomuksessa selostetaan EIT:n edellisen kalenterivuoden aikana toteuttamat toimet ja arvioidaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja aikatauluun, toteutettuihin toimiin liittyviä riskejä sekä resurssien käyttöä ja EIT:n yleistä toimintaa.

16 artikla

EIT:n seuranta ja arviointi

1.   Mahdollisimman laadukkaisiin tuloksiin, tieteelliseen huippuosaamiseen ja mahdollisimman tehokkaaseen resurssienkäyttöön pääsemiseksi EIT varmistaa, että sen toimia — mukaan luettuina osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnoimat toimet — seurataan jatkuvasti ja järjestelmällisesti ja että niistä tehdään määräajoin riippumaton arviointi. Arviointien tulokset julkistetaan.

2.   Komissio suorittaa EIT:tä koskevan arvioinnin kesäkuuhun 2011 mennessä ja aina viiden vuoden kuluttua uuden rahoituskehyksen voimaantulosta. Arviointi perustuu riippumattomaan ulkoiseen arvioon, ja siinä tarkastellaan, miten EIT täyttää tehtävänsä. Siinä käsitellään kaikkia EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimia ja tarkastellaan EIT:n tuomaa lisäarvoa, toteutettujen toimien vaikutusta, tehokkuutta, kestävyyttä, toimivuutta, merkitystä ja suhdetta nykyisiin kansallisiin ja yhteisön politiikkoihin ja/tai sitä, miten ne täydentävät näitä politiikkoja, korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation tukemiseksi. Siinä otetaan huomioon eri osapuolten näkökannat sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla.

3.   Komissio toimittaa arvioinnin tulokset yhdessä oman lausuntonsa ja tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista koskevien ehdotusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Hallintoneuvosto ottaa arvioinnin tulokset asianmukaisesti huomioon EIT:n ohjelmissa ja toimissa.

17 artikla

Strateginen innovaatio-ohjelma

1.   EIT laatii 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä ja sen jälkeen seitsemän vuoden välein ehdotuksen seitsemänvuotiseksi strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi ja toimittaa sen komissiolle.

2.   Strategisessa innovaatio-ohjelmassa määritellään EIT:n pitkän aikavälin prioriteettialat ja siihen sisältyy arvio sen sosioekonomisista vaikutuksista ja mahdollisuuksista saada innovaatiosta parasta lisäarvoa. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa otetaan EIT:n seurannan ja arvioinnin tulokset huomioon 16 artiklan mukaisesti.

3.   Strategiseen innovaatio-ohjelmaan sisältyy arvio rahoitustarpeista ja -lähteistä EIT:n tulevaa toimintaa sekä pitkän aikavälin kehitystä ja rahoitusta silmällä pitäen. Siinä on myös alustava rahoitussuunnitelma, joka kattaa rahoituskehyksen voimassaoloajan.

4.   Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät strategisen innovaatio-ohjelman komission ehdotuksesta ja perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

18 artikla

Aloitusvaihe

1.   Hallintoneuvosto toimittaa 15 artiklassa tarkoitetun luonnoksen ensimmäiseksi jatkuvasti päivitettäväksi kolmivuotiseksi toimintaohjelmaksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle 12 kuukauden kuluessa toimintansa aloittamisesta. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio voivat kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona ne saivat luonnoksen, kukin antaa hallintoneuvostolle lausunnon mistä tahansa aiheesta, jota käsitellään luonnoksessa. Kun sille annetaan tällainen lausunto, hallintoneuvosto vastaa siihen kolmen kuukauden kuluessa ilmoittaen painopisteisiinsä ja suunniteltuihin toimiinsa mahdollisesti tehdyistä muutoksista.

2.   EIT valitsee ja nimeää 18 kuukauden kuluttua hallintoneuvoston toiminnan aloittamisesta kahdesta kolmeen osaamis- ja innovaatioyhteisöä 7 artiklassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

3.   Komissio toimittaa EIT:n luonnoksen pohjalta laatimansa ehdotuksen ensimmäiseksi strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen vuoden 2011 loppua.

Strategisen innovaatio-ohjelman 17 artiklan mukaisen sisällön lisäksi ensimmäinen strateginen innovaatio-ohjelma sisältää:

| a) | EIT:n toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja tehtävänkuvaukset; |
| --- | --- |

a)

EIT:n toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja tehtävänkuvaukset;

| b) | hallintoneuvoston sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välistä yhteistyötä koskevat säännöt; |
| --- | --- |

b)

hallintoneuvoston sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välistä yhteistyötä koskevat säännöt;

| c) | osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

c)

osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

4.   Sen jälkeen, kun ensimmäinen strateginen innovaatio-ohjelma on hyväksytty 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti, hallintoneuvosto voi valita ja nimetä lisää osaamis- ja innovaatioyhteisöjä 6 ja 7 artiklan säännösten mukaisesti.

19 artikla

Talousarviositoumukset

Rahoituspuitteet tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi 1 päivästä tammikuuta 2008 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyväksi kaudeksi ovat 308,7 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.

20 artikla

Vuotuisen talousarvion laatiminen ja hyväksyminen

1.   EIT:n menoihin kuuluvat henkilöstöstä, hallinnosta, infrastruktuurista ja toiminnasta aiheutuvat kulut. Hallintomenot on pidettävä mahdollisimman vähäisinä.

2.   Varainhoitovuosi on kalenterivuosi.

3.   Johtaja laatii ennakkoarvion EIT:n seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa sen hallintoneuvostolle.

4.   Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

5.   Hallintoneuvosto hyväksyy ennakkoarvion, johon kuuluu henkilöstötaulukkoluonnos ja alustava jatkuvasti päivitettävä kolmivuotinen työohjelma, ja toimittaa ne komissiolle 31 päivään maaliskuuta mennessä.

6.   Komissio sisällyttää ennakkoarvion perusteella Euroopan unionin alustavaan talousarvioesitykseen arviot, joiden se katsoo olevan yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättömiä.

7.   Budjettivallan käyttäjä hyväksyy EIT:lle annettavaa avustusta koskevat määrärahat.

8.   Hallintoneuvosto hyväksyy EIT:n talousarvion, josta tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Sitä mukautetaan tarvittaessa tätä vastaavasti.

9.   Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta sen talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai ostaminen. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle.

10.   Kaikki merkittävät muutokset talousarvioon tehdään samaa menettelyä noudattaen.

21 artikla

Talousarvion toteuttaminen ja valvonta

1.   EIT hyväksyy varainhoitosäännöksensä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Säännökset voivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ainoastaan, jos EIT:n toiminnalliset erityisvaatimukset sitä edellyttävät ja jos komissio on antanut tähän etukäteen suostumuksensa. On asianmukaisesti huolehdittava EIT:n toiminnan riittävästä joustavuudesta, jotta se voi saavuttaa tavoitteensa ja houkutella pitää mukana kumppaneita yksityiseltä sektorilta.

2.   Johtaja toteuttaa EIT:n talousarvion.

3.   EIT:n kirjanpito sisällytetään komission kirjanpitoon.

4.   Euroopan parlamentti myöntää johtajalle ennen vuoden n + 2 huhtikuun 30 päivää neuvoston suosituksesta varainhoitovuotta n koskevan vastuuvapauden EIT:n talousarvion toteuttamisen ja hallintoneuvostolle säätiön osalta.

22 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi EIT:hen sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (13).

2.   EIT liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (14). Hallintoneuvosto vahvistaa liittymisen ja antaa tarvittavat säännökset, joilla helpotetaan petostentorjuntaviraston suorittamien sisäisten tutkimusten tekemistä.

3.   Kaikissa EIT:n tekemissä päätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti mainittava, että petostentorjuntavirasto ja tilintarkastustuomioistuin voivat paikan päällä, myös lopullisten edunsaajien toimitiloissa, suorittaa kaikkien yhteisöltä varoja saaneiden sopimuspuolten ja näiden alihankkijoiden asiakirjojen tarkastuksia.

4.   Edellä olevan 1, 2 ja 3 kohdan säännöksiä sovelletaan tarpeellisin muutoksin osin EIT:n säätiöön.

23 artikla

Perussääntö

Hyväksytään liitteessä esitetty EIT:n perussääntö.

24 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 161, 13.7.2007, s. 28.

1

(2)  EUVL C 146, 30.6.2007, s. 27.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 26. syyskuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 21. tammikuuta 2008.

3

(4)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 2006/100/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141).

4

(5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

5

(6)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

7

(8)  EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1.

8

(9)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

9

(10)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

10

(11)  EYVL 17, 6.10.1958, s. 385, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

11

(12)  EYVL L 314, 7.12.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1645/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 13).

12

(13)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

13

(14)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

14

---

LIITE

EUROOPAN INNOVAATIO- JA TEKNOLOGIAINSTITUUTIN PERUSSÄÄNTÖ

1 artikla

Hallintoneuvoston kokoonpano

1.   Hallintoneuvostossa on sekä nimitettyjä jäseniä, jotka nimitetään tasapainoisesti yritystoiminnan, korkea-asteen koulutuksen ja tiede- ja tutkimustoiminnan piiristä, jäljempänä ’nimitetyt jäsenet’, että jäseniä, jotka edustavat Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, jäljempänä ’EIT’ ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaan osallistuvaa, teknistä ja hallintohenkilökuntaa, opiskelijoita ja väitöskirjaa valmistelevia tutkijoita ja jotka ovat heidän valitsemiaan, jäljempänä ’edustajajäsenet’.

Perustamisvaiheen hallintoneuvosto koostuu pelkästään nimitetyistä jäsenistä, kunnes edustajajäsenten vaali voidaan järjestää ensimmäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön perustamisen jälkeen.

2.   Nimitettyjä jäseniä on 18. Heidän toimikautensa kestää kuusi vuotta, eikä sitä voida uusia. Komissio nimittää jäsenet avoimen menettelyn mukaisesti. Komissio tiedottaa valintaprosessista ja hallintoneuvoston jäsenten lopullisesta nimityksestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Perustamisvaiheen hallintoneuvoston nimitetyt jäsenet nimitetään väliaikaisen valintalautakunnan esittämän ehdokasluettelon perusteella. Väliaikainen valintalautakunta koostuu neljästä komission nimeämästä riippumattomasta korkean tason asiantuntijasta. Loput nimitetyistä jäsenistä nimitetään hallintoneuvoston esittämän ehdokasluettelon perusteella.

3.   Komissio huolehtii nimityksissä korkeakoulutus- tutkimus- ja innovaatiokokemuksen sekä innovaatio- ja yrityskokemuksen samoin kuin naisten ja miesten tasapainoisesta edustuksesta ja ottaa huomioon korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation toimintaympäristön eri puolilla unionia.

4.   Kahden vuoden välein kolmannes nimitetyistä jäsenistä korvataan uusilla. Hallintoneuvostoon nimitetty jäsen, joka on palvellut tehtävässään vähemmän kuin neljä vuotta, voidaan valita uudelleen kuitenkin niin, että toimikausi voi olla yhteensä enintään kuusi vuotta.

Siirtymäkaudella kahdelletoista alkuperäiseen hallintoneuvostoon nimitetyn jäsenen toimikaudeksi määrätään arvalla neljä vuotta. Alkuperäisen neljän vuoden toimikauden jälkeen kuuden kahdestatoista uudelleen nimitetystä jäsenestä toimikaudeksi määrätään arvalla neljä vuotta. Hallitusneuvoston puheenjohtaja ei osallistu siirtymäkauden järjestelyihin.

5.   Edustajajäseniä on neljä. Heidän toimikautensa on kolme vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Toimikausi päättyy, jos jäsen jättää EIT:n tai osaamis- ja innovaatioyhteisön. Jäsenten tilalle valitaan toimikauden loppuajaksi uudet jäsenet samaa menettelyä noudattaen.

6.   Hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta edustajajäsenten valintaan ja korvaamiseen liittyvät ehdot ja menettelytavat ennen kuin ensimmäinen osaamis- ja innovaatioyhteisö on aloittanut toimintansa. Menettelyllä varmistetaan edustuksen asianmukaisuus, ja siinä otetaan huomioon EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kehitys.

7.   Jos hallintoneuvoston jäsen ei pysty hoitamaan tehtäviään toimikautensa loppuun saakka, hänen tilalleen nimitetään tai valitaan toimikauden loppuajaksi uusi jäsen samaa menettelyä noudattaen kuin hallintoneuvoston jättävä jäsen oli nimitetty tai valittu.

2 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

1.   Hallintoneuvoston jäsenet toimivat itsenäisesti EIT:n etujen mukaisesti sekä sen päämäärien ja tehtävän, identiteetin ja yhtenäisyyden turvaamiseksi.

2.   Hallintoneuvostolla on erityisesti seuraavat tehtävät:

| a) | se määrittää johtajan ehdotuksen perusteella strategiseen innovaatio-ohjelmaan kirjatun EIT:n strategian, sen kolmivuotisen jatkuvasti päivitettävän toimintaohjelman, talousarvion, vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen sekä sen vuosikertomuksen; |
| --- | --- |

a)

se määrittää johtajan ehdotuksen perusteella strategiseen innovaatio-ohjelmaan kirjatun EIT:n strategian, sen kolmivuotisen jatkuvasti päivitettävän toimintaohjelman, talousarvion, vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen sekä sen vuosikertomuksen;

| b) | se määrittelee prioriteettialat, joille osaamis- ja innovaatioyhteisöt perustetaan; |
| --- | --- |

b)

se määrittelee prioriteettialat, joille osaamis- ja innovaatioyhteisöt perustetaan;

| c) | se antaa osaltaan tukea strategisen innovaatio-ohjelman valmisteluun; |
| --- | --- |

c)

se antaa osaltaan tukea strategisen innovaatio-ohjelman valmisteluun;

| d) | se laatii EIT:n toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toimintaohjeet strategisen innovaatio-ohjelman puitteissa, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimien rahoitusta, seurantaa ja arviointia koskevat perusteet ja menettelyt; |
| --- | --- |

d)

se laatii EIT:n toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toimintaohjeet strategisen innovaatio-ohjelman puitteissa, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimien rahoitusta, seurantaa ja arviointia koskevat perusteet ja menettelyt;

| e) | se valitsee ja nimeää yhteistyöryhmän osaamis- ja innovaatioyhteisöksi ja peruuttaa nimeämisen tarvittaessa; |
| --- | --- |

e)

se valitsee ja nimeää yhteistyöryhmän osaamis- ja innovaatioyhteisöksi ja peruuttaa nimeämisen tarvittaessa;

| f) | se huolehtii osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan jatkuvasta arvioimisesta; |
| --- | --- |

f)

se huolehtii osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan jatkuvasta arvioimisesta;

| g) | se vahvistaa työjärjestyksensä, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa koskevan työjärjestyksen, toimeenpanokomitean työjärjestyksen sekä EIT:n erityiset varainhoitosäännökset; |
| --- | --- |

g)

se vahvistaa työjärjestyksensä, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa koskevan työjärjestyksen, toimeenpanokomitean työjärjestyksen sekä EIT:n erityiset varainhoitosäännökset;

| h) | se määrittelee komission suostumuksella hallintoneuvoston ja toimeenpanokomitean jäsenille suoritettavat asianmukaiset korvaukset, joiden suuruudessa otetaan huomioon vastaavat järjestelyt jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

h)

se määrittelee komission suostumuksella hallintoneuvoston ja toimeenpanokomitean jäsenille suoritettavat asianmukaiset korvaukset, joiden suuruudessa otetaan huomioon vastaavat järjestelyt jäsenvaltioissa;

| i) | se hyväksyy menettelyn, joilla johtaja ja toimeenpanokomitean jäsenet valitaan; |
| --- | --- |

i)

se hyväksyy menettelyn, joilla johtaja ja toimeenpanokomitean jäsenet valitaan;

| j) | se nimittää ja tarvittaessa erottaa johtajan sekä käyttää kurinpitovaltaa hänen suhteensa; |
| --- | --- |

j)

se nimittää ja tarvittaessa erottaa johtajan sekä käyttää kurinpitovaltaa hänen suhteensa;

| k) | se nimittää tilinpitäjän sekä toimeenpanokomitean ja sisäisen tarkastustoimen jäsenet; |
| --- | --- |

k)

se nimittää tilinpitäjän sekä toimeenpanokomitean ja sisäisen tarkastustoimen jäsenet;

| l) | se perustaa tarvittaessa neuvoa-antavia ryhmiä, joiden toimikausi voi olla määräaikainen; |
| --- | --- |

l)

se perustaa tarvittaessa neuvoa-antavia ryhmiä, joiden toimikausi voi olla määräaikainen;

| m) | se tekee EIT:tä tunnetuksi maailmassa lisätäkseen sen houkuttelevuutta ja tehdäkseen siitä maailmanluokan elimen huipputason korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation alalla; |
| --- | --- |

m)

se tekee EIT:tä tunnetuksi maailmassa lisätäkseen sen houkuttelevuutta ja tehdäkseen siitä maailmanluokan elimen huipputason korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation alalla;

| n) | se hyväksyy eturistiriitoihin liittyvät menettelysäännöt; |
| --- | --- |

n)

se hyväksyy eturistiriitoihin liittyvät menettelysäännöt;

| o) | se määrittelee teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnin periaatteet ja ohjeet; |
| --- | --- |

o)

se määrittelee teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnin periaatteet ja ohjeet;

| p) | se perustaa sisäisen tarkastustoimen komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 mukaisesti; |
| --- | --- |

p)

se perustaa sisäisen tarkastustoimen komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 mukaisesti;

| q) | se valtuutetaan perustamaan säätiö, jäljempänä ’EIT-säätiö’, jonka erityisenä tavoitteena on edistää ja tukea EIT:n toimia; |
| --- | --- |

q)

se valtuutetaan perustamaan säätiö, jäljempänä ’EIT-säätiö’, jonka erityisenä tavoitteena on edistää ja tukea EIT:n toimia;

| r) | se varmistaa EIT:n ja yhteisön muiden ohjelmien välisen keskinäisen täydentävyyden ja synergian; |
| --- | --- |

r)

se varmistaa EIT:n ja yhteisön muiden ohjelmien välisen keskinäisen täydentävyyden ja synergian;

| s) | se päättää EIT:n kielijärjestelyistä ottaen huomioon voimassa olevat monikielisyysperiaatteet ja EIT:n toiminnan asettamat käytännön vaatimukset. |
| --- | --- |

s)

se päättää EIT:n kielijärjestelyistä ottaen huomioon voimassa olevat monikielisyysperiaatteet ja EIT:n toiminnan asettamat käytännön vaatimukset.

3.   Hallintoneuvosto voi antaa yksittäisiä tehtäviä toimeenpanokomitean tehtäväksi.

4.   Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa nimitettyjen jäsentensä keskuudesta. Puheenjohtajan toimikausi on kolme vuotta, ja se voidaan uusia kerran.

3 artikla

Hallintoneuvoston toiminta

1.   Hallintoneuvosto tekee päätökset jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta siihen, mitä 2 kohdassa säädetään.

Tämän perussäännön 2 artiklan 2 kohdan a, b, c, d, i ja s alakohdan nojalla tehtävät päätökset edellyttävät kuitenkin jäsenistön kahden kolmasosan määräenemmistöä.

2.   Edustajajäsenet eivät voi äänestää 2 artiklan 2 kohdan e, g, i, j, k, q ja s alakohdan nojalla tehtävistä päätöksistä.

3.   Hallintoneuvosto kokoontuu varsinaiseen kokoukseen vähintään kolme kertaa vuodessa ja lisäksi ylimääräiseen kokoukseen, jonka voi kutsua kokoon sen puheenjohtaja tai vähintään yksi kolmasosa sen jäsenistöstä.

4 artikla

Toimeenpanokomitea

1.   Toimeenpanokomiteassa on viisi jäsentä, joista yksi hallintoneuvoston puheenjohtaja, joka toimii myös toimeenpanokomitean puheenjohtajana.

Hallintoneuvosto valitsee nimitettyjen jäsentensä joukosta, puheenjohtajaa lukuun ottamatta, toimeenpanokomitean neljä muuta jäsentä.

2.   Toimeenpanokomitea kokoontuu säännöllisesti puheenjohtajansa kokoon kutsumana tai johtajan pyynnöstä.

3.   Toimeenpanokomitea tekee päätökset jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

4.   Toimeenpanokomitea:

| a) | valmistelee hallintoneuvoston kokoukset; |
| --- | --- |

a)

valmistelee hallintoneuvoston kokoukset;

| b) | valvoo strategisen innovaatio-ohjelman ja jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen toimintaohjelman toteuttamista; |
| --- | --- |

b)

valvoo strategisen innovaatio-ohjelman ja jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen toimintaohjelman toteuttamista;

| c) | valvoo osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintamenettelyä; |
| --- | --- |

c)

valvoo osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintamenettelyä;

| d) | tekee hallintoneuvoston sille tehtäväksi uskomat päätökset. |
| --- | --- |

d)

tekee hallintoneuvoston sille tehtäväksi uskomat päätökset.

5 artikla

Johtaja

1.   Johtajalla on oltava kokemusta ja tunnustettu asema EIT:n toiminta-aloilla. Hallintoneuvosto nimittää johtajan neljän vuoden mittaiseksi toimikaudeksi. Hallintoneuvosto voi jatkaa toimikautta kerran neljällä vuodella, jos se katsoo sen olevan paras EIT:n etujen mukainen ratkaisu.

2.   Johtaja vastaa EIT:n päivittäisestä johtamisesta ja on sen laillinen edustaja. Hän vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle ja raportoi sille säännöllisesti EIT:n toiminnasta.

3.   Johtajalla on erityisesti seuraavat tehtävät:

| a) | tukea hallintoneuvostoa ja toimeenpanokomiteaa niiden työssä ja järjestää niiden kokousten sihteeristöpalvelut; |
| --- | --- |

a)

tukea hallintoneuvostoa ja toimeenpanokomiteaa niiden työssä ja järjestää niiden kokousten sihteeristöpalvelut;

| b) | valmistella strategisen innovaatio-ohjelman ja jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen toimintaohjelman luonnokset, vuosikertomuksen ja vuotuisen talousarvion toimitettavaksi hallintoneuvostolle toimeenpanokomitean kautta; |
| --- | --- |

b)

valmistella strategisen innovaatio-ohjelman ja jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen toimintaohjelman luonnokset, vuosikertomuksen ja vuotuisen talousarvion toimitettavaksi hallintoneuvostolle toimeenpanokomitean kautta;

| c) | hallinnoida osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaan käytettävää menettelyä ja varmistaa, että menettelyn eri vaiheet toteutetaan avoimella ja puolueettomalla tavalla; |
| --- | --- |

c)

hallinnoida osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaan käytettävää menettelyä ja varmistaa, että menettelyn eri vaiheet toteutetaan avoimella ja puolueettomalla tavalla;

| d) | organisoida EIT:n toimet ja hallinnoida niitä; |
| --- | --- |

d)

organisoida EIT:n toimet ja hallinnoida niitä;

| e) | varmistaa EIT:n toiminnan tehokkaiden seuranta- ja arviointimenettelyjen toteuttaminen asetuksen 16 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

varmistaa EIT:n toiminnan tehokkaiden seuranta- ja arviointimenettelyjen toteuttaminen asetuksen 16 artiklan mukaisesti;

| f) | vastata hallinto- ja talousasioista, myös EIT:n talousarvion toteuttamisesta. Tässä yhteydessä johtaja ottaa asianmukaisesti huomioon sisäiseltä tarkastustoimelta saamansa neuvot; |
| --- | --- |

f)

vastata hallinto- ja talousasioista, myös EIT:n talousarvion toteuttamisesta. Tässä yhteydessä johtaja ottaa asianmukaisesti huomioon sisäiseltä tarkastustoimelta saamansa neuvot;

| g) | vastata kaikista henkilöstöasioista; |
| --- | --- |

g)

vastata kaikista henkilöstöasioista;

| h) | toimittaa EIT:n alustava tilinpäätös ja tase sisäiselle tarkastustoimelle ja sen jälkeen hallintoneuvostolle toimeenpanokomitean välityksellä; |
| --- | --- |

h)

toimittaa EIT:n alustava tilinpäätös ja tase sisäiselle tarkastustoimelle ja sen jälkeen hallintoneuvostolle toimeenpanokomitean välityksellä;

| i) | huolehtia, että EIT:n tekemissä sopimuksissa asetettuja EIT:n velvoitteita noudatetaan; |
| --- | --- |

i)

huolehtia, että EIT:n tekemissä sopimuksissa asetettuja EIT:n velvoitteita noudatetaan;

| j) | antaa toimeenpanokomitealle ja hallintoneuvostolle kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamisessa. |
| --- | --- |

j)

antaa toimeenpanokomitealle ja hallintoneuvostolle kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamisessa.

6 artikla

Tukirakenteen perustamisen valmistelu

Komissio antaa siirtymäkauden ajan tarvittavaa tukea EIT:n rakenteen perustamiselle. Tätä varten ja siihen saakka kunnes hallintoneuvoston ensimmäiset nimitetyt jäsenet on nimitetty, komission nimeämä virkamies toimii EIT:n laillisena edustajana sekä vastaa henkilöstö-, hallinto- ja rahoitusasioista, mukaan lukien EIT:n talousarvion toteuttaminen. Sen jälkeen hallintoneuvosto nimittää avointa menettelyä noudattaen henkilön hoitamaan näitä tehtäviä tai jatkaa komission nimeämän virkamiehen toimeksiantoa, siihen saakka kunnes EIT:n johtaja ottaa vastaan tehtävänsä hallintoneuvoston nimitettyä hänet 5 artiklan mukaisesti. Hallintoneuvosto aloittaa viipymättä menettelyn EIT:n johtajan valitsemiseksi.

7 artikla

EIT:n henkilöstö

1.   EIT:n henkilöstö koostuu EIT:n suoraan määräaikaisilla sopimuksilla palkkaamista työntekijöistä. EIT:n johtajaan ja muuhun henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja.

2.   Osallistuvat valtiot ja muut työnantajat voivat lähettää asiantuntijoita EIT:hen määräajaksi.

Hallintoneuvosto hyväksyy osallistuvien valtioiden tai muiden työnantajien EIT:hen lähettämien asiantuntijoiden työskentelyä koskevat määräykset, joissa määritellään heidän oikeutensa ja velvollisuutensa.

3.   EIT käyttää henkilöstöasioissa niitä valtuuksia, jotka työsopimusten tekoon valtuutettu viranomainen sille on antanut.

4.   Henkilöstön jäsentä voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain EIT:n kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.

8 artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen arviointia ja seurantaa koskevat periaatteet

EIT huolehtii siitä, että kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön tuloksia seurataan jatkuvasti ja että niistä tehdään määräajoin riippumaton arviointi. Arviointien on perustuttava hyviin hallintomenettelyihin ja tulossuuntautuneisiin tekijöihin, ja niissä on vältettävä turhia muodollisuuksia ja menettelyteknisiä piirteitä.

9 artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnan kesto, jatkaminen ja päättäminen

1.   Määräajoin tehtävien arviointien tulokset ja toiminta-alojen erityispiirteet huomioiden osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminta-aika on tavallisesti 7–15 vuotta.

2.   Hallintoneuvosto voi päättää jatkaa osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminta-aikaa alun perin asetettua pitemmälle, jos se on tarkoituksenmukaisin keino saavuttaa EIT:n tavoitteet.

3.   Jos osaamis- ja innovaatioyhteisön arvioinnit osoittavat, että tulokset ovat riittämättömät, hallintoneuvoston on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joihin kuuluvat rahoitustuen vähentäminen, muuttaminen tai peruuttaminen taikka sopimuksen purkaminen.

10 artikla

EIT:n lopettaminen

Jos EIT päätetään lopettaa, selvitysmenettely suoritetaan komission valvonnassa asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa tehtävissä sopimuksissa ja EIT:n säätiön perustamissäädöksessä on oltava asianmukaiset määräykset tällaista tilannetta varten.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Neuvosto pääsi 22. ja 23. marraskuuta 2007 pidetyssä istunnossaan poliittiseen yhteisymmärrykseen ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta (1).

Poliittiseen yhteisymmärrykseen päästyään neuvosto vahvisti 21. tammikuuta 2008 yksimielisesti yhteisen kantansa.

II   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

Neuvoston yhteinen kanta noudattaa Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 26. syyskuuta 2006 vahvistamaa kantaa. Useimmat Euroopan parlamentin tarkistuksista on sisällytetty yhteiseen kantaan. Näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin esittämät toiveet, jotka neuvosto hyväksyi epävirallisissa keskusteluissa, joita käytiin sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti vahvisti kannan ensimmäisessä käsittelyssä.

Itse asiassa ainoa tarkistus, jota neuvosto ei ole hyväksynyt, liittyy ensimmäisten osaamis- ja innovointiyhteisöjen toimialoihin (johdanto-osan 24 kappale). Euroopan parlamentin kanssa käytyjen epävirallisten neuvottelujen mukaisesti neuvosto valitsi asianmukaisimman kompromissiratkaisun, eli uusiutuviin energialähteisiin tehdyn viittauksen säilyttämisen vain energiaan viittaamisen sijasta.

Poliittisen yhteisymmärryksen tekstistä, sellaisena kuin neuvosto sen hyväksyi, sovittiin myöhemmin myös Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa, jotta Euroopan parlamentti voisi hyväksyä näin syntyneen yhteisen kannan.

III   YHTEENVETO

Neuvosto pitää yhteisen kannan tekstiä tasapainoisena ja parhaana mahdollisena kompromissina.

---

(1)  Asiak. 14699/07 EIT 19 EDUC 196 RECH 329 COMPET 352 + COR 1291.

---