# Euroopan unionin C 53/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 53 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta26. helmikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 53

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta26. helmikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 28. ja 29. marraskuuta 2007 pidetty 72. täysistunto |
| 2008/C 053/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja satelliittinavigoinnin sovelluksista | 1 |
| 2008/C 053/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta | 6 |
| 2008/C 053/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimille | 21 |
| 2008/C 053/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma | 25 |
| 2008/C 053/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Koulutuksen valistustehtävä kestävän kehityksen edistämisessä | 29 |
| 2008/C 053/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Hyvä ikääntyminen tietoyhteiskunnassa | 40 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

28. ja 29. marraskuuta 2007 pidetty 72. täysistunto

2008/C 053/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja satelliittinavigoinnin sovelluksista

1

2008/C 053/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta

6

2008/C 053/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012

16

2008/C 053/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimille

21

2008/C 053/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma

25

2008/C 053/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Koulutuksen valistustehtävä kestävän kehityksen edistämisessä

29

2008/C 053/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Hyvä ikääntyminen tietoyhteiskunnassa

40

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

28. ja 29. marraskuuta 2007 pidetty 72. täysistunto

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja satelliittinavigoinnin sovelluksista”

(2008/C 53/01)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää Galileoa välttämättömänä, koska sillä on todella strateginen merkitys talous- ja yhteiskuntaelämän kannalta sekä turvallisuusnäkökohdista tarkasteltuna. |
| --- | --- |

—

pitää eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää Galileoa välttämättömänä, koska sillä on todella strateginen merkitys talous- ja yhteiskuntaelämän kannalta sekä turvallisuusnäkökohdista tarkasteltuna.

| — | on vakuuttunut siitä, että Galileo-järjestelmä edistää merkittävästi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista ja siis myös alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut siitä, että Galileo-järjestelmä edistää merkittävästi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista ja siis myös alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista.

| — | uskoo, että järjestelmä auttaa tehostamaan kaikkien liikennetyyppien hallintaa alueilla ja kaupungeissa. Sen avulla voidaan ennakoida aiempaa tarkemmin tulvien ja muiden kriisitilanteiden hallintaa, toteuttaa pelastusoperaatioita ja seurata ympäristönmuutoksia. Infrastruktuuriverkoston ja maaperän kartoitukseen yhdistettynä Galileo-järjestelmä helpottaa esimerkiksi maankäytön suunnittelua ja rakennushankkeita sekä parantaa selkeästi vammaisten liikkuvuutta. Eurooppalainen satelliittinavigointijärjestelmä antaa alkusysäyksen kestäväpohjaiselle innovointidynamiikalle. |
| --- | --- |

—

uskoo, että järjestelmä auttaa tehostamaan kaikkien liikennetyyppien hallintaa alueilla ja kaupungeissa. Sen avulla voidaan ennakoida aiempaa tarkemmin tulvien ja muiden kriisitilanteiden hallintaa, toteuttaa pelastusoperaatioita ja seurata ympäristönmuutoksia. Infrastruktuuriverkoston ja maaperän kartoitukseen yhdistettynä Galileo-järjestelmä helpottaa esimerkiksi maankäytön suunnittelua ja rakennushankkeita sekä parantaa selkeästi vammaisten liikkuvuutta. Eurooppalainen satelliittinavigointijärjestelmä antaa alkusysäyksen kestäväpohjaiselle innovointidynamiikalle.

| — | korostaa, että Galileolla on tarvittavaa potentiaalia kehittyä todelliseksi hautomoksi, jonka avulla Lissabonin strategian tavoitteet toteutetaan. |
| --- | --- |

—

korostaa, että Galileolla on tarvittavaa potentiaalia kehittyä todelliseksi hautomoksi, jonka avulla Lissabonin strategian tavoitteet toteutetaan.

| — | uskoo, että olisi erittäin tarkoituksenmukaista perustaa eurooppalainen virasto, jonka tehtävänä olisi kannustaa luomaan sovelluksia ja tehdä Galileo-hanketta tunnetuksi. Virasto tarvitsisi riskipääomaa, jonka turvin se voisi tukea pk-yrityksiä sovellusten kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

uskoo, että olisi erittäin tarkoituksenmukaista perustaa eurooppalainen virasto, jonka tehtävänä olisi kannustaa luomaan sovelluksia ja tehdä Galileo-hanketta tunnetuksi. Virasto tarvitsisi riskipääomaa, jonka turvin se voisi tukea pk-yrityksiä sovellusten kehittämisessä.

| — | uskoo, että on syytä perustaa yleiseurooppalainen kannustus- ja koulutusjärjestelmä, sillä toivottu vaikutus voidaan saada aikaan vain koordinoidun lähestymistavan avulla. |
| --- | --- |

—

uskoo, että on syytä perustaa yleiseurooppalainen kannustus- ja koulutusjärjestelmä, sillä toivottu vaikutus voidaan saada aikaan vain koordinoidun lähestymistavan avulla.

| — | on valmis toimimaan välittäjänä Euroopan komission, Galileo-ohjelman keskeisten tahojen sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välisessä toiminnassa ja koordinoimaan sitä. |
| --- | --- |

—

on valmis toimimaan välittäjänä Euroopan komission, Galileo-ohjelman keskeisten tahojen sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välisessä toiminnassa ja koordinoimaan sitä.

| Esittelijä | : | Petr OSVALD (CZ, PSE) Plzeňin kaupunginvaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Petr OSVALD (CZ, PSE) Plzeňin kaupunginvaltuutettu

Viiteasiakirja

Vihreä kirja satelliittinavigoinnin sovelluksista

KOM(2006) 769 lopullinen

Poliittiset suositukset

Keskeiset viestit

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | Kaikkien tekemiemme päätösten laatu riippuu kyvystämme sijoittaa itsemme täsmällisesti paikkaan ja aikaan. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien tekemiemme päätösten laatu riippuu kyvystämme sijoittaa itsemme täsmällisesti paikkaan ja aikaan.

| 2. | pitää eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää Galileoa välttämättömänä, koska sillä on todella strateginen merkitys talous- ja yhteiskuntaelämän kannalta sekä turvallisuusnäkökohdista tarkasteltuna. Navigointijärjestelmät kuuluvat pian saumattomasti jokapäiväiseen elämäämme, samalla tavoin kuin matkapuhelimet tai Internet. Vaikka on totta, että kyseistä teknologiaa käytetään nykyisin ennen kaikkea liikenteen alalla yhdessä muiden, täydentävien järjestelmien kanssa (esimerkiksi kartat), se tulee muuttamaan huomattavasti myös muita toimintakenttiä maankäytön suunnittelusta ympäristönsuojeluun ja kaikkea siltä väliltä, esimerkiksi kriisinhallintaa, rakennusalaa ja maataloutta. |
| --- | --- |

2.

pitää eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää Galileoa välttämättömänä, koska sillä on todella strateginen merkitys talous- ja yhteiskuntaelämän kannalta sekä turvallisuusnäkökohdista tarkasteltuna. Navigointijärjestelmät kuuluvat pian saumattomasti jokapäiväiseen elämäämme, samalla tavoin kuin matkapuhelimet tai Internet. Vaikka on totta, että kyseistä teknologiaa käytetään nykyisin ennen kaikkea liikenteen alalla yhdessä muiden, täydentävien järjestelmien kanssa (esimerkiksi kartat), se tulee muuttamaan huomattavasti myös muita toimintakenttiä maankäytön suunnittelusta ympäristönsuojeluun ja kaikkea siltä väliltä, esimerkiksi kriisinhallintaa, rakennusalaa ja maataloutta.

| 3. | katsoo, että ei ole strategisesti eikä poliittisesti tai taloudellisesti kannattavaa, että Euroopan alueet ovat riippuvaisia jonkin toisen suurvallan kehittämästä sotilaskäyttöön tarkoitetusta järjestelmästä (Yhdysvaltojen kehittämä GPS, Venäjän Glonas-ohjelma tai Kiinan Compass/Beidou). |
| --- | --- |

3.

katsoo, että ei ole strategisesti eikä poliittisesti tai taloudellisesti kannattavaa, että Euroopan alueet ovat riippuvaisia jonkin toisen suurvallan kehittämästä sotilaskäyttöön tarkoitetusta järjestelmästä (Yhdysvaltojen kehittämä GPS, Venäjän Glonas-ohjelma tai Kiinan Compass/Beidou).

| 4. | on vakuuttunut siitä, että Galileo-järjestelmä edistää merkittävästi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista ja siis myös alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista. |
| --- | --- |

4.

on vakuuttunut siitä, että Galileo-järjestelmä edistää merkittävästi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista ja siis myös alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista.

| 5. | toivoo, että Galileosta tulee uusi Euroopan alueiden kehityksen ja kilpailukyvyn ponnahduslauta. Järjestelmä auttaa tehostamaan kaikkien liikennetyyppien hallintaa alueilla ja kaupungeissa. Sen avulla voidaan ennakoida aiempaa tarkemmin tulvien ja muiden kriisitilanteiden hallintaa, toteuttaa pelastusoperaatioita ja seurata ympäristönmuutoksia. Infrastruktuuriverkoston ja maaperän kartoitukseen yhdistettynä Galileo-järjestelmä helpottaa esimerkiksi maankäytön suunnittelua ja rakennushankkeita sekä parantaa selkeästi vammaisten liikkuvuutta. Eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittäminen antaa alkusysäyksen kestäväpohjaiselle innovointidynamiikalle. |
| --- | --- |

5.

toivoo, että Galileosta tulee uusi Euroopan alueiden kehityksen ja kilpailukyvyn ponnahduslauta. Järjestelmä auttaa tehostamaan kaikkien liikennetyyppien hallintaa alueilla ja kaupungeissa. Sen avulla voidaan ennakoida aiempaa tarkemmin tulvien ja muiden kriisitilanteiden hallintaa, toteuttaa pelastusoperaatioita ja seurata ympäristönmuutoksia. Infrastruktuuriverkoston ja maaperän kartoitukseen yhdistettynä Galileo-järjestelmä helpottaa esimerkiksi maankäytön suunnittelua ja rakennushankkeita sekä parantaa selkeästi vammaisten liikkuvuutta. Eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittäminen antaa alkusysäyksen kestäväpohjaiselle innovointidynamiikalle.

Asian kiinnostavuus alueiden komitean kannalta

| 6. | on tietoinen siitä, että Galileo-ohjelma merkitsee olennaista askelta Euroopan alueiden kehittämisessä. Aloitteelle asetetut tavoitteet vastaavat alueiden komitean keskeisiä painopisteitä. Galileo-järjestelmän ansiosta on esimerkiksi mahdollista saada kaikki liikennemuodot toimimaan nykyistä turvallisemmin ja sujuvammin, tehostaa ympäristön tilan ja siinä tapahtuvien muutosten seurantaa, parantaa kriisitilanteiden ennaltaehkäisyä, tehostaa kriisinhallinnan koordinointia sekä toteuttaa toimia täsmällisemmin, nopeammin ja tehokkaammin kuin tähän asti. Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä GNSS parantaa maankäytön suunnittelua sekä rakennushankkeiden laatimista, toteuttamista ja seurantaa. Se lisää vammaisten liikkuvuutta ja vähentää energiansiirtoverkkojen häiriöastetta. Jos Galileo-ohjelman valmisteluun ja toimintaan kiinnitetään huomiota, niitä koordinoidaan ja niiden eteen tehdään paljon työtä, hanke merkitsee innovoinnille, tutkimukselle, uutta luovien teknologioiden kehittämiselle ja soveltamiselle uutta aaltoa, joka vaikuttaa sekä alan teollisuuteen että kansalaisten arkeen. Siitä tulee näin tehokas väline, jolla pystytään vahvistamaan Euroopan kaikkien yksittäisten alueiden ja koko Euroopan unionin kilpailukykyä. |
| --- | --- |

6.

on tietoinen siitä, että Galileo-ohjelma merkitsee olennaista askelta Euroopan alueiden kehittämisessä. Aloitteelle asetetut tavoitteet vastaavat alueiden komitean keskeisiä painopisteitä. Galileo-järjestelmän ansiosta on esimerkiksi mahdollista saada kaikki liikennemuodot toimimaan nykyistä turvallisemmin ja sujuvammin, tehostaa ympäristön tilan ja siinä tapahtuvien muutosten seurantaa, parantaa kriisitilanteiden ennaltaehkäisyä, tehostaa kriisinhallinnan koordinointia sekä toteuttaa toimia täsmällisemmin, nopeammin ja tehokkaammin kuin tähän asti. Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä GNSS parantaa maankäytön suunnittelua sekä rakennushankkeiden laatimista, toteuttamista ja seurantaa. Se lisää vammaisten liikkuvuutta ja vähentää energiansiirtoverkkojen häiriöastetta. Jos Galileo-ohjelman valmisteluun ja toimintaan kiinnitetään huomiota, niitä koordinoidaan ja niiden eteen tehdään paljon työtä, hanke merkitsee innovoinnille, tutkimukselle, uutta luovien teknologioiden kehittämiselle ja soveltamiselle uutta aaltoa, joka vaikuttaa sekä alan teollisuuteen että kansalaisten arkeen. Siitä tulee näin tehokas väline, jolla pystytään vahvistamaan Euroopan kaikkien yksittäisten alueiden ja koko Euroopan unionin kilpailukykyä.

| 7. | korostaa, että Galileolla on tarvittavaa potentiaalia kehittyä todelliseksi hautomoksi, jonka avulla Lissabonin strategian tavoitteet toteutetaan. Se edellyttää kuitenkin, että kaikki jäsenvaltiot ja myös kaikki Euroopan alueet osallistuvat hankkeeseen aktiivisesti. Hankkeen onnistuminen riippuu siitä, missä määrin paikallis- ja alueyhteisöt osallistuvat siihen ja ovat siitä kiinnostuneita. Galileo luo alueille runsaasti uusia liiketaloudellisia mahdollisuuksia, jotka ovat paikallis- ja aluetason toimijoiden, kuten pk-yritysten, kannalta kiintoisia. Sen avulla voidaan lisäksi syventää kuntien ja alueiden julkishallinnon, yritysten, tiede- ja tutkimuslaitosten sekä kansalaisten välistä kumppanuutta. Mikäli Galileo-hanke toteutetaan kaikilta osin tasapainoisesti sekä vanhoissa että uusissa jäsenvaltioissa, joille on syytä tarjota tilaisuus osallistua siihen nykyistä vankemmalta pohjalta, siitä tulee yksi uraauurtavista välineistä, jonka avulla Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta voidaan lujittaa. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että Galileolla on tarvittavaa potentiaalia kehittyä todelliseksi hautomoksi, jonka avulla Lissabonin strategian tavoitteet toteutetaan. Se edellyttää kuitenkin, että kaikki jäsenvaltiot ja myös kaikki Euroopan alueet osallistuvat hankkeeseen aktiivisesti. Hankkeen onnistuminen riippuu siitä, missä määrin paikallis- ja alueyhteisöt osallistuvat siihen ja ovat siitä kiinnostuneita. Galileo luo alueille runsaasti uusia liiketaloudellisia mahdollisuuksia, jotka ovat paikallis- ja aluetason toimijoiden, kuten pk-yritysten, kannalta kiintoisia. Sen avulla voidaan lisäksi syventää kuntien ja alueiden julkishallinnon, yritysten, tiede- ja tutkimuslaitosten sekä kansalaisten välistä kumppanuutta. Mikäli Galileo-hanke toteutetaan kaikilta osin tasapainoisesti sekä vanhoissa että uusissa jäsenvaltioissa, joille on syytä tarjota tilaisuus osallistua siihen nykyistä vankemmalta pohjalta, siitä tulee yksi uraauurtavista välineistä, jonka avulla Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta voidaan lujittaa.

| 8. | huomauttaa, että vaikka Galileo-järjestelmän suurelle yleisölle tarjoamat peruspalvelut ovat ilmaisia, niitä luotettavammat ja täsmällisemmät palvelut ovat maksullisia. Alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi on aiheellista varmistaa, ettei Euroopan vähiten kehittyneitä alueita jätetä osattomiksi hankkeesta ja että ne nivotaan aktiivisesti prosessiin sen kaikissa vaiheissa. Niille on taattava etenkin mahdollisuus käyttää järjestelmää ja sen sovelluksia. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että vaikka Galileo-järjestelmän suurelle yleisölle tarjoamat peruspalvelut ovat ilmaisia, niitä luotettavammat ja täsmällisemmät palvelut ovat maksullisia. Alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi on aiheellista varmistaa, ettei Euroopan vähiten kehittyneitä alueita jätetä osattomiksi hankkeesta ja että ne nivotaan aktiivisesti prosessiin sen kaikissa vaiheissa. Niille on taattava etenkin mahdollisuus käyttää järjestelmää ja sen sovelluksia.

Vastauksia vihreässä kirjassa esitettyihin kysymyksiin

Kysymys 1 — Toimenpiteet, joilla GNSS-sovellusten markkinoilletuloa voidaan nopeuttaa, sääntelyllisten puitteiden tarkoituksenmukaisuus ja kehittämistarpeet sekä viranomaisten rooli

| 9. | Liikenteen alalla on tarkistettava useita yhteisön teknisiä standardeja, jotta niiden vaatimukset vastaavat Galileo-järjestelmän normeja ja jotta vältetään ristiriitatilanteet. Vain tällä tavoin voidaan taata eri järjestelmien tai sovellusten edellyttämä yhteentoimivuuden taso. Eräs olennainen tekijä, jolla navigointijärjestelmien turvallisten sovellusten markkinoilletuloa voitaisiin nopeuttaa, olisi sertifioida tarkkaan niiden yhteensopivuus Galileo-järjestelmän kanssa yhteisön muutettujen teknisten standardien mukaisesti ja määritellä satelliittinavigointiteknologiaa käyttävän maavarustuksen ja muiden turvallisuuslaitteiden tekniset perusvaatimukset. Sertifiointiprosessissa on ylipäätään osoitettava, että kyseinen laitteisto on varmasti turvallinen. Hyväksynnän antaa erityiselin, jolla on oikeus harjoittaa kyseisenlaista toimintaa (erikseen yhteisön ja jäsenvaltion tasolla). On niin ikään aiheellista päättää, mitkä muut järjestelmät tai sovellukset on sertifioitava vertaamalla niitä Galileo-järjestelmän (ja EGNOS-järjestelmän) komponentteihin. |
| --- | --- |

9.

Liikenteen alalla on tarkistettava useita yhteisön teknisiä standardeja, jotta niiden vaatimukset vastaavat Galileo-järjestelmän normeja ja jotta vältetään ristiriitatilanteet. Vain tällä tavoin voidaan taata eri järjestelmien tai sovellusten edellyttämä yhteentoimivuuden taso. Eräs olennainen tekijä, jolla navigointijärjestelmien turvallisten sovellusten markkinoilletuloa voitaisiin nopeuttaa, olisi sertifioida tarkkaan niiden yhteensopivuus Galileo-järjestelmän kanssa yhteisön muutettujen teknisten standardien mukaisesti ja määritellä satelliittinavigointiteknologiaa käyttävän maavarustuksen ja muiden turvallisuuslaitteiden tekniset perusvaatimukset. Sertifiointiprosessissa on ylipäätään osoitettava, että kyseinen laitteisto on varmasti turvallinen. Hyväksynnän antaa erityiselin, jolla on oikeus harjoittaa kyseisenlaista toimintaa (erikseen yhteisön ja jäsenvaltion tasolla). On niin ikään aiheellista päättää, mitkä muut järjestelmät tai sovellukset on sertifioitava vertaamalla niitä Galileo-järjestelmän (ja EGNOS-järjestelmän) komponentteihin.

| 10. | Uudet teknologiat tuovat mukanaan myös uusia riskejä. Siksi on olennaisen tärkeää jatkaa ponnisteluja esimerkiksi tahallisten hyökkäysten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä tarkastella seikkaperäisesti vastuukysymyksiä (julkisen ja yksityisen sektorin vastuuta). |
| --- | --- |

10.

Uudet teknologiat tuovat mukanaan myös uusia riskejä. Siksi on olennaisen tärkeää jatkaa ponnisteluja esimerkiksi tahallisten hyökkäysten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä tarkastella seikkaperäisesti vastuukysymyksiä (julkisen ja yksityisen sektorin vastuuta).

| 11. | Maanmittauksen, energian, vesihuollon, televiestinnän jne. alalla on sertifioitava ja päivitettävä kartat tarjoamalla eri tahoille mahdollisuus käyttää samoja tietoja. Maapallon ympäristön ja turvallisuuden havainnointiin kehitettävä GMES-hanke (Global Monitoring for Environment and Security) helpottaa huomattavasti paikallis- ja alueyhteisöjen tiedonsaantia ja tietojen varsinaista yhtenäistämistä. GMES-aloitteen ja INSPIRE-direktiivin (direktiivi 2007/2/EY Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta) välistä yhteyttä on kuitenkin selkiytettävä ja täsmennettävä, millä tavoin ja millä ehdoin viranomaisten hallussa oleviin yksityisille toimijoille tarkoitettuihin tietoihin voi tutustua (esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuskysymykset sekä käyttörajoitukset ja -ehdot). GMES-aloitetta ja sovelluksia kehitettäessä on kiinnitettävä huomiota siihen, että myös alue- ja paikallistason on voitava hyötyä niistä. Erityisesti on asianmukaisten rahoitusjärjestelmien avulla kevennettävä kaupungeille, alueille ja kunnille aiheutuvaa taloudellista lisätaakkaa, jos tietojen yhtenäistäminen tai tietoliitäntämuutokset edellyttävät nykyisten tietojen mukauttamista. Näin vältetään se, että alue- ja paikallisviranomaiset, joiden hallinnassa tällaiset tiedot usein ovat, joutuvat vastaamaan kustannuksista yksin. Lisäksi on otettava huomioon turvallisuusnäkökohdat ja tietosuojavaatimukset, sillä osittain kyse on erittäin yksityiskohtaisista tiedoista. |
| --- | --- |

11.

Maanmittauksen, energian, vesihuollon, televiestinnän jne. alalla on sertifioitava ja päivitettävä kartat tarjoamalla eri tahoille mahdollisuus käyttää samoja tietoja. Maapallon ympäristön ja turvallisuuden havainnointiin kehitettävä GMES-hanke (Global Monitoring for Environment and Security) helpottaa huomattavasti paikallis- ja alueyhteisöjen tiedonsaantia ja tietojen varsinaista yhtenäistämistä. GMES-aloitteen ja INSPIRE-direktiivin (direktiivi 2007/2/EY Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta) välistä yhteyttä on kuitenkin selkiytettävä ja täsmennettävä, millä tavoin ja millä ehdoin viranomaisten hallussa oleviin yksityisille toimijoille tarkoitettuihin tietoihin voi tutustua (esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuskysymykset sekä käyttörajoitukset ja -ehdot). GMES-aloitetta ja sovelluksia kehitettäessä on kiinnitettävä huomiota siihen, että myös alue- ja paikallistason on voitava hyötyä niistä. Erityisesti on asianmukaisten rahoitusjärjestelmien avulla kevennettävä kaupungeille, alueille ja kunnille aiheutuvaa taloudellista lisätaakkaa, jos tietojen yhtenäistäminen tai tietoliitäntämuutokset edellyttävät nykyisten tietojen mukauttamista. Näin vältetään se, että alue- ja paikallisviranomaiset, joiden hallinnassa tällaiset tiedot usein ovat, joutuvat vastaamaan kustannuksista yksin. Lisäksi on otettava huomioon turvallisuusnäkökohdat ja tietosuojavaatimukset, sillä osittain kyse on erittäin yksityiskohtaisista tiedoista.

| 12. | On myös ryhdyttävä kehittämään vammaisten liikkuvuutta helpottavia huokeita sovelluksia. |
| --- | --- |

12.

On myös ryhdyttävä kehittämään vammaisten liikkuvuutta helpottavia huokeita sovelluksia.

Kysymys 2 — Nykyisten yksityisyydensuojasäännösten soveltuvuus satelliittinavigointipohjaisiin palveluihin ja tarve ryhtyä lisätoimenpiteisiin yksityisyyden suojaa koskevien ongelmien ratkaisemiseksi

| 13. | Uudet teknologiat korostavat entisestään tarvetta tutkia aiempaa vakavammin ja syvällisemmin yksityisyyden suojaa, etenkin laittomilta teoilta suojaamiseen ja kriisinhallintaan liittyviä sovelluksia. On korostettava ennalta ehkäisevää toimintaa ja tarvetta estää kaikkinainen tiedon ja kerättyjen tietojen väärinkäyttö. |
| --- | --- |

13.

Uudet teknologiat korostavat entisestään tarvetta tutkia aiempaa vakavammin ja syvällisemmin yksityisyyden suojaa, etenkin laittomilta teoilta suojaamiseen ja kriisinhallintaan liittyviä sovelluksia. On korostettava ennalta ehkäisevää toimintaa ja tarvetta estää kaikkinainen tiedon ja kerättyjen tietojen väärinkäyttö.

| 14. | On välttämätöntä määritellä kunkin sovelluksen mahdollisen kaupallisen hyödyntämisen ja kansalaisten yksityisyyden suojan välinen raja (tavaroiden, asiakkaiden, työntekijöiden jne. seuranta). Sovelluksilta on vaadittava erityinen yksityisyyden suojaa koskeva sertifikaatti. On myös aiheellista ryhtyä toimenpiteisiin, joilla voidaan estää kaikkinainen kerättyjen tietojen väärinkäyttö. Suurin osa tiedoista, joihin mahdolliset yksityisyyden suojan loukkaukset kohdistuvat, ovat tietoja, jotka kansalaiset ovat itse luoneet tietämättään käyttäessään kyseisiä sovelluksia. Siksi onkin aiheellista tutkia sovellusten potentiaalista kapasiteettia saada aikaan tällaisia vaarallisia sivuvaikutuksia. |
| --- | --- |

14.

On välttämätöntä määritellä kunkin sovelluksen mahdollisen kaupallisen hyödyntämisen ja kansalaisten yksityisyyden suojan välinen raja (tavaroiden, asiakkaiden, työntekijöiden jne. seuranta). Sovelluksilta on vaadittava erityinen yksityisyyden suojaa koskeva sertifikaatti. On myös aiheellista ryhtyä toimenpiteisiin, joilla voidaan estää kaikkinainen kerättyjen tietojen väärinkäyttö. Suurin osa tiedoista, joihin mahdolliset yksityisyyden suojan loukkaukset kohdistuvat, ovat tietoja, jotka kansalaiset ovat itse luoneet tietämättään käyttäessään kyseisiä sovelluksia. Siksi onkin aiheellista tutkia sovellusten potentiaalista kapasiteettia saada aikaan tällaisia vaarallisia sivuvaikutuksia.

Kysymys 3 — Euroopan unionin tutkimusponnistusten asianmukaisuus verrattuna tavoitteeseen parantaa Euroopan nykyteknologioiden kilpailukykyä, lisätä tutkimusponnistusta ja hyödyntää tutkimustuloksia parhaalla mahdollisella tavalla

| 15. | On määriteltävä yhteisen kiinnostuksen kohteita ja painopistealoja sekä yhdistettävä voimat tutkimuksen, kehittämisen ja tieteellisen toiminnan tukemiseksi etenkin rahoituskysymyksissä. Uuden strategian työstämiseksi olisi järkevää analysoida Galileo-yhteisyrityksen, Euroopan avaruusjärjestön ESAn ja EU:n puiteohjelmien piirissä jo toteutetuissa T&K-hankkeissa esitettyjä suosituksia. Uudessa strategiassa on niin ikään otettava huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen rooli: ne voivat itse löytää satelliittinavigointijärjestelmille lukuisia sovelluksia sekä ennen kaikkea herättää innostusta aiheen tutkimiseen ja kehittämiseen aluetasolla. |
| --- | --- |

15.

On määriteltävä yhteisen kiinnostuksen kohteita ja painopistealoja sekä yhdistettävä voimat tutkimuksen, kehittämisen ja tieteellisen toiminnan tukemiseksi etenkin rahoituskysymyksissä. Uuden strategian työstämiseksi olisi järkevää analysoida Galileo-yhteisyrityksen, Euroopan avaruusjärjestön ESAn ja EU:n puiteohjelmien piirissä jo toteutetuissa T&K-hankkeissa esitettyjä suosituksia. Uudessa strategiassa on niin ikään otettava huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen rooli: ne voivat itse löytää satelliittinavigointijärjestelmille lukuisia sovelluksia sekä ennen kaikkea herättää innostusta aiheen tutkimiseen ja kehittämiseen aluetasolla.

| 16. | Uusien paikallisten ja alueellisten sovellusten löytämiseksi paikallis- ja alueviranomaiset voivat käynnistää yliopistojen kanssa yhteistyötä ja tutkimusta. Näin saadaan aikaan arvokasta yhteisvaikutusta, joka edistää tutkimusta välittömän alueellisen näkökulman ansiosta. |
| --- | --- |

16.

Uusien paikallisten ja alueellisten sovellusten löytämiseksi paikallis- ja alueviranomaiset voivat käynnistää yliopistojen kanssa yhteistyötä ja tutkimusta. Näin saadaan aikaan arvokasta yhteisvaikutusta, joka edistää tutkimusta välittömän alueellisen näkökulman ansiosta.

| 17. | Loppukäyttäjien on osallistuttava entistä enemmän uusien sovellusten kehittämiseen. Uusien sovellusten syntyä ei tulisi tukea yksipuolisesti teknologia-alan yrityksistä käsin. Olisi hyvä jättää tilaa myös näiden tuotteiden tuleville käyttäjille, jotta alan yritykset voisivat tarjota heille räätälöityjä sovelluksia. On usein huomattavasti tehokkaampaa tietää sovelluksen käyttötarkoitus jo suunnitteluvaiheessa, mikä edellyttää kuitenkin, että se määritellään alun alkaen entistä täsmällisemmin, kuin joutua myöhemmin mukauttamaan yleissovellusta. Lisäksi on kehitettävä nykyisten ja jo operatiivisten järjestelmien toiminnallista yhtenevyyttä. |
| --- | --- |

17.

Loppukäyttäjien on osallistuttava entistä enemmän uusien sovellusten kehittämiseen. Uusien sovellusten syntyä ei tulisi tukea yksipuolisesti teknologia-alan yrityksistä käsin. Olisi hyvä jättää tilaa myös näiden tuotteiden tuleville käyttäjille, jotta alan yritykset voisivat tarjota heille räätälöityjä sovelluksia. On usein huomattavasti tehokkaampaa tietää sovelluksen käyttötarkoitus jo suunnitteluvaiheessa, mikä edellyttää kuitenkin, että se määritellään alun alkaen entistä täsmällisemmin, kuin joutua myöhemmin mukauttamaan yleissovellusta. Lisäksi on kehitettävä nykyisten ja jo operatiivisten järjestelmien toiminnallista yhtenevyyttä.

Kysymys 4 — Osaamiskeskusten ja koulutusohjelmien tukeminen ja viranomaisten mahdollisuudet kannustaa pk-yrityksiä

| 18. | On syytä perustaa yleiseurooppalainen kannustus- ja koulutusjärjestelmä, sillä toivottu vaikutus voidaan saada aikaan vain koordinoidun lähestymistavan avulla. Alueiden komitean olisi oltava olennainen lenkki järjestelmässä, koska komitea voi rohkaista paikallis- ja alueyhteisöjä osallistumaan toimintaan. Järjestelmän on todellakin toimittava välttämättä mahdollisimman lähellä kansalaisia, käyttäjiä (paikallis- ja alueyhteisöt ovat itse kyseisten palveluiden suurkuluttajia) ja yrityksiä, jotka tuottavat konkreettisia sovelluksia. Vaikka onkin selvää, että pk-yritykset tulevat olemaan olennainen liikkeellepaneva voima kyseistä järjestelmää kehitettäessä, ei sovi unohtaa suuryhtiöitä (energia-alan yritykset, matkapuhelinverkkojen toimittajat jne.), joilla saattaa olla ratkaiseva asema taattaessa sen yhteensopivuus muiden, niiden käyttämien järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

18.

On syytä perustaa yleiseurooppalainen kannustus- ja koulutusjärjestelmä, sillä toivottu vaikutus voidaan saada aikaan vain koordinoidun lähestymistavan avulla. Alueiden komitean olisi oltava olennainen lenkki järjestelmässä, koska komitea voi rohkaista paikallis- ja alueyhteisöjä osallistumaan toimintaan. Järjestelmän on todellakin toimittava välttämättä mahdollisimman lähellä kansalaisia, käyttäjiä (paikallis- ja alueyhteisöt ovat itse kyseisten palveluiden suurkuluttajia) ja yrityksiä, jotka tuottavat konkreettisia sovelluksia. Vaikka onkin selvää, että pk-yritykset tulevat olemaan olennainen liikkeellepaneva voima kyseistä järjestelmää kehitettäessä, ei sovi unohtaa suuryhtiöitä (energia-alan yritykset, matkapuhelinverkkojen toimittajat jne.), joilla saattaa olla ratkaiseva asema taattaessa sen yhteensopivuus muiden, niiden käyttämien järjestelmien kanssa.

| 19. | Olisi erittäin tarkoituksenmukaista perustaa eurooppalainen virasto, jonka tehtävänä olisi kannustaa luomaan sovelluksia ja tehdä Galileo-hanketta tunnetuksi. Virasto tarvitsisi riskipääomaa, jonka turvin se voisi tukea pk-yrityksiä sovellusten kehittämisessä. Virastolla olisi oltava yhteyspiste jokaisessa jäsenvaltiossa, ja sen yhteistyökumppaneina tulisi olla sekä valtiovallan alaisia elimiä että paikallis- ja alueyhteisöjä, yritysryhmittymiä tai tutkimuskeskuksia. EU:n tulisi olla vastuussa sekä itse järjestelmän luomisesta että myös siihen liittyvistä sovelluksista ja niiden tunnetuksi tekemisestä. Galileon valvontaviranomainen voisi hoitaa nämä tehtävät, mutta se voi tehdä sitä nykyisten toimivaltuuksiensa pohjalta. |
| --- | --- |

19.

Olisi erittäin tarkoituksenmukaista perustaa eurooppalainen virasto, jonka tehtävänä olisi kannustaa luomaan sovelluksia ja tehdä Galileo-hanketta tunnetuksi. Virasto tarvitsisi riskipääomaa, jonka turvin se voisi tukea pk-yrityksiä sovellusten kehittämisessä. Virastolla olisi oltava yhteyspiste jokaisessa jäsenvaltiossa, ja sen yhteistyökumppaneina tulisi olla sekä valtiovallan alaisia elimiä että paikallis- ja alueyhteisöjä, yritysryhmittymiä tai tutkimuskeskuksia. EU:n tulisi olla vastuussa sekä itse järjestelmän luomisesta että myös siihen liittyvistä sovelluksista ja niiden tunnetuksi tekemisestä. Galileon valvontaviranomainen voisi hoitaa nämä tehtävät, mutta se voi tehdä sitä nykyisten toimivaltuuksiensa pohjalta.

| 20. | Koska eurooppalaisella satelliittinavigointijärjestelmää koskevalla hankkeella ei ole lainkaan selkeästi määriteltyä aikataulua eikä sen taloudellisia etuja eikä kannattavuutta ole tutkittu, sovelluksia kehittävien yritysten on erittäin vaikea saada pankeilta lainaa. On siis äärimmäisen tärkeää luoda erityisesti tätä hanketta varten tarkoitettu rahoitusväline. Olisi aiheellista paneutua ajatukseen sovellusten jakamisesta. Koska Lissabonin tavoitteiden kannalta on tärkeää, että hanke toteutuu, ei riitä eikä ole asianmukaista, että hanke saa rahoitusta pelkästään seitsemännestä puiteohjelmasta. |
| --- | --- |

20.

Koska eurooppalaisella satelliittinavigointijärjestelmää koskevalla hankkeella ei ole lainkaan selkeästi määriteltyä aikataulua eikä sen taloudellisia etuja eikä kannattavuutta ole tutkittu, sovelluksia kehittävien yritysten on erittäin vaikea saada pankeilta lainaa. On siis äärimmäisen tärkeää luoda erityisesti tätä hanketta varten tarkoitettu rahoitusväline. Olisi aiheellista paneutua ajatukseen sovellusten jakamisesta. Koska Lissabonin tavoitteiden kannalta on tärkeää, että hanke toteutuu, ei riitä eikä ole asianmukaista, että hanke saa rahoitusta pelkästään seitsemännestä puiteohjelmasta.

| 21. | Olisi erittäin hyödyllistä järjestää seminaareja ja koulutustilaisuuksia, joihin paikallis- ja alueyhteisöt osallistuisivat, sillä niillä on läheiset suhteet sekä sovellusten käyttäjiin että pk-yrityksiin ja kansalaisiin. Alueiden komitea voisi vastata toiminnan koordinoinnista. |
| --- | --- |

21.

Olisi erittäin hyödyllistä järjestää seminaareja ja koulutustilaisuuksia, joihin paikallis- ja alueyhteisöt osallistuisivat, sillä niillä on läheiset suhteet sekä sovellusten käyttäjiin että pk-yrityksiin ja kansalaisiin. Alueiden komitea voisi vastata toiminnan koordinoinnista.

Kysymys 5 — Yhteistyön keskeisin tavoite ja toimien keskittäminen johonkin tiettyyn maailmanlaajuiseen aihealueeseen

| 22. | On ehdottomasti edistettävä keskustelua, jonka pohjalta Galileo-, Glonass-, Compass- ja GPS-järjestelmien (sekä muiden) toiminta voidaan saattaa keskenään yhteensopivaksi ja johdonmukaiseksi. Sovelluksien työstämistä on koordinoitava kansainvälisesti, etenkin niiden yhteentoimivuutta rajojen yli. Järjestelmien yhteensopivuuden lisäksi on mahdollisuuksien mukaan varmistettava myös sovellusten yhteensopivuus. On niin ikään kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota järjestelmien kehittämisen yhteydessä tehtävään yhteistyöhön, jotta yhteiskunta voidaan suojata terrori-iskuilta ja kaikenlaiselta muulta rikollisuudelta. |
| --- | --- |

22.

On ehdottomasti edistettävä keskustelua, jonka pohjalta Galileo-, Glonass-, Compass- ja GPS-järjestelmien (sekä muiden) toiminta voidaan saattaa keskenään yhteensopivaksi ja johdonmukaiseksi. Sovelluksien työstämistä on koordinoitava kansainvälisesti, etenkin niiden yhteentoimivuutta rajojen yli. Järjestelmien yhteensopivuuden lisäksi on mahdollisuuksien mukaan varmistettava myös sovellusten yhteensopivuus. On niin ikään kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota järjestelmien kehittämisen yhteydessä tehtävään yhteistyöhön, jotta yhteiskunta voidaan suojata terrori-iskuilta ja kaikenlaiselta muulta rikollisuudelta.

Kysymys 6 — Satelliittinavigointilaitteiden ja -palvelujen standardointi ja standardoinnin taso

| 23. | Olisi toivottavaa käynnistää Euroopan laajuinen yhteistyö. Näin GNSS-sovelluksia voitaisiin tarkastella turvallisuusnäkökohtien lisäksi myös yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden kannalta. Komitean mielestä ei ole kovinkaan onnistunut ratkaisu luoda valtakunnallisesti tai alueellisesti keskenään yhteensopimattomia sovelluksia, kuten jäsenvaltioiden nykyiset tietullijärjestelmät. Lisäksi olisi tarkoituksenmukaista laatia yksi ainut kehys, jonka puitteissa voitaisiin määritellä yhteinen lähestymistapa sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoon, joilla pyritään takaamaan Galileo-paikannusjärjestelmän häiriötön toiminta (siten, että järjestelmän turvallisuustaso vastaa nykyisiä standardeja). Lähestymistavassa olisi otettava huomioon tekijät, jotka saattavat vaikuttaa sen toimivuuteen paikallistasolla, sekä eritasoiset paikannustarkkuudet. On viipymättä päätettävä, kuka on vastuussa ”lakisääteisistä julkisista palveluista” unioni- ja jäsenvaltiotasolla, jotta hankkeen toiminta olisi koordinoitua ja vertailukelpoista kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

23.

Olisi toivottavaa käynnistää Euroopan laajuinen yhteistyö. Näin GNSS-sovelluksia voitaisiin tarkastella turvallisuusnäkökohtien lisäksi myös yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden kannalta. Komitean mielestä ei ole kovinkaan onnistunut ratkaisu luoda valtakunnallisesti tai alueellisesti keskenään yhteensopimattomia sovelluksia, kuten jäsenvaltioiden nykyiset tietullijärjestelmät. Lisäksi olisi tarkoituksenmukaista laatia yksi ainut kehys, jonka puitteissa voitaisiin määritellä yhteinen lähestymistapa sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoon, joilla pyritään takaamaan Galileo-paikannusjärjestelmän häiriötön toiminta (siten, että järjestelmän turvallisuustaso vastaa nykyisiä standardeja). Lähestymistavassa olisi otettava huomioon tekijät, jotka saattavat vaikuttaa sen toimivuuteen paikallistasolla, sekä eritasoiset paikannustarkkuudet. On viipymättä päätettävä, kuka on vastuussa ”lakisääteisistä julkisista palveluista” unioni- ja jäsenvaltiotasolla, jotta hankkeen toiminta olisi koordinoitua ja vertailukelpoista kaikissa jäsenvaltioissa.

Kysymys 7 — Sertifiointia edellyttävät turvallisuussovellukset, Galileo-infrastruktuurin turvallisuusvaatimusten riittävyys perustaksi sertifioinnille varsinkin infrastruktuurin elinkaaren ja vastuukysymysten osalta

| 24. | Sertifiointi edellyttää etenkin järjestelmiä ja sovelluksia, jotka käyttävät taattuja Galileo-palveluita (ja varsinkin sen turvallisuussovelluksia). Palveluiden on hyvä olla alan standardien mukaisia. Kaikkinaisten väärinkäytösten ehkäiseminen edellyttää myös, että palveluja tarjottaessa käytetyt perusteet ovat ehdottomasti avoimia. |
| --- | --- |

24.

Sertifiointi edellyttää etenkin järjestelmiä ja sovelluksia, jotka käyttävät taattuja Galileo-palveluita (ja varsinkin sen turvallisuussovelluksia). Palveluiden on hyvä olla alan standardien mukaisia. Kaikkinaisten väärinkäytösten ehkäiseminen edellyttää myös, että palveluja tarjottaessa käytetyt perusteet ovat ehdottomasti avoimia.

| 25. | Jotta voidaan osoittaa, että järjestelmän tiettyyn turvallisuustasoon on kohdistunut loukkaus, tarvittavia toimenpiteitä on aiheellista ryhtyä soveltamaan infrastruktuurin elinkaaren kaikissa vaiheissa. Kannattaa ylipäätään ratkaista kysymys laitteen valmistajan ja järjestelmän käyttäjän vastuusta vika- tai toimintahäiriötapauksessa. |
| --- | --- |

25.

Jotta voidaan osoittaa, että järjestelmän tiettyyn turvallisuustasoon on kohdistunut loukkaus, tarvittavia toimenpiteitä on aiheellista ryhtyä soveltamaan infrastruktuurin elinkaaren kaikissa vaiheissa. Kannattaa ylipäätään ratkaista kysymys laitteen valmistajan ja järjestelmän käyttäjän vastuusta vika- tai toimintahäiriötapauksessa.

Kysymys 8 — Taajuuksien koordinoinnin tehostaminen kansainvälisellä ja Euroopan tasolla sekä mahdollisten häiriölähteiden edellyttämät toimenpiteet

| 26. | On syytä pohtia edelleen Galileo-järjestelmän yhteensopivuutta muiden maailmanlaajuisten GNSS-järjestelmien kanssa tai vähintäänkin varmistaa, etteivät ne häiritse toistensa toimintaa. |
| --- | --- |

26.

On syytä pohtia edelleen Galileo-järjestelmän yhteensopivuutta muiden maailmanlaajuisten GNSS-järjestelmien kanssa tai vähintäänkin varmistaa, etteivät ne häiritse toistensa toimintaa.

Vastaukset kysymyksiin 9 ja 10 sisältyvät jo edellä esitettyihin kysymyksiin annettuihin vastauksiin.

Alueiden komitean suositukset ja kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 27. | ymmärtää ja tukee Euroopan komission ja Euroopan parlamentin aikomusta rahoittaa Galileo-järjestelmän saattaminen päätökseen nykyisten rahoitusnäkymien puitteissa, vaikka ne pitäisikin neuvotella uudelleen ja tehdä hankkeen välittömän jatkon vaatimat vähimmäismuutokset, sillä se on ainoa ja paras käypä ratkaisu nykyiseen tilanteeseen. Komitea huomauttaa neuvostolle ja Euroopan komissiolle, että koko järjestelmän onnistuminen riippuu ensinnä siitä, miten nopeasti se saadaan valmiiksi. |
| --- | --- |

27.

ymmärtää ja tukee Euroopan komission ja Euroopan parlamentin aikomusta rahoittaa Galileo-järjestelmän saattaminen päätökseen nykyisten rahoitusnäkymien puitteissa, vaikka ne pitäisikin neuvotella uudelleen ja tehdä hankkeen välittömän jatkon vaatimat vähimmäismuutokset, sillä se on ainoa ja paras käypä ratkaisu nykyiseen tilanteeseen. Komitea huomauttaa neuvostolle ja Euroopan komissiolle, että koko järjestelmän onnistuminen riippuu ensinnä siitä, miten nopeasti se saadaan valmiiksi.

| 28. | kiinnittää neuvoston ja Euroopan komission huomion tarpeeseen löytää nopeasti unionin julkisista varoista rahoitusjärjestelmä, jonka turvin hanke voidaan saattaa päätökseen, sekä päättää mahdollisimman lyhyessä määräajassa, mieluiten vielä ennen vuoden 2007 loppua, Galileo-valvontaviranomaisen sijoituspaikasta ja tehtävistä, jotka ovat muuttuneet järjestelmän rahoitukseen tehtyjen muutosten takia. |
| --- | --- |

28.

kiinnittää neuvoston ja Euroopan komission huomion tarpeeseen löytää nopeasti unionin julkisista varoista rahoitusjärjestelmä, jonka turvin hanke voidaan saattaa päätökseen, sekä päättää mahdollisimman lyhyessä määräajassa, mieluiten vielä ennen vuoden 2007 loppua, Galileo-valvontaviranomaisen sijoituspaikasta ja tehtävistä, jotka ovat muuttuneet järjestelmän rahoitukseen tehtyjen muutosten takia.

| 29. | kehottaa neuvostoa ja Euroopan komissiota määrittelemään täsmällisen ja realistisen aikataulun ja etenkin Galileo-järjestelmän käyttöönoton päivämäärän sekä valvomaan huolellisesti, että määräaikoja noudatetaan, ja vaatimaan niiden noudattamista. Olisi ryhdyttävä kaikkiin toimenpiteisiin lisäviivästysten välttämiseksi. |
| --- | --- |

29.

kehottaa neuvostoa ja Euroopan komissiota määrittelemään täsmällisen ja realistisen aikataulun ja etenkin Galileo-järjestelmän käyttöönoton päivämäärän sekä valvomaan huolellisesti, että määräaikoja noudatetaan, ja vaatimaan niiden noudattamista. Olisi ryhdyttävä kaikkiin toimenpiteisiin lisäviivästysten välttämiseksi.

| 30. | toteaa neuvostolle ja komissiolle, että sovelluksia on välttämättä kehitettävä samanaikaisesti Galileo-järjestelmän valmistelutöiden ja käyttöönoton kanssa, jotta järjestelmää voidaan hyödyntää täysipainoisesti heti sen käyttöönoton jälkeen. Sovellusten myöhempi kehittäminen saattaa todella viivästyttää asiaa entisestään. Onkin hyvä kiinnittää sovellusten kehittämiseen ja niiden loppukäyttäjien valmentamiseen yhtä paljon huomiota ja myöntää niihin samassa määrin tukea kuin itse Galileo-järjestelmään. |
| --- | --- |

30.

toteaa neuvostolle ja komissiolle, että sovelluksia on välttämättä kehitettävä samanaikaisesti Galileo-järjestelmän valmistelutöiden ja käyttöönoton kanssa, jotta järjestelmää voidaan hyödyntää täysipainoisesti heti sen käyttöönoton jälkeen. Sovellusten myöhempi kehittäminen saattaa todella viivästyttää asiaa entisestään. Onkin hyvä kiinnittää sovellusten kehittämiseen ja niiden loppukäyttäjien valmentamiseen yhtä paljon huomiota ja myöntää niihin samassa määrin tukea kuin itse Galileo-järjestelmään.

| 31. | kiinnittää neuvoston ja komission huomion siihen, että mikäli hankkeen on määrä onnistua, ei riitä, että sitä lähestytään ainoastaan kansallisesta näkökulmasta käsin, vaan siihen on omaksuttava myös alueellinen lähestymistapa. Paikallis- ja alueyhteisöille on tarjottava ratkaiseva ja yksinomainen rooli hankkeen valmisteluvaiheessa, järjestelmän täytäntöönpanossa, sovellusten kehittämisessä ja hankkeen tunnetuksi tekemisessä. Alueiden komitea on valmis toimimaan välittäjänä Euroopan komission, Galileo-ohjelman keskeisten tahojen sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välisessä toiminnassa ja koordinoimaan sitä. |
| --- | --- |

31.

kiinnittää neuvoston ja komission huomion siihen, että mikäli hankkeen on määrä onnistua, ei riitä, että sitä lähestytään ainoastaan kansallisesta näkökulmasta käsin, vaan siihen on omaksuttava myös alueellinen lähestymistapa. Paikallis- ja alueyhteisöille on tarjottava ratkaiseva ja yksinomainen rooli hankkeen valmisteluvaiheessa, järjestelmän täytäntöönpanossa, sovellusten kehittämisessä ja hankkeen tunnetuksi tekemisessä. Alueiden komitea on valmis toimimaan välittäjänä Euroopan komission, Galileo-ohjelman keskeisten tahojen sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välisessä toiminnassa ja koordinoimaan sitä.

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/6

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta”

(2008/C 53/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että vaikka unioni edistyy erojen kaventamisessa, kehitys on edelleen epätasapainoista, ja että unionilla on alue- ja paikallistasolla uusia haasteita (kuten maailmanlaajuistuminen, väestökehitys ja ilmastonmuutos). |
| --- | --- |

—

toteaa, että vaikka unioni edistyy erojen kaventamisessa, kehitys on edelleen epätasapainoista, ja että unionilla on alue- ja paikallistasolla uusia haasteita (kuten maailmanlaajuistuminen, väestökehitys ja ilmastonmuutos).

| — | katsoo, että koheesiopolitiikka on horisontaalisen lähestymistapansa vuoksi asetettava edelleen keskeiselle sijalle pyrittäessä kuromaan umpeen kehityseroja sekä vahvistamaan paikallis- ja aluetason kilpailukykyä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että koheesiopolitiikka on horisontaalisen lähestymistapansa vuoksi asetettava edelleen keskeiselle sijalle pyrittäessä kuromaan umpeen kehityseroja sekä vahvistamaan paikallis- ja aluetason kilpailukykyä.

| — | on varma siitä, että kun uudistussopimus on ratifioitu, alueellisesta yhteenkuuluvuudesta tulee nykyistä vahvempi koheesiopolitiikan osatekijä, ja että se otetaan horisontaalisesti huomioon alakohtaisissa politiikoissa. |
| --- | --- |

—

on varma siitä, että kun uudistussopimus on ratifioitu, alueellisesta yhteenkuuluvuudesta tulee nykyistä vahvempi koheesiopolitiikan osatekijä, ja että se otetaan horisontaalisesti huomioon alakohtaisissa politiikoissa.

| — | kehottaa Euroopan komissiota tarkastelemaan koheesiopolitiikan vipuvaikutuksia viidennessä väliraportissaan taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä tekemään kattavan suunnitelman EU:n politiikkojen ja koheesiopolitiikan tulevista vuorovaikutussuhteista. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota tarkastelemaan koheesiopolitiikan vipuvaikutuksia viidennessä väliraportissaan taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä tekemään kattavan suunnitelman EU:n politiikkojen ja koheesiopolitiikan tulevista vuorovaikutussuhteista.

| — | tarjoaa EU:n toimielimille sekä paikallis- ja aluetason toimijoille tukensa, kun unionin koheesiopolitiikan tulevasta suunnasta laaditaan ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

tarjoaa EU:n toimielimille sekä paikallis- ja aluetason toimijoille tukensa, kun unionin koheesiopolitiikan tulevasta suunnasta laaditaan ehdotuksia.

| Esittelijä | : | Michael SCHNEIDER liittovaltio- ja Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri, Sachsen-Anhaltin edustaja liittoneuvostossa (DE, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Michael SCHNEIDER liittovaltio- ja Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri, Sachsen-Anhaltin edustaja liittoneuvostossa (DE, PPE)

Viiteasiakirja

Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta

KOM(2007) 273 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA, joka

| 1. | katsoo, että taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta laaditussa neljännessä kertomuksessa esitetyt tulokset vahvistavat komitean perusnäkemyksen, jonka mukaan unionin koheesiopolitiikka on solidaarisuusperiaatteen kantava pilari ja Euroopan integraatioprosessin keskeinen menestystekijä. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta laaditussa neljännessä kertomuksessa esitetyt tulokset vahvistavat komitean perusnäkemyksen, jonka mukaan unionin koheesiopolitiikka on solidaarisuusperiaatteen kantava pilari ja Euroopan integraatioprosessin keskeinen menestystekijä.

| 2. | korostaa, että koheesiopolitiikka ja sen horisontaalinen lähestymistapa kaventavat osaltaan aktiivisesti Euroopan paikallis- ja alueyhteisöjen välisiä eroja ja vahvistavat niiden yhtäläisiä mahdollisuuksia. Komitea kehottaa näin ollen asettamaan koheesiopolitiikan tulevaisuudessa keskeiselle sijalle pyrittäessä kuromaan umpeen jälkeenjääneisyyttä kehityksessä sekä vahvistamaan paikallis- ja aluetason kilpailukykyä. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että koheesiopolitiikka ja sen horisontaalinen lähestymistapa kaventavat osaltaan aktiivisesti Euroopan paikallis- ja alueyhteisöjen välisiä eroja ja vahvistavat niiden yhtäläisiä mahdollisuuksia. Komitea kehottaa näin ollen asettamaan koheesiopolitiikan tulevaisuudessa keskeiselle sijalle pyrittäessä kuromaan umpeen jälkeenjääneisyyttä kehityksessä sekä vahvistamaan paikallis- ja aluetason kilpailukykyä.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että koheesiopolitiikalla voidaan tulevaisuudessa puuttua aiempaa voimakkaammin myös alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviin kysymyksiin. Komitea kehottaa hyödyntämään aktiivisesti Euroopan unionin toiminnasta annettavan tulevan sopimuksen tarjoamia uusia mahdollisuuksia alueellisen koheesion osalta. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että koheesiopolitiikalla voidaan tulevaisuudessa puuttua aiempaa voimakkaammin myös alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviin kysymyksiin. Komitea kehottaa hyödyntämään aktiivisesti Euroopan unionin toiminnasta annettavan tulevan sopimuksen tarjoamia uusia mahdollisuuksia alueellisen koheesion osalta.

| 4. | pyytää, että Euroopan komissio tarkastelee koheesiopolitiikan vipuvaikutuksia viidennessä väliraportissaan taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä tekee kattavan suunnitelman EU:n politiikkojen ja koheesiopolitiikan tulevista vuorovaikutussuhteista. |
| --- | --- |

4.

pyytää, että Euroopan komissio tarkastelee koheesiopolitiikan vipuvaikutuksia viidennessä väliraportissaan taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä tekee kattavan suunnitelman EU:n politiikkojen ja koheesiopolitiikan tulevista vuorovaikutussuhteista.

| 5. | tarjoaa yhteistyötä ja tukea, kun unionin koheesiopolitiikan tulevasta suunnasta laaditaan nykytilanteen laaja-alaisen arvioinnin perusteella ehdotuksia ja kun paikallis- ja aluetason toimijat osallistuvat tähän toimintaan entistä laajemmin. |
| --- | --- |

5.

tarjoaa yhteistyötä ja tukea, kun unionin koheesiopolitiikan tulevasta suunnasta laaditaan nykytilanteen laaja-alaisen arvioinnin perusteella ehdotuksia ja kun paikallis- ja aluetason toimijat osallistuvat tähän toimintaan entistä laajemmin.

Yksityiskohtainen lausunto

| 6. | ottaa huomioon EU:n perustamissopimuksen 159 artiklassa mainitun Euroopan komission tehtävän antaa joka kolmas vuosi kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta unionissa. |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon EU:n perustamissopimuksen 159 artiklassa mainitun Euroopan komission tehtävän antaa joka kolmas vuosi kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta unionissa.

| 7. | ottaa huomioon koheesiokertomusten keskeisen aseman koheesiopolitiikan tulevaisuudesta aiemmin käydyissä keskusteluissa. |
| --- | --- |

7.

ottaa huomioon koheesiokertomusten keskeisen aseman koheesiopolitiikan tulevaisuudesta aiemmin käydyissä keskusteluissa.

| 8. | on tietoinen siitä, että Euroopan komission 30. toukokuuta 2007 esittämä neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta on keskeinen kannanotto unionin koheesiopolitiikan nykytilanteeseen ja että sillä käynnistetään keskustelu aluepolitiikan tulevasta muotoilusta. |
| --- | --- |

8.

on tietoinen siitä, että Euroopan komission 30. toukokuuta 2007 esittämä neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta on keskeinen kannanotto unionin koheesiopolitiikan nykytilanteeseen ja että sillä käynnistetään keskustelu aluepolitiikan tulevasta muotoilusta.

| 9. | on selvillä siitä, että keskustelu koheesiopolitiikan tulevasta muotoilusta liittyy tiiviisti syyskuussa esitettäviin Euroopan komission kysymyksiin EU:n tulevasta rahoitusuudistuksesta. |
| --- | --- |

9.

on selvillä siitä, että keskustelu koheesiopolitiikan tulevasta muotoilusta liittyy tiiviisti syyskuussa esitettäviin Euroopan komission kysymyksiin EU:n tulevasta rahoitusuudistuksesta.

| 10. | on näin ollen perillä siitä, ettei nyt pyritä tekemään nykytietojen perusteella hätäisiä päätelmiä vuoden 2013 jälkeisestä koheesiopolitiikasta vaan että tulevina vuosina on niin alueiden komitean sisällä kuin muiden unionin toimielinten kanssa rakennettava asianmukaisesti vuoropuhelua, luotava yhteisiä yhteistyö- ja keskustelufoorumeita sekä edistettävä asteittain keskustelua. |
| --- | --- |

10.

on näin ollen perillä siitä, ettei nyt pyritä tekemään nykytietojen perusteella hätäisiä päätelmiä vuoden 2013 jälkeisestä koheesiopolitiikasta vaan että tulevina vuosina on niin alueiden komitean sisällä kuin muiden unionin toimielinten kanssa rakennettava asianmukaisesti vuoropuhelua, luotava yhteisiä yhteistyö- ja keskustelufoorumeita sekä edistettävä asteittain keskustelua.

Koheesiopolitiikan lisäarvo

| 11. | kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan unionin koheesiopolitiikan lisäarvo ilmenee sekä kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden kasvun ja työllisyyden edistämisessä että myönteisissä vaikutuksissa, jotka tulevat esiin ohjelmasuunnitteluun, toteutukseen, alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistumiseen sekä hallinnon valmiuksien vahvistamiseen liittyvissä monissa näkökohdissa. |
| --- | --- |

11.

kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan unionin koheesiopolitiikan lisäarvo ilmenee sekä kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden kasvun ja työllisyyden edistämisessä että myönteisissä vaikutuksissa, jotka tulevat esiin ohjelmasuunnitteluun, toteutukseen, alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistumiseen sekä hallinnon valmiuksien vahvistamiseen liittyvissä monissa näkökohdissa.

| 12. | katsoo, että jotta varmistetaan myös tulevaisuudessa riittävä ja tehokas unionin koheesiopolitiikka, on tärkeää tuoda monipuolisesti esiin unionin koheesiopolitiikan lisäarvo. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että jotta varmistetaan myös tulevaisuudessa riittävä ja tehokas unionin koheesiopolitiikka, on tärkeää tuoda monipuolisesti esiin unionin koheesiopolitiikan lisäarvo.

| 13. | pahoittelee sitä, ettei koheesiokertomuksessa mainita alueiden komitean ja Euroopan parlamentin laaja-alaisia analyyseja koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista. Kyseisissä lausunnoissa esitetään ensimmäistä kertaa kehys unionin koheesiopolitiikan lisäarvon erilaisten ulottuvuuksien arvioimiseksi. Komitea katsoo, että sen suuntaa-antava lausunto koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista tarjoaa asianmukaisen kehyksen eurooppalaisen lisäarvon yhtenäistä arviointia varten. |
| --- | --- |

13.

pahoittelee sitä, ettei koheesiokertomuksessa mainita alueiden komitean ja Euroopan parlamentin laaja-alaisia analyyseja koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista. Kyseisissä lausunnoissa esitetään ensimmäistä kertaa kehys unionin koheesiopolitiikan lisäarvon erilaisten ulottuvuuksien arvioimiseksi. Komitea katsoo, että sen suuntaa-antava lausunto koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista tarjoaa asianmukaisen kehyksen eurooppalaisen lisäarvon yhtenäistä arviointia varten.

| 14. | kehottaakin unionin toimielimiä sopimaan tulevissa keskusteluissaan yhteisestä lähestymistavasta koheesiopolitiikan eurooppalaisen lisäarvon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

14.

kehottaakin unionin toimielimiä sopimaan tulevissa keskusteluissaan yhteisestä lähestymistavasta koheesiopolitiikan eurooppalaisen lisäarvon määrittämiseksi.

Jäsenvaltioiden taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen tilanne ja kehityssuunnat

| 15. | katsoo, että jäsenvaltioiden taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten kehityssuuntien kattava analyysi on parametri, jonka avulla koheesiopolitiikkaa voidaan arvioida ja muotoilla tulevaisuutta varten. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että jäsenvaltioiden taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten kehityssuuntien kattava analyysi on parametri, jonka avulla koheesiopolitiikkaa voidaan arvioida ja muotoilla tulevaisuutta varten.

Taloudellinen yhteenkuuluvuus

| 16. | muistuttaa, että entisten koheesiomaiden (Espanja, Kreikka, Portugali ja ennen kaikkea Irlanti) taloudellinen kehitys on tuottanut vaikuttavia tuloksia. Esimerkiksi Irlannin talouskasvu on jatkuvasti ollut huomattavaa, ja se on kehittynyt jäsenvaltioksi, jonka asukaskohtainen bkt on nykyisin Euroopan unionin toiseksi korkein. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että entisten koheesiomaiden (Espanja, Kreikka, Portugali ja ennen kaikkea Irlanti) taloudellinen kehitys on tuottanut vaikuttavia tuloksia. Esimerkiksi Irlannin talouskasvu on jatkuvasti ollut huomattavaa, ja se on kehittynyt jäsenvaltioksi, jonka asukaskohtainen bkt on nykyisin Euroopan unionin toiseksi korkein.

| 17. | korostaa, että Euroopan unionin uusissa jäsenvaltioissa kehitys on osittain ollut nopeaa. Esimerkiksi kolme Baltian maata kaksinkertaistivat bruttokansantuotteensa vuosina 1995–2005. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että Euroopan unionin uusissa jäsenvaltioissa kehitys on osittain ollut nopeaa. Esimerkiksi kolme Baltian maata kaksinkertaistivat bruttokansantuotteensa vuosina 1995–2005.

| 18. | on tyytyväinen siihen, että suhde EU:n rikkaimmista alueista koostuvien 20 prosentin ja köyhimmistä alueista koostuvien 20 prosentin välillä on vuosina 1995–2004 kaventunut 4,1:stä 3,4:ään. Alueiden komitea muistuttaa kuitenkin, että hyvinvointiasteikossa alhaalla olevat alueet eivät vuonna 1995 vielä olleet EU:n jäseniä ja että unionin laajentumisen myötä kuvatut sosiaaliset ja taloudelliset erot ovat Euroopan unionissa huomattavasti kasvaneet. |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen siihen, että suhde EU:n rikkaimmista alueista koostuvien 20 prosentin ja köyhimmistä alueista koostuvien 20 prosentin välillä on vuosina 1995–2004 kaventunut 4,1:stä 3,4:ään. Alueiden komitea muistuttaa kuitenkin, että hyvinvointiasteikossa alhaalla olevat alueet eivät vuonna 1995 vielä olleet EU:n jäseniä ja että unionin laajentumisen myötä kuvatut sosiaaliset ja taloudelliset erot ovat Euroopan unionissa huomattavasti kasvaneet.

| 19. | korostaa, että talouskasvu heikentyi vuosina 1995–2005 kaikkiaan viidellä alueella 15 jäsenvaltion EU:ssa huolimatta siitä, että niiden bkt oli yli 75 prosenttia unionin keskiarvosta. Samalla aikavälillä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden pääkaupunkien osuus kansallisesta bkt:stä nousi tai ainakin säilyi ennallaan Saksan pääkaupunkia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että talouskasvu heikentyi vuosina 1995–2005 kaikkiaan viidellä alueella 15 jäsenvaltion EU:ssa huolimatta siitä, että niiden bkt oli yli 75 prosenttia unionin keskiarvosta. Samalla aikavälillä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden pääkaupunkien osuus kansallisesta bkt:stä nousi tai ainakin säilyi ennallaan Saksan pääkaupunkia lukuun ottamatta.

| 20. | viittaa koheesiokertomuksen toteamuksiin, joiden mukaan unionin uusien jäsenvaltioiden korkeasta kasvuasteesta huolimatta lähentymisprosessi jatkuu vielä jopa 20 vuotta ennen kuin uusien jäsenvaltioiden bkt ylittää 75 prosenttia unionin keskiarvosta. Tällainen aikataulu edellyttää kuitenkin myönteistä talouskehitystä. |
| --- | --- |

20.

viittaa koheesiokertomuksen toteamuksiin, joiden mukaan unionin uusien jäsenvaltioiden korkeasta kasvuasteesta huolimatta lähentymisprosessi jatkuu vielä jopa 20 vuotta ennen kuin uusien jäsenvaltioiden bkt ylittää 75 prosenttia unionin keskiarvosta. Tällainen aikataulu edellyttää kuitenkin myönteistä talouskehitystä.

| 21. | toivoo tässä yhteydessä komission tavoin, että jos kasvukehitys on uusissa jäsenvaltioissa vakaata, vuonna 2016 kahdestatoista maasta kuudessa asukaskohtainen bkt on 75 prosenttia unionin keskiarvosta. |
| --- | --- |

21.

toivoo tässä yhteydessä komission tavoin, että jos kasvukehitys on uusissa jäsenvaltioissa vakaata, vuonna 2016 kahdestatoista maasta kuudessa asukaskohtainen bkt on 75 prosenttia unionin keskiarvosta.

| 22. | panee merkille koheesiokertomuksen näkökannan, jonka mukaan koheesiokuilu selittyy tuottavuus- ja työllisyysasteen alueellisilla eroilla, ja muistuttaa, että asukaskohtainen bkt on edelleen hyvin merkittävä koheesiokuilun ja yleisen hyvinvoinnin osoitin. |
| --- | --- |

22.

panee merkille koheesiokertomuksen näkökannan, jonka mukaan koheesiokuilu selittyy tuottavuus- ja työllisyysasteen alueellisilla eroilla, ja muistuttaa, että asukaskohtainen bkt on edelleen hyvin merkittävä koheesiokuilun ja yleisen hyvinvoinnin osoitin.

| 23. | panee huolestuneen merkille koheesiokertomuksen toteamuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot ovat kuluneina vuosina lähentyneet toisiaan, mutta samalla jäsenvaltioiden sisäiset kehityserot ovat kasvaneet. Alueiden komitea kehottaa tulevaisuudessa tarkastelemaan myös mahdollisia alueiden sisäisiä eroavaisuuksia. |
| --- | --- |

23.

panee huolestuneen merkille koheesiokertomuksen toteamuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot ovat kuluneina vuosina lähentyneet toisiaan, mutta samalla jäsenvaltioiden sisäiset kehityserot ovat kasvaneet. Alueiden komitea kehottaa tulevaisuudessa tarkastelemaan myös mahdollisia alueiden sisäisiä eroavaisuuksia.

| 24. | painottaa koheesiokertomuksen näkemyksiä alueiden kilpailukykyyn vaikuttavista seikoista. Etenkin seuraavat tekijät ovat merkittäviä:






  — | luotettavat makrotaloudelliset perusedellytykset |
| --- | --- | --- |

24.

painottaa koheesiokertomuksen näkemyksiä alueiden kilpailukykyyn vaikuttavista seikoista. Etenkin seuraavat tekijät ovat merkittäviä:

—

luotettavat makrotaloudelliset perusedellytykset

| — | tehokas hallinto |
| --- | --- |

—

tehokas hallinto

| — | olemassa olevat aineelliset ja aineettomat perusrakenteet muun muassa liikenteen, energian, huollon, jätehuollon, tietotekniikan sekä sosiaalipalvelujen aloilla |
| --- | --- |

—

olemassa olevat aineelliset ja aineettomat perusrakenteet muun muassa liikenteen, energian, huollon, jätehuollon, tietotekniikan sekä sosiaalipalvelujen aloilla

| — | alueellinen innovointikyky ja innovointitoiminta |
| --- | --- |

—

alueellinen innovointikyky ja innovointitoiminta

| — | ympäristönsuojelu ja elinolosuhteet. |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelu ja elinolosuhteet.

| 25. | toteaa huolestuneena alueilla tutkimus- ja kehittämistoimintaan käytettyjen menojen osalta, että yli 100 alueella Euroopassa tutkimus- ja kehittämismenot ovat alle prosentin bkt:stä. Koheesiokertomuksessa todetaan, että innovointikyky sekä taloudellinen suorituskyky ja kehitys ovat suorassa yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

25.

toteaa huolestuneena alueilla tutkimus- ja kehittämistoimintaan käytettyjen menojen osalta, että yli 100 alueella Euroopassa tutkimus- ja kehittämismenot ovat alle prosentin bkt:stä. Koheesiokertomuksessa todetaan, että innovointikyky sekä taloudellinen suorituskyky ja kehitys ovat suorassa yhteydessä toisiinsa.

| 26. | korostaa koheesiokertomuksen näkemystä, jonka mukaan alueiden kilpailukyky riippuu myös ammattitaitoisen työvoiman jatkuvasta saatavuudesta, joka turvataan inhimilliseen pääomaan tehtävin investoinnein, ja toteaa tässä yhteydessä, että erot työvoiman ammattitaidossa ovat huomattavasti suuremmat alueiden kuin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

26.

korostaa koheesiokertomuksen näkemystä, jonka mukaan alueiden kilpailukyky riippuu myös ammattitaitoisen työvoiman jatkuvasta saatavuudesta, joka turvataan inhimilliseen pääomaan tehtävin investoinnein, ja toteaa tässä yhteydessä, että erot työvoiman ammattitaidossa ovat huomattavasti suuremmat alueiden kuin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä.

| 27. | pitää erityisen huolestuttavana sitä, että korkea-asteen koulutuksen saaneiden 25–34-vuotiaiden nuorten henkilöiden osuus on jälkeen jääneillä alueilla viisi prosenttiyksikköä alempi kuin muilla alueilla. |
| --- | --- |

27.

pitää erityisen huolestuttavana sitä, että korkea-asteen koulutuksen saaneiden 25–34-vuotiaiden nuorten henkilöiden osuus on jälkeen jääneillä alueilla viisi prosenttiyksikköä alempi kuin muilla alueilla.

| 28. | muistuttaa kuitenkin siitä, että monilla jälkeen jääneillä alueilla on toteutettu huomattavia toimia kyseisten erojen kaventamiseksi. Ponnistukset eivät kuitenkaan usein johda tuloksiin kyseisillä alueilla, sillä koulutuksen päätyttyä monet nuorista muuttavat pois heikosti kehittyneiltä alueilta. Näin ollen koheesiopolitiikassa on vastedes otettava nykyistä enemmän huomioon väestöpoliittiset näkökohdat ja pyrittävä luomaan houkuttelevia vaihtoehtoja maaltamuutolle. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa kuitenkin siitä, että monilla jälkeen jääneillä alueilla on toteutettu huomattavia toimia kyseisten erojen kaventamiseksi. Ponnistukset eivät kuitenkaan usein johda tuloksiin kyseisillä alueilla, sillä koulutuksen päätyttyä monet nuorista muuttavat pois heikosti kehittyneiltä alueilta. Näin ollen koheesiopolitiikassa on vastedes otettava nykyistä enemmän huomioon väestöpoliittiset näkökohdat ja pyrittävä luomaan houkuttelevia vaihtoehtoja maaltamuutolle.

| 29. | muistuttaa energiapolitiikan tulevaa koheesiopoliittista roolia ajatellen siitä, että unionin vauraissa jäsenvaltioissa asukaskohtainen energiankulutus on alhaisin. Näin ollen energiahintojen nousu vaikuttaa ennen kaikkea EU:n heikompiin jäsenvaltioihin ja alueisiin. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa energiapolitiikan tulevaa koheesiopoliittista roolia ajatellen siitä, että unionin vauraissa jäsenvaltioissa asukaskohtainen energiankulutus on alhaisin. Näin ollen energiahintojen nousu vaikuttaa ennen kaikkea EU:n heikompiin jäsenvaltioihin ja alueisiin.

| 30. | korostaakin tässä yhteydessä uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistämisen merkitystä aluepolitiikassa. |
| --- | --- |

30.

korostaakin tässä yhteydessä uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistämisen merkitystä aluepolitiikassa.

Sosiaalinen yhteenkuuluvuus

| 31. | suhtautuu huolestuneena koheesiokertomuksen toteamukseen, jonka mukaan Lissabonin strategiassa määriteltyä 70 prosentin työllisyystavoitetta työikäisen väestön keskuudessa ei saavuteta vielä pitkään aikaan. |
| --- | --- |

31.

suhtautuu huolestuneena koheesiokertomuksen toteamukseen, jonka mukaan Lissabonin strategiassa määriteltyä 70 prosentin työllisyystavoitetta työikäisen väestön keskuudessa ei saavuteta vielä pitkään aikaan.

| 32. | pitää nuorisotyöttömyyden torjuntaa tärkeänä koheesiopolitiikan tehtävänä ja korostaa koheesiokertomuksen mukaisesti, että 18,6 prosentin nuorisotyöttömyysaste on kaksi kertaa yleistä työttömyysastetta korkeampi. |
| --- | --- |

32.

pitää nuorisotyöttömyyden torjuntaa tärkeänä koheesiopolitiikan tehtävänä ja korostaa koheesiokertomuksen mukaisesti, että 18,6 prosentin nuorisotyöttömyysaste on kaksi kertaa yleistä työttömyysastetta korkeampi.

| 33. | korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan työttömyysasteiden alueelliset erot Euroopan unionissa ovat viime vuosina kaventuneet, sillä ero rikkaimmista alueista koostuvien 10 prosentin ja köyhimmistä alueista koostuvien 10 prosentin välillä on vuosina 2000–2005 laskenut 19 prosenttiyksiköstä 16 prosenttiyksikköön. |
| --- | --- |

33.

korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan työttömyysasteiden alueelliset erot Euroopan unionissa ovat viime vuosina kaventuneet, sillä ero rikkaimmista alueista koostuvien 10 prosentin ja köyhimmistä alueista koostuvien 10 prosentin välillä on vuosina 2000–2005 laskenut 19 prosenttiyksiköstä 16 prosenttiyksikköön.

| 34. | katsoo, että koska työttömyysaste on kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla laskenut vuosina 2000–2005 keskimäärin 13,4 prosentista 12,4 prosenttiin, koheesiopolitiikka on ollut tehokasta. Komitea muistuttaa kuitenkin samalla, että työttömyysaste on noussut 17:llä jälkeen jääneellä alueella yli kaksi prosenttiyksikköä ja että kehittyneillä alueilla keskimääräinen työttömyysaste oli viitekautena lähes kahdeksan prosenttia. Näin ollen keskimääräinen työttömyysasteiden ero kyseisten alueiden välillä on yhä yli 50 prosenttia. Työttömyyden torjunta kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla on siis edelleen koheesiopolitiikan ensisijaisia tavoitteita. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että koska työttömyysaste on kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla laskenut vuosina 2000–2005 keskimäärin 13,4 prosentista 12,4 prosenttiin, koheesiopolitiikka on ollut tehokasta. Komitea muistuttaa kuitenkin samalla, että työttömyysaste on noussut 17:llä jälkeen jääneellä alueella yli kaksi prosenttiyksikköä ja että kehittyneillä alueilla keskimääräinen työttömyysaste oli viitekautena lähes kahdeksan prosenttia. Näin ollen keskimääräinen työttömyysasteiden ero kyseisten alueiden välillä on yhä yli 50 prosenttia. Työttömyyden torjunta kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla on siis edelleen koheesiopolitiikan ensisijaisia tavoitteita.

| 35. | painottaa komission näkemystä väestökehityksen vaikutuksesta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Komission mukaan alhainen syntyvyys rajoittaa pitkällä aikavälillä huomattavasti Euroopan talouskehitystä. Vuoteen 2011 asti vaikutusten arvioidaan olevan suhteellisen vähäisiä, sillä suuret ikäluokat ovat siihen asti vielä taloudellisesti aktiivisia. Vuosina 2012–2017 saattaa nuoren työvoiman väheneminen kompensoitua aiempaa korkeammalla työllisyysasteella, mutta vuoden 2017 jälkeen tällaiset mahdollisuudet on jo käytetty. Tässä asiassa tarvitaan etenkin jäsenvaltioiden väestöpoliittisia toimia. Myös koheesiopolitiikan tulevassa muotoilussa on kiinnitettävä yhä enemmän huomiota väestöpoliittisiin tekijöihin. Lisäksi on otettava aiempaa enemmän huomioon myös alueiden erilainen väestökehitys, ja alueilla, joilla väestörakenteen muutoksen vaikutukset saattavat tulla muita alueita huomattavasti aiemmin esiin, on voitava ryhtyä ajoissa toimiin. |
| --- | --- |

35.

painottaa komission näkemystä väestökehityksen vaikutuksesta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Komission mukaan alhainen syntyvyys rajoittaa pitkällä aikavälillä huomattavasti Euroopan talouskehitystä. Vuoteen 2011 asti vaikutusten arvioidaan olevan suhteellisen vähäisiä, sillä suuret ikäluokat ovat siihen asti vielä taloudellisesti aktiivisia. Vuosina 2012–2017 saattaa nuoren työvoiman väheneminen kompensoitua aiempaa korkeammalla työllisyysasteella, mutta vuoden 2017 jälkeen tällaiset mahdollisuudet on jo käytetty. Tässä asiassa tarvitaan etenkin jäsenvaltioiden väestöpoliittisia toimia. Myös koheesiopolitiikan tulevassa muotoilussa on kiinnitettävä yhä enemmän huomiota väestöpoliittisiin tekijöihin. Lisäksi on otettava aiempaa enemmän huomioon myös alueiden erilainen väestökehitys, ja alueilla, joilla väestörakenteen muutoksen vaikutukset saattavat tulla muita alueita huomattavasti aiemmin esiin, on voitava ryhtyä ajoissa toimiin.

| 36. | panee huolestuneena merkille, että vuosina 2000–2004 yleisesti alhaisen syntyvyyden ohella kaikkiaan 77:llä NUTS 2 -tason piiriin kuuluvalla alueella (etenkin nuorten) maaltamuutto oli osittain huomattavaa. Näiden alueiden taloudellisia ja sosiaalisia kehitysmahdollisuuksia heikentää edelleen kyseisten ilmiöiden kasaantuminen. |
| --- | --- |

36.

panee huolestuneena merkille, että vuosina 2000–2004 yleisesti alhaisen syntyvyyden ohella kaikkiaan 77:llä NUTS 2 -tason piiriin kuuluvalla alueella (etenkin nuorten) maaltamuutto oli osittain huomattavaa. Näiden alueiden taloudellisia ja sosiaalisia kehitysmahdollisuuksia heikentää edelleen kyseisten ilmiöiden kasaantuminen.

| 37. | muistuttaa, että monissa suurkaupungeissa suuntauksena on suhteellinen väestökato sekä kaupunkeja ympäröivillä alueilla väestönkasvu. Samalla voidaan havaita, että kaupunkien sisällä vallitsevat erot työllisyydessä ja myös maahanmuuttajien osuudessa väestöstä kasvavat. Tämä on kaupunkien toteuttamille integrointitoimille suuri haaste. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että monissa suurkaupungeissa suuntauksena on suhteellinen väestökato sekä kaupunkeja ympäröivillä alueilla väestönkasvu. Samalla voidaan havaita, että kaupunkien sisällä vallitsevat erot työllisyydessä ja myös maahanmuuttajien osuudessa väestöstä kasvavat. Tämä on kaupunkien toteuttamille integrointitoimille suuri haaste.

| 38. | panee merkille, että koska koheesiokertomuksen analyysit köyhyydestä ja koheesiosta perustuvat erilaisiin viitekausiin eikä niissä tehdä vertailuja edellisissä kertomuksissa esitettyihin arvioihin, ne ovat osittain vain tilannekuvauksia, eikä niissä arvioida selkeästi koheesiopoliittisia syy-yhteyksiä. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota kyseisiin syy-yhteyksiin seuraavassa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa väliraportissaan. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että koska koheesiokertomuksen analyysit köyhyydestä ja koheesiosta perustuvat erilaisiin viitekausiin eikä niissä tehdä vertailuja edellisissä kertomuksissa esitettyihin arvioihin, ne ovat osittain vain tilannekuvauksia, eikä niissä arvioida selkeästi koheesiopoliittisia syy-yhteyksiä. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota kyseisiin syy-yhteyksiin seuraavassa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa väliraportissaan.

Alueellinen yhteenkuuluvuus

| 39. | viittaa koheesiokertomuksessa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden sisäisten kehityserojen kasvu johtuu ennen kaikkea suurkaupunkialueiden kasvusta. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että aluepolitiikan kehittämiseksi jäsenvaltioissa tarvitaan kasvun ja työllisyyden tasoittamiseen ja edistämiseen nykyistä vahvemmin tähtäävää politiikkaa. |
| --- | --- |

39.

viittaa koheesiokertomuksessa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden sisäisten kehityserojen kasvu johtuu ennen kaikkea suurkaupunkialueiden kasvusta. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että aluepolitiikan kehittämiseksi jäsenvaltioissa tarvitaan kasvun ja työllisyyden tasoittamiseen ja edistämiseen nykyistä vahvemmin tähtäävää politiikkaa.

| 40. | on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että koheesiokertomuksessa on ensimmäisen kerran arvioitu unionitasolla myös keskisuuria kaupunkeja, ja muistuttaa esimerkiksi työmatkaliikennettä ajatellen kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden monitahoisesta vuorovaikutuksesta. |
| --- | --- |

40.

on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että koheesiokertomuksessa on ensimmäisen kerran arvioitu unionitasolla myös keskisuuria kaupunkeja, ja muistuttaa esimerkiksi työmatkaliikennettä ajatellen kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden monitahoisesta vuorovaikutuksesta.

| 41. | muistuttaa monien Euroopan unionin syrjäisten alueiden jatkuvasta jälkeenjääneisyydestä ja panee merkille koheesiokertomuksessa esitetyt unionin vuoristoalueiden sekä harvaan asuttujen alueiden ja saarten hyvin erilaiset ja merkittävät haasteet, kun ajatellaan peruspalvelujen ja -infrastruktuurin tarjontaa. |
| --- | --- |

41.

muistuttaa monien Euroopan unionin syrjäisten alueiden jatkuvasta jälkeenjääneisyydestä ja panee merkille koheesiokertomuksessa esitetyt unionin vuoristoalueiden sekä harvaan asuttujen alueiden ja saarten hyvin erilaiset ja merkittävät haasteet, kun ajatellaan peruspalvelujen ja -infrastruktuurin tarjontaa.

| 42. | korostaa monien maaseutualueiden haastetta pysäyttää maaltapako tai muuttaa sitä alueiden kannalta siedettäväksi. Tässä yhteydessä ei pidä aliarvioida sitä, miten valtava rakennemuutos uusilla jäsenvaltioilla on vielä edessään maataloustyöntekijöiden suuren määrän vuoksi. On pelättävissä, että muutto monilta EU:n maaseutualueilta jatkuu vastakin. Maaseudun kehittämisrahaston tulisi olla keskeisessä asemassa vastattaessa näihin haasteisiin. |
| --- | --- |

42.

korostaa monien maaseutualueiden haastetta pysäyttää maaltapako tai muuttaa sitä alueiden kannalta siedettäväksi. Tässä yhteydessä ei pidä aliarvioida sitä, miten valtava rakennemuutos uusilla jäsenvaltioilla on vielä edessään maataloustyöntekijöiden suuren määrän vuoksi. On pelättävissä, että muutto monilta EU:n maaseutualueilta jatkuu vastakin. Maaseudun kehittämisrahaston tulisi olla keskeisessä asemassa vastattaessa näihin haasteisiin.

| 43. | viittaa tässä yhteydessä kaupunki- ja maaseutualueiden suhteeseen ja korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan kyseisten alueiden integroitu kehitys edellyttää koordinoituja maankäyttösuunnitelmia ja strategista maankäytön hallintaa. On selvää, että kaupungit ovat myös maaseudun kehittämiskeskuksia. |
| --- | --- |

43.

viittaa tässä yhteydessä kaupunki- ja maaseutualueiden suhteeseen ja korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan kyseisten alueiden integroitu kehitys edellyttää koordinoituja maankäyttösuunnitelmia ja strategista maankäytön hallintaa. On selvää, että kaupungit ovat myös maaseudun kehittämiskeskuksia.

| 44. | pahoittelee tässä yhteydessä sitä, ettei koheesiokertomuksessa ole otettu huomioon neuvoston eikä alueiden komitean panosta alueelliseen toimintasuunnitelmaan eikä EU:n kestävää kaupunkikehitystä käsittelevään Leipzigin peruskirjaan. Komitea muistuttaa etenkin EU:n puheenjohtajamaa Saksan laatimista, Leipzigissa 24. ja 25. toukokuuta 2007 pidetyn kaupunkikehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsitelleen epävirallisen ministerikokouksen päätelmistä. |
| --- | --- |

44.

pahoittelee tässä yhteydessä sitä, ettei koheesiokertomuksessa ole otettu huomioon neuvoston eikä alueiden komitean panosta alueelliseen toimintasuunnitelmaan eikä EU:n kestävää kaupunkikehitystä käsittelevään Leipzigin peruskirjaan. Komitea muistuttaa etenkin EU:n puheenjohtajamaa Saksan laatimista, Leipzigissa 24. ja 25. toukokuuta 2007 pidetyn kaupunkikehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsitelleen epävirallisen ministerikokouksen päätelmistä.

| 45. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitean aikaisessa vaiheessa mukaan laatimaan Leipzigin kokouksen päätelmissä mainittuja kertomuksia (huhtikuun 1 päivään 2010 mennessä laadittava strategiakertomus ja analyysi siitä, miten kaupunki- ja alueulottuvuuden huomioon ottamisella rakennerahasto-ohjelmissa on tuettu integroivaa kaupunkikehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta; vuoteen 2008 mennessä laadittava kertomus alueellisesta yhteenkuuluvuudesta panoksena keskusteluun, jota käydään alueellisen toimintasuunnitelman ja kestävää kaupunkikehitystä käsittelevän Leipzigin peruskirjan painopisteiden yhteisvaikutuksen luomiseksi). |
| --- | --- |

45.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitean aikaisessa vaiheessa mukaan laatimaan Leipzigin kokouksen päätelmissä mainittuja kertomuksia (huhtikuun 1 päivään 2010 mennessä laadittava strategiakertomus ja analyysi siitä, miten kaupunki- ja alueulottuvuuden huomioon ottamisella rakennerahasto-ohjelmissa on tuettu integroivaa kaupunkikehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta; vuoteen 2008 mennessä laadittava kertomus alueellisesta yhteenkuuluvuudesta panoksena keskusteluun, jota käydään alueellisen toimintasuunnitelman ja kestävää kaupunkikehitystä käsittelevän Leipzigin peruskirjan painopisteiden yhteisvaikutuksen luomiseksi).

| 46. | on tyytyväinen sekä Euroopan parlamentissa parhaillaan käytävään keskusteluun alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällöstä ja asianmukaisista indikaattoreista että puheenjohtajamaa Slovenialle neuvoston esittämään pyyntöön ottaa alueellinen toimintasuunnitelma ja Leipzigin peruskirja huomioon valmisteltaessa kevään 2008 Eurooppa-neuvoston kokousta. |
| --- | --- |

46.

on tyytyväinen sekä Euroopan parlamentissa parhaillaan käytävään keskusteluun alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällöstä ja asianmukaisista indikaattoreista että puheenjohtajamaa Slovenialle neuvoston esittämään pyyntöön ottaa alueellinen toimintasuunnitelma ja Leipzigin peruskirja huomioon valmisteltaessa kevään 2008 Eurooppa-neuvoston kokousta.

Koheesiopolitiikan vaikutukset

| 47. | muistuttaa koheesiokertomuksen toteamuksista, joiden mukaan rakennerahastoista myönnettiin vuosina 2000–2006 varoja ensisijaisesti perusrakenteisiin, tuotantoinvestointeihin ja inhimilliseen pääomaan ja että koheesiorahastovaroja käytettiin yhtäläisesti ympäristönsuojeluun ja liikenteen perusrakenteisiin. |
| --- | --- |

47.

muistuttaa koheesiokertomuksen toteamuksista, joiden mukaan rakennerahastoista myönnettiin vuosina 2000–2006 varoja ensisijaisesti perusrakenteisiin, tuotantoinvestointeihin ja inhimilliseen pääomaan ja että koheesiorahastovaroja käytettiin yhtäläisesti ympäristönsuojeluun ja liikenteen perusrakenteisiin.

| 48. | korostaa Hermin-malliin perustuvia koheesiokertomuksen laskelmia, joiden mukaan absoluuttinen bkt oli useimmissa uusissa jäsenvaltioissa kyseisellä tukikaudella jopa 2,8 prosenttia aiempaa korkeampi ja että koheesiopolitiikan ansiosta työpaikkoja luotiin noin 570 000 aiempaa enemmän. Vuoteen 2015 mennessä odotetaan, että bkt nousee tukikauden 2007–2013 vaikutuksesta jopa 9,3 prosenttia ja että uusia työpaikkoja syntyy kaksi miljoonaa. Komitean mielestä näiden lukujen perusteella voidaan arvioida hyvin koheesiopolitiikan vaikutuksia. |
| --- | --- |

48.

korostaa Hermin-malliin perustuvia koheesiokertomuksen laskelmia, joiden mukaan absoluuttinen bkt oli useimmissa uusissa jäsenvaltioissa kyseisellä tukikaudella jopa 2,8 prosenttia aiempaa korkeampi ja että koheesiopolitiikan ansiosta työpaikkoja luotiin noin 570 000 aiempaa enemmän. Vuoteen 2015 mennessä odotetaan, että bkt nousee tukikauden 2007–2013 vaikutuksesta jopa 9,3 prosenttia ja että uusia työpaikkoja syntyy kaksi miljoonaa. Komitean mielestä näiden lukujen perusteella voidaan arvioida hyvin koheesiopolitiikan vaikutuksia.

| 49. | muistuttaa EcoMod-mallin laskelmista, joiden mukaan vuoteen 2020 mennessä Slovakian, Liettuan, Latvian ja Bulgarian bkt on 15 prosenttia nykyistä korkeampi. |
| --- | --- |

49.

muistuttaa EcoMod-mallin laskelmista, joiden mukaan vuoteen 2020 mennessä Slovakian, Liettuan, Latvian ja Bulgarian bkt on 15 prosenttia nykyistä korkeampi.

| 50. | korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla alueilla Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa luotiin tukikaudella 2000–2006 yhteensä 450 000 uutta työpaikkaa. |
| --- | --- |

50.

korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla alueilla Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa luotiin tukikaudella 2000–2006 yhteensä 450 000 uutta työpaikkaa.

| 51. | arvioi myönteisesti koheesiokertomuksen tuloksia, joiden mukaan koheesiopolitiikan temaattisilla toiminta-aloilla on saatu aikaan huomattavia parannuksia. Esimerkiksi liikenteen perusrakenteiden osalta moottoritieverkon tiheyttä on vuosina 1995–2004 parannettu Espanjassa lähes 48 prosenttia ja Portugalissa 200 prosenttia. |
| --- | --- |

51.

arvioi myönteisesti koheesiokertomuksen tuloksia, joiden mukaan koheesiopolitiikan temaattisilla toiminta-aloilla on saatu aikaan huomattavia parannuksia. Esimerkiksi liikenteen perusrakenteiden osalta moottoritieverkon tiheyttä on vuosina 1995–2004 parannettu Espanjassa lähes 48 prosenttia ja Portugalissa 200 prosenttia.

| 52. | korostaa, että koheesiorahaston ansiosta ympäristöalan infrastruktuuriin kohdennettujen julkisten varojen määrä on vuosina 1993–2002 noussut edunsaajamaissa 37 prosenttia. |
| --- | --- |

52.

korostaa, että koheesiorahaston ansiosta ympäristöalan infrastruktuuriin kohdennettujen julkisten varojen määrä on vuosina 1993–2002 noussut edunsaajamaissa 37 prosenttia.

| 53. | yhtyy näin ollen koheesiokertomuksen arvioon, jonka mukaan ympäristöalan infrastruktuurin (etenkin huollon ja jätehuollon) kehittämiseen uusissa jäsenvaltioissa kohdennettavien varojen määrän lisäämisellä tulevaisuudessa on huomattava merkitys. |
| --- | --- |

53.

yhtyy näin ollen koheesiokertomuksen arvioon, jonka mukaan ympäristöalan infrastruktuurin (etenkin huollon ja jätehuollon) kehittämiseen uusissa jäsenvaltioissa kohdennettavien varojen määrän lisäämisellä tulevaisuudessa on huomattava merkitys.

| 54. | painottaa koheesiopolitiikan erityisroolia tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukemisessa alueilla. Rakennerahastoista tuettiin t&k-toimintaa Espanjassa 5 prosentin ja Liettuassa 18 prosentin verran. |
| --- | --- |

54.

painottaa koheesiopolitiikan erityisroolia tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukemisessa alueilla. Rakennerahastoista tuettiin t&k-toimintaa Espanjassa 5 prosentin ja Liettuassa 18 prosentin verran.

| 55. | katsoo, ettei koheesiokertomuksessa käsitellä riittävästi koheesiopolitiikan erityisvaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan seuraavassa väliraportissa nykyistä enemmän rakennepolitiikan vaikutuksia pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

55.

katsoo, ettei koheesiokertomuksessa käsitellä riittävästi koheesiopolitiikan erityisvaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan seuraavassa väliraportissa nykyistä enemmän rakennepolitiikan vaikutuksia pk-yrityksiin.

| 56. | korostaa koheesiopolitiikan merkitystä henkilöresursseja kehitettäessä. Edellisellä tukikautena myönnettiin noin 69 miljardia euroa edistämään naisten työmarkkinoille pääsyä (6 prosenttia), työvoiman mukautumiskykyä (22 prosenttia), elinikäistä oppimista (23 prosenttia), yhtäläisiä mahdollisuuksia ja sosiaalista integrointia (18 prosenttia) sekä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa (30 prosenttia). Näin voitiin koheesiokertomuksen mukaan parantaa työn tuottavuutta viidellä prosentilla. |
| --- | --- |

56.

korostaa koheesiopolitiikan merkitystä henkilöresursseja kehitettäessä. Edellisellä tukikautena myönnettiin noin 69 miljardia euroa edistämään naisten työmarkkinoille pääsyä (6 prosenttia), työvoiman mukautumiskykyä (22 prosenttia), elinikäistä oppimista (23 prosenttia), yhtäläisiä mahdollisuuksia ja sosiaalista integrointia (18 prosenttia) sekä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa (30 prosenttia). Näin voitiin koheesiokertomuksen mukaan parantaa työn tuottavuutta viidellä prosentilla.

| 57. | arvioi periaatteessa myönteisesti maaseutualueisiin kohdennettuja toimia, joihin myönnettiin kuluneella tukikaudella EMOTR:n ohjausosastosta 14 miljardia euroa. Samalla komitea huomauttaa, että maaseutualueisiin kohdennettuja alue- ja maatalouspoliittisia välineitä on etenkin Lissabonin tavoitteiden saavuttamista ajatellen koordinoitava vastedes entistä paremmin. Tämä on kuluvan tukikauden yksi suurimmista haasteista, sillä maaseutualueita varten tarkoitettua välinettä ei ole enää nivottu aluepolitiikkaan. |
| --- | --- |

57.

arvioi periaatteessa myönteisesti maaseutualueisiin kohdennettuja toimia, joihin myönnettiin kuluneella tukikaudella EMOTR:n ohjausosastosta 14 miljardia euroa. Samalla komitea huomauttaa, että maaseutualueisiin kohdennettuja alue- ja maatalouspoliittisia välineitä on etenkin Lissabonin tavoitteiden saavuttamista ajatellen koordinoitava vastedes entistä paremmin. Tämä on kuluvan tukikauden yksi suurimmista haasteista, sillä maaseutualueita varten tarkoitettua välinettä ei ole enää nivottu aluepolitiikkaan.

| 58. | korostaa Interreg-ohjelman myönteistä roolia. Ohjelmasta myönnettiin tukikaudella 2000–2006 rajatylittävään, ylikansalliseen ja alueidenväliseen yhteistyöhön yhteensä 5,8 miljardia euroa. Kyseiset ohjelmat ovat merkittäviä tuettaessa nimenomaan raja-alueilla tehtävää yhteistyötä ja kokemustenvaihtoa unionitasolla ja edistettäessä aktiivisesti Euroopan alueiden yhdentymistä. |
| --- | --- |

58.

korostaa Interreg-ohjelman myönteistä roolia. Ohjelmasta myönnettiin tukikaudella 2000–2006 rajatylittävään, ylikansalliseen ja alueidenväliseen yhteistyöhön yhteensä 5,8 miljardia euroa. Kyseiset ohjelmat ovat merkittäviä tuettaessa nimenomaan raja-alueilla tehtävää yhteistyötä ja kokemustenvaihtoa unionitasolla ja edistettäessä aktiivisesti Euroopan alueiden yhdentymistä.

| 59. | suhtautuu myönteisesti myös Urban II -ohjelman toimiin. Ohjelmasta myönnettiin edellisellä tukikaudella varoja 70 kaupungille ja 2,2 miljoonalle asukkaalle kaupunkialueiden sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin vastaamiseksi. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia, jotta koheesiopolitiikan yhteydessä tehostetaan kaupunkipoliittisia toimia sekä edistetään näin toimintaohjelmien puitteissa kasvua ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

59.

suhtautuu myönteisesti myös Urban II -ohjelman toimiin. Ohjelmasta myönnettiin edellisellä tukikaudella varoja 70 kaupungille ja 2,2 miljoonalle asukkaalle kaupunkialueiden sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin vastaamiseksi. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia, jotta koheesiopolitiikan yhteydessä tehostetaan kaupunkipoliittisia toimia sekä edistetään näin toimintaohjelmien puitteissa kasvua ja työllisyyttä.

| 60. | painottaa myös Equal-aloitteen merkitystä. Aloitteesta on kuluneiden seitsemän vuoden aikana myönnetty 3,27 miljardia euroa noin 3 000 hankkeeseen jäsenvaltioissa kokemustenvaihdon edistämiseen Euroopan unionin työllisyysstrategian toteuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

60.

painottaa myös Equal-aloitteen merkitystä. Aloitteesta on kuluneiden seitsemän vuoden aikana myönnetty 3,27 miljardia euroa noin 3 000 hankkeeseen jäsenvaltioissa kokemustenvaihdon edistämiseen Euroopan unionin työllisyysstrategian toteuttamisen yhteydessä.

| 61. | kiittää myös Euroopan investointipankin toimia. EIP on tukikautena 2000–2006 kohdentanut noin 71 prosenttia varoistaan aluepoliittisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

61.

kiittää myös Euroopan investointipankin toimia. EIP on tukikautena 2000–2006 kohdentanut noin 71 prosenttia varoistaan aluepoliittisiin hankkeisiin.

| 62. | muistuttaa, että tukikauden 2000–2006 kokonaisvaikutukset voidaan mitata vasta vuonna 2008, kun kyseisen tukikauden maksut on suoritettu. Komitea kehottaakin komissiota asettamaan seuraavassa koheesiokertomuksessaan etusijalle tukikauden 2000–2006 arvioinnin. |
| --- | --- |

62.

muistuttaa, että tukikauden 2000–2006 kokonaisvaikutukset voidaan mitata vasta vuonna 2008, kun kyseisen tukikauden maksut on suoritettu. Komitea kehottaakin komissiota asettamaan seuraavassa koheesiokertomuksessaan etusijalle tukikauden 2000–2006 arvioinnin.

Kansallisten politiikkojen vaikutukset taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen

| 63. | toteaa, että jäsenvaltiot ponnistelevat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi samalla kun ne pyrkivät vakauttamaan julkista taloutta ja toteuttamaan kansallisia uudistuksia muutetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

63.

toteaa, että jäsenvaltiot ponnistelevat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi samalla kun ne pyrkivät vakauttamaan julkista taloutta ja toteuttamaan kansallisia uudistuksia muutetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 64. | panee tätä taustaa vasten merkille, että monissa jäsenvaltioissa koheesiomaita lukuun ottamatta julkisten investointien osuus bkt:stä on vuosina 1993–2005 alentunut 2,9 prosentista 2,4 prosenttiin. Vuonna 2004 unioniin liittyneissä maissa julkiset investoinnit ovat sitä vastoin voimakkaasti nousseet ja ovat nykyisin noin 50 prosenttia korkeammat kuin muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

64.

panee tätä taustaa vasten merkille, että monissa jäsenvaltioissa koheesiomaita lukuun ottamatta julkisten investointien osuus bkt:stä on vuosina 1993–2005 alentunut 2,9 prosentista 2,4 prosenttiin. Vuonna 2004 unioniin liittyneissä maissa julkiset investoinnit ovat sitä vastoin voimakkaasti nousseet ja ovat nykyisin noin 50 prosenttia korkeammat kuin muissa jäsenvaltioissa.

| 65. | toteaa, että menot ovat uusissa jäsenvaltioissa lisääntyneet samanaikaisesti kun niissä on toteutettu vakauttamistoimia. |
| --- | --- |

65.

toteaa, että menot ovat uusissa jäsenvaltioissa lisääntyneet samanaikaisesti kun niissä on toteutettu vakauttamistoimia.

| 66. | korostaa yleistä suuntausta, jonka mukaisesti julkistalouksien vaikeasta tilanteesta huolimatta taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviin toimiin on määrärahat uudelleen jakamalla kyetty kohdentamaan varoja elinkeinoelämää lähellä olevien investointien muodossa lähes yhtä paljon kuin ennen tai jopa aiempaa enemmän. |
| --- | --- |

66.

korostaa yleistä suuntausta, jonka mukaisesti julkistalouksien vaikeasta tilanteesta huolimatta taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviin toimiin on määrärahat uudelleen jakamalla kyetty kohdentamaan varoja elinkeinoelämää lähellä olevien investointien muodossa lähes yhtä paljon kuin ennen tai jopa aiempaa enemmän.

| 67. | pahoittelee sitä, ettei yksittäisten maiden erityistilannetta — esimerkiksi julkisten menojen vakauttamistarvetta Saksan yhdistymisen jälkeen — ole julkistalouksia analysoitaessa otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

67.

pahoittelee sitä, ettei yksittäisten maiden erityistilannetta — esimerkiksi julkisten menojen vakauttamistarvetta Saksan yhdistymisen jälkeen — ole julkistalouksia analysoitaessa otettu riittävästi huomioon.

| 68. | on tyytyväinen monissa jäsenvaltioissa vallitsevaan yleissuuntaukseen ottaa paikallis- ja alueviranomaiset entistä vahvemmin huomioon julkisten investointien tekijöinä. Näin on koheesiokertomuksen mukaan tapahtunut ennen kaikkea Tanskassa, Espanjassa, Italiassa, Portugalissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Suomessa. Näissä maissa paikallis- ja alueviranomaisten osuus julkisista investoinneista nousi vuosina 1995–2004 jopa kymmenen prosenttia. |
| --- | --- |

68.

on tyytyväinen monissa jäsenvaltioissa vallitsevaan yleissuuntaukseen ottaa paikallis- ja alueviranomaiset entistä vahvemmin huomioon julkisten investointien tekijöinä. Näin on koheesiokertomuksen mukaan tapahtunut ennen kaikkea Tanskassa, Espanjassa, Italiassa, Portugalissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Suomessa. Näissä maissa paikallis- ja alueviranomaisten osuus julkisista investoinneista nousi vuosina 1995–2004 jopa kymmenen prosenttia.

| 69. | panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten osuus julkisista investoinneista on uusissa jäsenvaltioissa Puolaa, Tšekkiä ja Latviaa lukuun ottamatta pitkälti alle 50 prosenttia. |
| --- | --- |

69.

panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten osuus julkisista investoinneista on uusissa jäsenvaltioissa Puolaa, Tšekkiä ja Latviaa lukuun ottamatta pitkälti alle 50 prosenttia.

| 70. | korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan investointihankkeiden toteuttamiskyky ja laatu sekä hallinnon hajauttamisaste ovat yhteydessä toisiinsa, sikäli kun hajautetulla tasolla on olemassa tehokas hallinto. |
| --- | --- |

70.

korostaa koheesiokertomuksen toteamusta, jonka mukaan investointihankkeiden toteuttamiskyky ja laatu sekä hallinnon hajauttamisaste ovat yhteydessä toisiinsa, sikäli kun hajautetulla tasolla on olemassa tehokas hallinto.

| 71. | panee tyytyväisenä merkille koheesiokertomuksen näkemykset rakennerahastoista myönnettyjen huomattavien varojen sekä uusien jäsenvaltioiden vakaan talouskehityksen yhteydestä. Koheesiokertomuksen mukaan uusissa jäsenvaltioissa on sekä saavutettu korkea kasvu että vakautettu julkistalous. Näin ilmenee erityisen selkeästi, millainen vaikutus on ollut finanssipolitiikan vakauteen pyrkivällä unionin politiikkayhdistelmällä euroa ajatellen sekä rakennerahastotoimilla kasvua ja työllisyyttä ajatellen. Tällaisen yhdistelmän ansiosta myös valuuttakurssit euroon nähden ovat viime vuosina olleet melko vakaita. |
| --- | --- |

71.

panee tyytyväisenä merkille koheesiokertomuksen näkemykset rakennerahastoista myönnettyjen huomattavien varojen sekä uusien jäsenvaltioiden vakaan talouskehityksen yhteydestä. Koheesiokertomuksen mukaan uusissa jäsenvaltioissa on sekä saavutettu korkea kasvu että vakautettu julkistalous. Näin ilmenee erityisen selkeästi, millainen vaikutus on ollut finanssipolitiikan vakauteen pyrkivällä unionin politiikkayhdistelmällä euroa ajatellen sekä rakennerahastotoimilla kasvua ja työllisyyttä ajatellen. Tällaisen yhdistelmän ansiosta myös valuuttakurssit euroon nähden ovat viime vuosina olleet melko vakaita.

Yhteisön politiikkojen vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen

| 72. | korostaa unionin tutkimus- ja innovointipolitiikan osalta, että ohjelmilla pyritään ensi sijassa edistämään Euroopan kansainvälistä kilpailukykyä. Näin ollen tätä varten varatut määrärahat myönnetään EU:n laajuisten tarjouskilpailujen yhteydessä. |
| --- | --- |

72.

korostaa unionin tutkimus- ja innovointipolitiikan osalta, että ohjelmilla pyritään ensi sijassa edistämään Euroopan kansainvälistä kilpailukykyä. Näin ollen tätä varten varatut määrärahat myönnetään EU:n laajuisten tarjouskilpailujen yhteydessä.

| 73. | panee merkille, että vain 18 prosenttia tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan osallistuneista laitoksista on sijoittunut jälkeen jääneille alueille. Komitea katsoo koheesiokertomuksen tavoin, että unionin tutkimustuki ja koheesiopolitiikka täydentävät toisiaan, kun pyritään parantamaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa unionissa. Komitea on tyytyväinen siihen, että tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa vahvistetaan KnowReg2 -aloitteen kaltaisin toimin unionin tutkimustuen alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

73.

panee merkille, että vain 18 prosenttia tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan osallistuneista laitoksista on sijoittunut jälkeen jääneille alueille. Komitea katsoo koheesiokertomuksen tavoin, että unionin tutkimustuki ja koheesiopolitiikka täydentävät toisiaan, kun pyritään parantamaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa unionissa. Komitea on tyytyväinen siihen, että tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa vahvistetaan KnowReg2 -aloitteen kaltaisin toimin unionin tutkimustuen alueellista ulottuvuutta.

| 74. | korostaa, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avulla voidaan esimerkiksi pk-yrityksiä tai uusiutuvia energialähteitä tukemalla täydentää järkevästi koheesiopoliittisia toimia. |
| --- | --- |

74.

korostaa, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avulla voidaan esimerkiksi pk-yrityksiä tai uusiutuvia energialähteitä tukemalla täydentää järkevästi koheesiopoliittisia toimia.

| 75. | painottaa unionin kilpailukykyä ajatellen koheesiokertomuksen havaintoja, joiden mukaan jälkeen jääneille alueille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla myönnetty valtiontuki on vuosina 2003–2005 alentunut 19 miljardista eurosta 11 miljardiin euroon. |
| --- | --- |

75.

painottaa unionin kilpailukykyä ajatellen koheesiokertomuksen havaintoja, joiden mukaan jälkeen jääneille alueille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla myönnetty valtiontuki on vuosina 2003–2005 alentunut 19 miljardista eurosta 11 miljardiin euroon.

| 76. | muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten tukien alenemisen ohella valtiotuki on koheesiomaissa kohdennettu yhä enemmän Lissabonin ja Göteborgin strategian tavoitteisiin (ympäristö, aluetuki, pk-yritykset, työllisyys, koulutus ja tutkimus). Yli puolet jäsenvaltioista on keskittänyt tukensa kyseisiin horisontaalisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

76.

muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten tukien alenemisen ohella valtiotuki on koheesiomaissa kohdennettu yhä enemmän Lissabonin ja Göteborgin strategian tavoitteisiin (ympäristö, aluetuki, pk-yritykset, työllisyys, koulutus ja tutkimus). Yli puolet jäsenvaltioista on keskittänyt tukensa kyseisiin horisontaalisiin tavoitteisiin.

| 77. | panee merkille, että huolimatta Euroopan unionin laajentumisesta vain 34 prosenttia väestöstä asuu uudella tukikaudella EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla. |
| --- | --- |

77.

panee merkille, että huolimatta Euroopan unionin laajentumisesta vain 34 prosenttia väestöstä asuu uudella tukikaudella EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla.

| 78. | panee merkille koheesiokertomuksen toteamukset, joiden mukaan yhteisen maatalouspolitiikan markkinajärjestelyissä asetetaan etusijalle vahvat alueet suurempine tuotantoyksikköineen. Komitea korostaakin, että maaseudun kehittämisvälineitä on kuluvana tukikautena sovellettava ennen kaikkea lähentymisalueilla. Komitea on tyytyväinen siihen, että tukea mukauttamalla voidaan kuluvana tukikautena vielä nostaa maaseudun kehittämiseen kohdennettavia varoja. |
| --- | --- |

78.

panee merkille koheesiokertomuksen toteamukset, joiden mukaan yhteisen maatalouspolitiikan markkinajärjestelyissä asetetaan etusijalle vahvat alueet suurempine tuotantoyksikköineen. Komitea korostaakin, että maaseudun kehittämisvälineitä on kuluvana tukikautena sovellettava ennen kaikkea lähentymisalueilla. Komitea on tyytyväinen siihen, että tukea mukauttamalla voidaan kuluvana tukikautena vielä nostaa maaseudun kehittämiseen kohdennettavia varoja.

| 79. | muistuttaa haasteesta, joka on edessä etenkin maissa, joissa maataloustyöntekijöiden osuus on korkea ja joiden on tulevina vuosina siirryttävä kilpailukykyiseen maatalouteen ja monipuolistettava samalla taloudellista toimintaa maaseutualueilla. |
| --- | --- |

79.

muistuttaa haasteesta, joka on edessä etenkin maissa, joissa maataloustyöntekijöiden osuus on korkea ja joiden on tulevina vuosina siirryttävä kilpailukykyiseen maatalouteen ja monipuolistettava samalla taloudellista toimintaa maaseutualueilla.

| 80. | korostaa koheesiokertomuksen näkemyksiä, joiden mukaan koheesiopolitiikka on EU:n talousarviota ajatellen ollut keskeisessä asemassa Euroopan unionia kehitettäessä. Sen avulla jokainen unionin kansalainen voi osallistua yhtäläisesti unionin sisämarkkinoihin. |
| --- | --- |

80.

korostaa koheesiokertomuksen näkemyksiä, joiden mukaan koheesiopolitiikka on EU:n talousarviota ajatellen ollut keskeisessä asemassa Euroopan unionia kehitettäessä. Sen avulla jokainen unionin kansalainen voi osallistua yhtäläisesti unionin sisämarkkinoihin.

| 81. | panee unionin budjettipolitiikkaa ajatellen merkille, että koheesiopolitiikkaan kohdennetaan nykyisin noin kolmannes EU:n menoista ja että koheesiomenot ovat vuonna 2013 noin 54,2 miljardia euroa. Komitea muistuttaa, että koheesiopolitiikan suhteellinen osuus unionin bkt:stä laskee vuonna 2013 noin 0,35 prosenttiin verrattuna lähes 0,4 prosenttiin vuonna 2004. |
| --- | --- |

81.

panee unionin budjettipolitiikkaa ajatellen merkille, että koheesiopolitiikkaan kohdennetaan nykyisin noin kolmannes EU:n menoista ja että koheesiomenot ovat vuonna 2013 noin 54,2 miljardia euroa. Komitea muistuttaa, että koheesiopolitiikan suhteellinen osuus unionin bkt:stä laskee vuonna 2013 noin 0,35 prosenttiin verrattuna lähes 0,4 prosenttiin vuonna 2004.

| 82. | korostaa, että EU:n laajentumisen vuoksi koheesiovaroista kohdennetaan kuluvan tukikauden lopulla kehityksestä jälkeen jääneisiin alueisiin noin 85 prosenttia kun määrä oli 56 prosenttia vuonna 1989. Uudet jäsenvaltiot saavat tuolloin kaikista koheesiovaroista luultavasti 52 prosenttia, vaikka niiden osuus väestöstä on vain 21 prosenttia. |
| --- | --- |

82.

korostaa, että EU:n laajentumisen vuoksi koheesiovaroista kohdennetaan kuluvan tukikauden lopulla kehityksestä jälkeen jääneisiin alueisiin noin 85 prosenttia kun määrä oli 56 prosenttia vuonna 1989. Uudet jäsenvaltiot saavat tuolloin kaikista koheesiovaroista luultavasti 52 prosenttia, vaikka niiden osuus väestöstä on vain 21 prosenttia.

| 83. | pahoittelee, ettei koheesiokertomuksen asianomaisessa luvussa esitetä vielä kattavaa suunnitelmaa koheesiopolitiikan ja muiden yhteisöpolitiikkojen vuorovaikutuksen vahvistamiseksi. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan asiaa jossakin seuraavista väliraporteista EU:n rahoitusjärjestelmän suunnitellun uudistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

83.

pahoittelee, ettei koheesiokertomuksen asianomaisessa luvussa esitetä vielä kattavaa suunnitelmaa koheesiopolitiikan ja muiden yhteisöpolitiikkojen vuorovaikutuksen vahvistamiseksi. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan asiaa jossakin seuraavista väliraporteista EU:n rahoitusjärjestelmän suunnitellun uudistuksen yhteydessä.

| 84. | korostaa, että kaikkien asianomaisten toimijoiden on käytävä vuoropuhelua, jotta tutkitaan ja otetaan huomioon unionin lainsäädännön mahdolliset vaikutukset kestävään kaupunki- ja aluekehitykseen. Lisäksi nykyisten menettelyjen (esimerkiksi vaikutustenarvioinnin) yhteydessä on koordinoitava entistä paremmin paikallis- ja alueyhteisöjä koskevat EU:n politiikat ja aloitteet. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ottamaan sen aikaisessa vaiheessa mukaan kyseisiin prosesseihin. |
| --- | --- |

84.

korostaa, että kaikkien asianomaisten toimijoiden on käytävä vuoropuhelua, jotta tutkitaan ja otetaan huomioon unionin lainsäädännön mahdolliset vaikutukset kestävään kaupunki- ja aluekehitykseen. Lisäksi nykyisten menettelyjen (esimerkiksi vaikutustenarvioinnin) yhteydessä on koordinoitava entistä paremmin paikallis- ja alueyhteisöjä koskevat EU:n politiikat ja aloitteet. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ottamaan sen aikaisessa vaiheessa mukaan kyseisiin prosesseihin.

Koheesiopolitiikan uudistus vuosina 2007–2013

| 85. | panee merkille koheesiokertomuksen toteamukset, joiden mukaan vuosina 2007–2013 toteutettavassa koheesiopolitiikan uudistuksessa pyritään säilyttämään hyviksi havaitut periaatteet ohjelmasuunnittelun, kumppanuuden, yhteisrahoituksen ja arvioinnin osalta sekä toteuttamaan uudistuksia, joilla vahvistetaan strategista lähestymistapaa ja hajauttamista, parannetaan vaikutuksia sekä yksinkertaistetaan hallintoa. |
| --- | --- |

85.

panee merkille koheesiokertomuksen toteamukset, joiden mukaan vuosina 2007–2013 toteutettavassa koheesiopolitiikan uudistuksessa pyritään säilyttämään hyviksi havaitut periaatteet ohjelmasuunnittelun, kumppanuuden, yhteisrahoituksen ja arvioinnin osalta sekä toteuttamaan uudistuksia, joilla vahvistetaan strategista lähestymistapaa ja hajauttamista, parannetaan vaikutuksia sekä yksinkertaistetaan hallintoa.

| 86. | korostaa koheesiopolitiikan ja Lissabonin strategian tiivistä yhteyttä, jonka ansiosta ohjelmia on suunnitteluvaiheessa kohdennettu entistä voimakkaammin kasvuun ja työllisyyteen. Tämä voidaan kuitenkin varmistaa vain, jos koheesio- ja rakennepolitiikasta vastaavat yksiköt sekä kansallisten uudistussuunnitelmien laadinnasta vastaavat elimet tekevät jäsenvaltioissa tiivistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

86.

korostaa koheesiopolitiikan ja Lissabonin strategian tiivistä yhteyttä, jonka ansiosta ohjelmia on suunnitteluvaiheessa kohdennettu entistä voimakkaammin kasvuun ja työllisyyteen. Tämä voidaan kuitenkin varmistaa vain, jos koheesio- ja rakennepolitiikasta vastaavat yksiköt sekä kansallisten uudistussuunnitelmien laadinnasta vastaavat elimet tekevät jäsenvaltioissa tiivistä yhteistyötä.

| 87. | korostaa Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi varattuja rakennerahastovaroja (Earmarking) ajatellen, että lähentymiseen tarkoitetuista varoista noin 64 prosenttia ja kilpailukyvyn parantamiseen tarkoitetuista varoista yli 80 prosenttia käytetään kyseisillä aloilla yhteisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Näin ollen kasvuun ja työllisyyteen tähtääviä investointeja käynnistetään 210 miljardilla eurolla. |
| --- | --- |

87.

korostaa Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi varattuja rakennerahastovaroja (Earmarking) ajatellen, että lähentymiseen tarkoitetuista varoista noin 64 prosenttia ja kilpailukyvyn parantamiseen tarkoitetuista varoista yli 80 prosenttia käytetään kyseisillä aloilla yhteisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Näin ollen kasvuun ja työllisyyteen tähtääviä investointeja käynnistetään 210 miljardilla eurolla.

| 88. | muistuttaa — kun ajatellaan koheesiopolitiikan suuntaamista Lissabonin tavoitteiden mukaisesti — että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen on sinällään Euroopan unionin tavoite. Näin ollen ei saa antaa vaikutelmaa, että koheesiopolitiikka palvelisi vain Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

88.

muistuttaa — kun ajatellaan koheesiopolitiikan suuntaamista Lissabonin tavoitteiden mukaisesti — että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen on sinällään Euroopan unionin tavoite. Näin ollen ei saa antaa vaikutelmaa, että koheesiopolitiikka palvelisi vain Lissabonin tavoitteiden saavuttamista.

| 89. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio pyrkii entistä suurempaan avoimuuteen ja oikeudelliseen selkeyteen yhdellä yhtenäisellä rahastoasetuksella, jolla on korvattu tähän asti voimassa olleet kymmenen asetusta. Tämä koskee myös koheesiorahaston integrointia rakennerahastojen yleisasetukseen. |
| --- | --- |

89.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio pyrkii entistä suurempaan avoimuuteen ja oikeudelliseen selkeyteen yhdellä yhtenäisellä rahastoasetuksella, jolla on korvattu tähän asti voimassa olleet kymmenen asetusta. Tämä koskee myös koheesiorahaston integrointia rakennerahastojen yleisasetukseen.

| 90. | katsoo, että laaja arviointi uudistuksen vaikutuksista rakennerahastojen ohjelmasuunnitteluun ja toteuttamiseen voidaan tehdä vasta toimintaohjelmien hyväksymisen ja käynnistämisen jälkeen. Komitea kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan kyseisen arvioinnin jossakin tulevista raporteistaan. |
| --- | --- |

90.

katsoo, että laaja arviointi uudistuksen vaikutuksista rakennerahastojen ohjelmasuunnitteluun ja toteuttamiseen voidaan tehdä vasta toimintaohjelmien hyväksymisen ja käynnistämisen jälkeen. Komitea kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan kyseisen arvioinnin jossakin tulevista raporteistaan.

| 91. | kehottaa tarkastelemaan kaupunkiulottuvuutta viidennessä koheesiokertomuksessa omassa luvussaan, sillä eurooppalaisilla kaupungeilla on keskeinen merkitys Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteiden saavuttamisen ja esimerkiksi maahanmuuttajien kotouttamisen kannalta. |
| --- | --- |

91.

kehottaa tarkastelemaan kaupunkiulottuvuutta viidennessä koheesiokertomuksessa omassa luvussaan, sillä eurooppalaisilla kaupungeilla on keskeinen merkitys Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteiden saavuttamisen ja esimerkiksi maahanmuuttajien kotouttamisen kannalta.

Uusia haasteita

| 92. | on sitä mieltä, että neljännellä kertomuksella taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta käynnistetään keskustelu koheesiopolitiikan tulevasta muotoilusta vuoden 2013 jälkeen. Komitea katsoo, että tätä varten tarvitaan kattava analyysi koheesiopolitiikan tulevista haasteista, ja pitää neljännestä koheesiokertomuksesta annetussa tiedonannossa esitettyjä näkökohtia ensimmäisenä tämänsuuntaisena askeleena. Komitea huomauttaa kuitenkin samalla, että kertomuksessa yksilöityihin haasteisiin pyritään koheesiopolitiikan lisäksi vastaamaan myös muiden EU:n politiikkojen avulla. |
| --- | --- |

92.

on sitä mieltä, että neljännellä kertomuksella taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta käynnistetään keskustelu koheesiopolitiikan tulevasta muotoilusta vuoden 2013 jälkeen. Komitea katsoo, että tätä varten tarvitaan kattava analyysi koheesiopolitiikan tulevista haasteista, ja pitää neljännestä koheesiokertomuksesta annetussa tiedonannossa esitettyjä näkökohtia ensimmäisenä tämänsuuntaisena askeleena. Komitea huomauttaa kuitenkin samalla, että kertomuksessa yksilöityihin haasteisiin pyritään koheesiopolitiikan lisäksi vastaamaan myös muiden EU:n politiikkojen avulla.

| 93. | korostaa maailmanlaajuistumiseen ja unionin laajentumiseen liittyvää välttämätöntä rakennemuutos- ja ajanmukaistamispainetta jäsenvaltioissa ja ennen kaikkea paikallis- ja aluetasolla sekä muistuttaa koheesiokertomuksen huomioista, joiden mukaan maailmanlaajuistuminen vaikuttaa talouden aloihin ja alueisiin eri tavoin. Komitea on tietoinen siitä, että mukautumista tarvitaan kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden ohella myös muilla EU:n alueilla. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös alueiden kulttuuriperintö. |
| --- | --- |

93.

korostaa maailmanlaajuistumiseen ja unionin laajentumiseen liittyvää välttämätöntä rakennemuutos- ja ajanmukaistamispainetta jäsenvaltioissa ja ennen kaikkea paikallis- ja aluetasolla sekä muistuttaa koheesiokertomuksen huomioista, joiden mukaan maailmanlaajuistuminen vaikuttaa talouden aloihin ja alueisiin eri tavoin. Komitea on tietoinen siitä, että mukautumista tarvitaan kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden ohella myös muilla EU:n alueilla. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös alueiden kulttuuriperintö.

| 94. | muistuttaa kuitenkin siitä, että koheesiopolitiikan keskeisenä haasteena on edistää taloudellisen muutoksen edellyttämää mukautumiskykyä kehittämällä teknologiaa sekä perus- ja täydennyskoulutusta, jotta voitaisiin hyödyntää maailmanlaajuistumisen tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

94.

muistuttaa kuitenkin siitä, että koheesiopolitiikan keskeisenä haasteena on edistää taloudellisen muutoksen edellyttämää mukautumiskykyä kehittämällä teknologiaa sekä perus- ja täydennyskoulutusta, jotta voitaisiin hyödyntää maailmanlaajuistumisen tarjoamia mahdollisuuksia.

| 95. | toteaa, että myös ilmastonmuutos vaikuttaa eri tavoin Euroopan alueisiin, ja esimerkiksi tulvasuojelu ja muuttuvat ilmasto-olot edellyttävät maataloudessa uutta rakennemuutosta ja mukautumista. Samalla uusiutuvien energialähteiden kehittäminen avaa kuitenkin uusia kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksia sekä uusia maailmanlaajuisia markkinoita. |
| --- | --- |

95.

toteaa, että myös ilmastonmuutos vaikuttaa eri tavoin Euroopan alueisiin, ja esimerkiksi tulvasuojelu ja muuttuvat ilmasto-olot edellyttävät maataloudessa uutta rakennemuutosta ja mukautumista. Samalla uusiutuvien energialähteiden kehittäminen avaa kuitenkin uusia kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksia sekä uusia maailmanlaajuisia markkinoita.

| 96. | on koheesiokertomuksessa esitetyn tavoin sitä mieltä, että energiahintojen noususta kärsivät etenkin alueet, joilla energiatehokkuus on matala ja joiden talouden rakenteeseen liittyy korkea energiankulutus. Tällainen kehitys asettaa myös EU:n syrjäisille ja erittäin syrjäisille alueille sekä saaristo- ja vuoristoalueille ja eristyneille alueille haasteen säilyttää oma kasvupotentiaali huolimatta korkeammista kuljetuskustannuksista. |
| --- | --- |

96.

on koheesiokertomuksessa esitetyn tavoin sitä mieltä, että energiahintojen noususta kärsivät etenkin alueet, joilla energiatehokkuus on matala ja joiden talouden rakenteeseen liittyy korkea energiankulutus. Tällainen kehitys asettaa myös EU:n syrjäisille ja erittäin syrjäisille alueille sekä saaristo- ja vuoristoalueille ja eristyneille alueille haasteen säilyttää oma kasvupotentiaali huolimatta korkeammista kuljetuskustannuksista.

| 97. | korostaa koheesiokertomuksen toteamuksia, joiden mukaan väestörakenteen muutoksesta saattaa monilla Euroopan unionin alueilla muodostua vähitellen keskeinen kasvun ja kehityksen este. |
| --- | --- |

97.

korostaa koheesiokertomuksen toteamuksia, joiden mukaan väestörakenteen muutoksesta saattaa monilla Euroopan unionin alueilla muodostua vähitellen keskeinen kasvun ja kehityksen este.

| 98. | pitää tässä yhteydessä alueiden aloitteita yleisen koulutustason parantamiseksi ja koulunsa keskeyttäneiden määrän vähentämiseksi tärkeänä edellytyksenä, kun väestön ikääntymisen vaikutuksia pyritään kompensoimaan entistä paremmalla tuottavuudella ja lisäarvolla. |
| --- | --- |

98.

pitää tässä yhteydessä alueiden aloitteita yleisen koulutustason parantamiseksi ja koulunsa keskeyttäneiden määrän vähentämiseksi tärkeänä edellytyksenä, kun väestön ikääntymisen vaikutuksia pyritään kompensoimaan entistä paremmalla tuottavuudella ja lisäarvolla.

Koheesiopolitiikan tulevaisuus

| 99. | muistuttaa siitä, että tulevina vuosina keskustellaan koheesiopolitiikan tulevan muotoilun ohella myös EU:n rahoitusjärjestelmän uudistuksesta. Tätä varten on tulevana vuotena kehitettävä vaihtoehtoja ja arvioitava nykyisiä EU:n politiikkoja. Euroopan komissio antaa myös viidennessä väliraportissaan taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta lisäpanoksen keskusteluun. |
| --- | --- |

99.

muistuttaa siitä, että tulevina vuosina keskustellaan koheesiopolitiikan tulevan muotoilun ohella myös EU:n rahoitusjärjestelmän uudistuksesta. Tätä varten on tulevana vuotena kehitettävä vaihtoehtoja ja arvioitava nykyisiä EU:n politiikkoja. Euroopan komissio antaa myös viidennessä väliraportissaan taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta lisäpanoksen keskusteluun.

| 100. | katsoo, että Euroopan komissio on koheesiokertomuksesta antamassaan tiedonannossa tuonut esiin kysymyksiä, jotka ovat ensimmäinen panos tulevaisuutta koskevaan keskusteluun. Komitea esittää seuraavassa ensimmäiset vastausehdotukset kysymyksiin. |
| --- | --- |

100.

katsoo, että Euroopan komissio on koheesiokertomuksesta antamassaan tiedonannossa tuonut esiin kysymyksiä, jotka ovat ensimmäinen panos tulevaisuutta koskevaan keskusteluun. Komitea esittää seuraavassa ensimmäiset vastausehdotukset kysymyksiin.

Missä määrin koheesiopolitiikalla voidaan vastata haasteisiin, jotka Euroopan alueilla kohdataan lähivuosina?

| 101. | muistuttaa siitä, että Euroopan alueet voivat vastata tuleviin haasteisiinsa vain, jos voidaan tasapainottaa EU:n laajuiset strategiset suuntaviivat sekä varojen käytössä aluetasolla tarvittava joustavuus. |
| --- | --- |

101.

muistuttaa siitä, että Euroopan alueet voivat vastata tuleviin haasteisiinsa vain, jos voidaan tasapainottaa EU:n laajuiset strategiset suuntaviivat sekä varojen käytössä aluetasolla tarvittava joustavuus.

| 102. | katsoo, että on kehitettävä erityisiä tulevaisuuteen suuntautuneita strategioita, jotta alueilla tunnistetaan ajoissa tulevat haasteet sekä määritetään yksittäisten eurooppalaisten alueiden asema vertailemalla alueita EU:n laajuisesti. Tässä yhteydessä on myös tutkittava, tarvitaanko koheesiopolitiikan arvioimiseksi uusia indikaattoreita, ja jos tarvitaan, missä määrin. |
| --- | --- |

102.

katsoo, että on kehitettävä erityisiä tulevaisuuteen suuntautuneita strategioita, jotta alueilla tunnistetaan ajoissa tulevat haasteet sekä määritetään yksittäisten eurooppalaisten alueiden asema vertailemalla alueita EU:n laajuisesti. Tässä yhteydessä on myös tutkittava, tarvitaanko koheesiopolitiikan arvioimiseksi uusia indikaattoreita, ja jos tarvitaan, missä määrin.

| 103. | korostaa, että on lisättävä uusia aluepoliittisia lähestymistapoja ja malleja koskevaa ajatustenvaihtoa ja yhteistyötä tutkijoiden, kansallisten tutkimuslaitosten ja aluetutkimusorganisaatioiden kesken, jotta löydettäisiin tehokkaita tapoja levittää ajatuksia ja soveltaa niitä käytännössä politiikkojen muotoiluun, toteuttamiseen ja arviointiin. Komitea ehdottaakin Euroopan komissiolle, että luodaan asianmukainen mekanismi tukemaan alan yhteistyötä, verkostoitumista ja tiedon levittämistä. |
| --- | --- |

103.

korostaa, että on lisättävä uusia aluepoliittisia lähestymistapoja ja malleja koskevaa ajatustenvaihtoa ja yhteistyötä tutkijoiden, kansallisten tutkimuslaitosten ja aluetutkimusorganisaatioiden kesken, jotta löydettäisiin tehokkaita tapoja levittää ajatuksia ja soveltaa niitä käytännössä politiikkojen muotoiluun, toteuttamiseen ja arviointiin. Komitea ehdottaakin Euroopan komissiolle, että luodaan asianmukainen mekanismi tukemaan alan yhteistyötä, verkostoitumista ja tiedon levittämistä.

Miten aluepolitiikalla voidaan vastata maailmanlaajuistumiseen?

| 104. | pitää maailmanlaajuistumista rakennemuutokseen liittyvänä kehitysilmiönä, joka tuo mukanaan sekä mahdollisuuksia että riskejä Euroopan alueille ja kunnille. |
| --- | --- |

104.

pitää maailmanlaajuistumista rakennemuutokseen liittyvänä kehitysilmiönä, joka tuo mukanaan sekä mahdollisuuksia että riskejä Euroopan alueille ja kunnille.

| 105. | katsoo, että aluepolitiikan avulla maailmanlaajuistumisen tiettyjä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia voidaan käsitellä asianmukaisesti, sillä aluepolitiikka tarjoaa monialaisia ja kansalaisia lähellä olevia ratkaisuja. |
| --- | --- |

105.

katsoo, että aluepolitiikan avulla maailmanlaajuistumisen tiettyjä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia voidaan käsitellä asianmukaisesti, sillä aluepolitiikka tarjoaa monialaisia ja kansalaisia lähellä olevia ratkaisuja.

| 106. | suhtautuu myönteisesti siihen, että koheesiokertomuksessa tarkastellaan ensimmäistä kertaa tarkemmin muiden maiden, ennen kaikkea Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan, aluepolitiikkaa, ja pitää tätä merkittävänä panoksena pyrittäessä alueellisten kehitysstrategioiden kansainväliseen vertailuun ja niitä koskevaan tiedonvaihtoon. |
| --- | --- |

106.

suhtautuu myönteisesti siihen, että koheesiokertomuksessa tarkastellaan ensimmäistä kertaa tarkemmin muiden maiden, ennen kaikkea Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan, aluepolitiikkaa, ja pitää tätä merkittävänä panoksena pyrittäessä alueellisten kehitysstrategioiden kansainväliseen vertailuun ja niitä koskevaan tiedonvaihtoon.

| 107. | kehottaa komissiota kuvaamaan nykyistä enemmän myös maailmanlaajuistumisen tulevia alueellisia ja alakohtaisia vaikutuksia, jotta paikallis- ja alueviranomaisille annettaisiin tärkeää tietoa maailmanlaajuistumisen suuntauksista ja haasteista aluetasolla. |
| --- | --- |

107.

kehottaa komissiota kuvaamaan nykyistä enemmän myös maailmanlaajuistumisen tulevia alueellisia ja alakohtaisia vaikutuksia, jotta paikallis- ja alueviranomaisille annettaisiin tärkeää tietoa maailmanlaajuistumisen suuntauksista ja haasteista aluetasolla.

| 108. | pitää etenkin tarjontatekijöiden vahvistamiseen perustuvaa ennakoivaa aluepolitiikkaa välineenä, jonka avulla voidaan maailmanlaajuisessa kilpailussa markkinoista ja yrityksistä säilyttää saavutettu kehitystaso myös tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

108.

pitää etenkin tarjontatekijöiden vahvistamiseen perustuvaa ennakoivaa aluepolitiikkaa välineenä, jonka avulla voidaan maailmanlaajuisessa kilpailussa markkinoista ja yrityksistä säilyttää saavutettu kehitystaso myös tulevaisuudessa.

| 109. | korostaa, että maailmanlaajuistumista on pidettävä peruuttamattomana prosessina ja että innovoinnin ja suorituskyvyn avulla on laadittava alueellisesti mukautettuja kehitysstrategioita. |
| --- | --- |

109.

korostaa, että maailmanlaajuistumista on pidettävä peruuttamattomana prosessina ja että innovoinnin ja suorituskyvyn avulla on laadittava alueellisesti mukautettuja kehitysstrategioita.

Minkälainen rooli koheesiopolitiikalla voi olla ilmastonmuutoksen yhteydessä?

| 110. | pitää ilmastonmuutosta yhtenä suurimmista maailmanlaajuisista haasteista, johon voidaan vastata vain kansainvälisesti koordinoidulla ja integroidulla suunnitelmalla, johon sisältyy useita toimenpidepaketteja. |
| --- | --- |

110.

pitää ilmastonmuutosta yhtenä suurimmista maailmanlaajuisista haasteista, johon voidaan vastata vain kansainvälisesti koordinoidulla ja integroidulla suunnitelmalla, johon sisältyy useita toimenpidepaketteja.

| 111. | katsoo, että koheesiopolitiikan tehtävänä on ennen kaikkea edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ja energiatehokkuutta sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä etenkin kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla. Kyseiset alueet hyötyvät tässä yhteydessä siitä, että näillä aloilla on jo nyt syntynyt uusia markkinoita ja uusia yrityksiä. |
| --- | --- |

111.

katsoo, että koheesiopolitiikan tehtävänä on ennen kaikkea edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ja energiatehokkuutta sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä etenkin kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla. Kyseiset alueet hyötyvät tässä yhteydessä siitä, että näillä aloilla on jo nyt syntynyt uusia markkinoita ja uusia yrityksiä.

| 112. | korostaa kuitenkin myös koheesiopolitiikan rajoituksia, sillä sen avulla ei esimerkiksi voida kompensoida vääränlaisen jakopolitiikan tuloksia tai mahdollisia kilpailuvääristymiä päästökaupassa. |
| --- | --- |

112.

korostaa kuitenkin myös koheesiopolitiikan rajoituksia, sillä sen avulla ei esimerkiksi voida kompensoida vääränlaisen jakopolitiikan tuloksia tai mahdollisia kilpailuvääristymiä päästökaupassa.

Miten koheesiopolitiikalla voidaan kehittää kasvuun ja työllisyyteen tähtäävää lähestymistapaa?

| 113. | on sitä mieltä, että tulevaisuudessakin solidaarisuusperiaatteen on aina ohjattava koheesiopolitiikkaa, jonka painopiste on edelleen suunnattava kasvuun ja työllisyyteen. Toimintansa tehostamiseksi alueiden komitea on perustanut Lissabonin strategian seurantafoorumin, jossa alue- ja paikallisviranomaiset voivat tehdä yhteistyötä ja vaihtaa kokemuksia aihetta koskevista hyvistä käytänteistä. |
| --- | --- |

113.

on sitä mieltä, että tulevaisuudessakin solidaarisuusperiaatteen on aina ohjattava koheesiopolitiikkaa, jonka painopiste on edelleen suunnattava kasvuun ja työllisyyteen. Toimintansa tehostamiseksi alueiden komitea on perustanut Lissabonin strategian seurantafoorumin, jossa alue- ja paikallisviranomaiset voivat tehdä yhteistyötä ja vaihtaa kokemuksia aihetta koskevista hyvistä käytänteistä.

| 114. | katsoo, että tässä yhteydessä on selvitettävä, minkälainen rooli tuleville tukivälineille on annettava pyrittäessä saavuttamaan kyseiset tavoitteet, kun verrataan esimerkiksi avustuksia (joita ei tarvitse maksaa takaisin) jatkuviin lainoihin. |
| --- | --- |

114.

katsoo, että tässä yhteydessä on selvitettävä, minkälainen rooli tuleville tukivälineille on annettava pyrittäessä saavuttamaan kyseiset tavoitteet, kun verrataan esimerkiksi avustuksia (joita ei tarvitse maksaa takaisin) jatkuviin lainoihin.

| 115. | muistuttaa, että tulevassa koheesiopolitiikassa on otettava huomioon, että kasvu ja työllisyys voidaan saavuttaa sekä voimistamalla Euroopan olemassa olevia vahvuuksia että edistämällä heikoimpien ja ongelmallisimpien alueiden kehitystä. Tähän liittyvien ongelmien analyysista saadaan myös vastaus kysymykseen, missä määrin koheesiopoliittiset välineet on kohdennettava eri tavoitealueille. |
| --- | --- |

115.

muistuttaa, että tulevassa koheesiopolitiikassa on otettava huomioon, että kasvu ja työllisyys voidaan saavuttaa sekä voimistamalla Euroopan olemassa olevia vahvuuksia että edistämällä heikoimpien ja ongelmallisimpien alueiden kehitystä. Tähän liittyvien ongelmien analyysista saadaan myös vastaus kysymykseen, missä määrin koheesiopoliittiset välineet on kohdennettava eri tavoitealueille.

| 116. | kehottaa komissiota paitsi pyrkimään koheesiopolitiikan avulla kasvuun ja työllisyyteen myös pohtimaan sitä, miten kyseisiä päätavoitteita voidaan edistää muillakin EU:n politiikoilla. |
| --- | --- |

116.

kehottaa komissiota paitsi pyrkimään koheesiopolitiikan avulla kasvuun ja työllisyyteen myös pohtimaan sitä, miten kyseisiä päätavoitteita voidaan edistää muillakin EU:n politiikoilla.

| 117. | viittaa tässä yhteydessä sisämarkkinastrategian tarkistukseen, joka toteutetaan samalla kun keskustellaan koheesiopolitiikan tulevasta suuntauksesta. |
| --- | --- |

117.

viittaa tässä yhteydessä sisämarkkinastrategian tarkistukseen, joka toteutetaan samalla kun keskustellaan koheesiopolitiikan tulevasta suuntauksesta.

Mikä rooli paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi vastedes olla koheesiopolitiikassa, jotta haasteisiin voitaisiin vastata?

| 118. | saa vahvistusta koheesiokertomuksen toteamuksista, joiden mukaan paikallisten ja alueellisten toimijoiden tehokas nivominen toimiin on parantanut hallintoa ja tehostanut rakennetukia. |
| --- | --- |

118.

saa vahvistusta koheesiokertomuksen toteamuksista, joiden mukaan paikallisten ja alueellisten toimijoiden tehokas nivominen toimiin on parantanut hallintoa ja tehostanut rakennetukia.

| 119. | kehottaa näin ollen nivomaan paikallis- ja alueviranomaiset vastedes entistä vahvemmin koheesiopolitiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

119.

kehottaa näin ollen nivomaan paikallis- ja alueviranomaiset vastedes entistä vahvemmin koheesiopolitiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen.

Miten toimivaltuudet olisi tulevaisuudessa jaettava koheesiopolitiikassa unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason kesken?

| 120. | katsoo, että keskustelu tulevista toimivaltuuksista koheesiopolitiikassa riippuu vahvasti koheesiopolitiikan tulevista välineistä ja tavoitteista, ja viittaa tässä yhteydessä näistä kysymyksistä käytyihin vaikeisiin neuvotteluihin vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevassa keskustelussa. |
| --- | --- |

120.

katsoo, että keskustelu tulevista toimivaltuuksista koheesiopolitiikassa riippuu vahvasti koheesiopolitiikan tulevista välineistä ja tavoitteista, ja viittaa tässä yhteydessä näistä kysymyksistä käytyihin vaikeisiin neuvotteluihin vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevassa keskustelussa.

| 121. | ehdottaa komissiolle, että se laatisi kattavan arvion nykyisistä toimivaltuuksista koheesiopolitiikan alalla ja että arviossa esiteltäisiin myös kokemuksia nykyisestä hallintojärjestelmästä, väliarvioinnista ja tukikauden pituudesta. |
| --- | --- |

121.

ehdottaa komissiolle, että se laatisi kattavan arvion nykyisistä toimivaltuuksista koheesiopolitiikan alalla ja että arviossa esiteltäisiin myös kokemuksia nykyisestä hallintojärjestelmästä, väliarvioinnista ja tukikauden pituudesta.

| 122. | kehottaa välineiden valintaa ja niiden toteuttamista ajatellen huolehtimaan siitä, että EU:n asettamat ylhäältä alaspäin suuntautuvat ehdot sekä tarvittava ja joustava alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa ovat asianmukaisesti tasapainossa. |
| --- | --- |

122.

kehottaa välineiden valintaa ja niiden toteuttamista ajatellen huolehtimaan siitä, että EU:n asettamat ylhäältä alaspäin suuntautuvat ehdot sekä tarvittava ja joustava alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa ovat asianmukaisesti tasapainossa.

Miten koheesiopolitiikalla voidaan tähänastista tehokkaammin tukea kansallisia toimia?

| 123. | on sitä mieltä, että jos unionin halutaan tukevan nykyistä enemmän jäsenvaltiotason toimia, on tärkeää päästä yksimielisyyteen koheesiopolitiikan tehtävästä ja tavoitteista. |
| --- | --- |

123.

on sitä mieltä, että jos unionin halutaan tukevan nykyistä enemmän jäsenvaltiotason toimia, on tärkeää päästä yksimielisyyteen koheesiopolitiikan tehtävästä ja tavoitteista.

| 124. | kehottaakin komissiota keskustelemaan jäsenvaltioiden kanssa jäsenvaltio- ja unionitason välineiden yhteisistä tavoitteita sekä mukauttamaan ne toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet huomioon ottaen nykyistä vahvemmin sekä toisiinsa että alue- ja paikallisyhteisöjen kulloisiinkin edellytyksiin. Keskustelussa tulisi myös tarkastella kysymystä unionin rakennepoliittisten välineiden tulevasta rakenteesta, määrästä ja tehtävistä. |
| --- | --- |

124.

kehottaakin komissiota keskustelemaan jäsenvaltioiden kanssa jäsenvaltio- ja unionitason välineiden yhteisistä tavoitteita sekä mukauttamaan ne toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet huomioon ottaen nykyistä vahvemmin sekä toisiinsa että alue- ja paikallisyhteisöjen kulloisiinkin edellytyksiin. Keskustelussa tulisi myös tarkastella kysymystä unionin rakennepoliittisten välineiden tulevasta rakenteesta, määrästä ja tehtävistä.

| 125. | korostaa, että koheesiopolitiikkaa on jatkettava myös muilla kuin heikoimmilla ja ongelmallisimmilla alueilla, ja kysyy, miten kyseisillä alueilla voidaan tehostaa toimien vaikutusta. |
| --- | --- |

125.

korostaa, että koheesiopolitiikkaa on jatkettava myös muilla kuin heikoimmilla ja ongelmallisimmilla alueilla, ja kysyy, miten kyseisillä alueilla voidaan tehostaa toimien vaikutusta.

Miten kansallisten politiikkojen ja unionin muiden politiikkojen kiinnekohtia koheesiopolitiikkaan voidaan vahvistaa?

| 126. | katsoo, että tarvitaan huomattavia toimia, joilla korostetaan nykyistä voimakkaammin unionin koheesiopolitiikan täydentävyyttä EU:n muihin politiikanaloihin nähden. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että koheesiokertomuksen asianomaisessa luvussa tehdyt huomiot ovat riittämättömiä. |
| --- | --- |

126.

katsoo, että tarvitaan huomattavia toimia, joilla korostetaan nykyistä voimakkaammin unionin koheesiopolitiikan täydentävyyttä EU:n muihin politiikanaloihin nähden. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että koheesiokertomuksen asianomaisessa luvussa tehdyt huomiot ovat riittämättömiä.

| 127. | pitää tärkeänä, että ennen EU:n varojen käytöstä käytävää keskustelua löydetään asiallinen ratkaisu, jonka avulla EU:n koheesiopoliittiset ja muut tavoitteet asetetaan asianmukaiseen yhteyteen. |
| --- | --- |

127.

pitää tärkeänä, että ennen EU:n varojen käytöstä käytävää keskustelua löydetään asiallinen ratkaisu, jonka avulla EU:n koheesiopoliittiset ja muut tavoitteet asetetaan asianmukaiseen yhteyteen.

| 128. | korostaa, että jäsenvaltioiden kanssa on aloitettava ajoissa keskustelu siitä, mitä välineitä käytetään jäsenvaltiotasolla ja miten ne voidaan nivoa tuleviin unionin välineisiin. |
| --- | --- |

128.

korostaa, että jäsenvaltioiden kanssa on aloitettava ajoissa keskustelu siitä, mitä välineitä käytetään jäsenvaltiotasolla ja miten ne voidaan nivoa tuleviin unionin välineisiin.

Mitä uusia yhteistyömahdollisuuksia alueilla on sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella?

| 129. | pitää tärkeänä edistää Euroopan unionin alueiden yhteistyötä, jotta voidaan vertailla tukivälineiden tehokkuutta, vaihtaa tietoa tulevista aihealoista ja toteutusmenetelmistä sekä arvioida omaa suorituskykyä. Komitea korostaa etenkin sitä, että komission aloite ”Alueet talouden muutosten edistäjinä”, jonka avulla pyritään edistämään talouden ajanmukaistamista ja parantamaan kilpailukykyä, saattaa olla tärkeä väline kehittyneimpien alueiden kokemusten sekä hyvien käytänteiden hyödyntämiseksi ja levittämiseksi. |
| --- | --- |

129.

pitää tärkeänä edistää Euroopan unionin alueiden yhteistyötä, jotta voidaan vertailla tukivälineiden tehokkuutta, vaihtaa tietoa tulevista aihealoista ja toteutusmenetelmistä sekä arvioida omaa suorituskykyä. Komitea korostaa etenkin sitä, että komission aloite ”Alueet talouden muutosten edistäjinä”, jonka avulla pyritään edistämään talouden ajanmukaistamista ja parantamaan kilpailukykyä, saattaa olla tärkeä väline kehittyneimpien alueiden kokemusten sekä hyvien käytänteiden hyödyntämiseksi ja levittämiseksi.

| 130. | katsoo, että paikallis- ja aluetason mahdollinen nivominen Kiinan ja Venäjän kanssa äskettäin sovittuun järjestelmälliseen vuoropuheluun tarjoaa hyvän lähtökohdan toteuttaa aluepolitiikkaa uudella tavalla, asettaa saatuja kokemuksia kyseisten maiden käyttöön sekä vakauttaa näin osaltaan kyseisten maiden aluekehitystä. |
| --- | --- |

130.

katsoo, että paikallis- ja aluetason mahdollinen nivominen Kiinan ja Venäjän kanssa äskettäin sovittuun järjestelmälliseen vuoropuheluun tarjoaa hyvän lähtökohdan toteuttaa aluepolitiikkaa uudella tavalla, asettaa saatuja kokemuksia kyseisten maiden käyttöön sekä vakauttaa näin osaltaan kyseisten maiden aluekehitystä.

| 131. | pitää alueiden komiteaa tärkeänä välittäjänä edistettäessä Euroopan alueiden vuoropuhelua koheesiopolitiikan tulevasta muotoilusta sekä etsittäessä rajatylittävän, ylikansallisen ja alueidenvälisen yhteistyön uusia muotoja etenkin, kun ajatellaan alueellisen yhteistyön uuden oikeudellisen välineen soveltamista. |
| --- | --- |

131.

pitää alueiden komiteaa tärkeänä välittäjänä edistettäessä Euroopan alueiden vuoropuhelua koheesiopolitiikan tulevasta muotoilusta sekä etsittäessä rajatylittävän, ylikansallisen ja alueidenvälisen yhteistyön uusia muotoja etenkin, kun ajatellaan alueellisen yhteistyön uuden oikeudellisen välineen soveltamista.

Alueiden komitean panos koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun

| 132. | on sitä mieltä, että näihin kysymyksiin voidaan vastata kattavasti vain, jos asianosaiset ja unionin toimielimet tekevät tiivistä yhteistyötä. Komitea pitääkin nyt käsillä olevaa ensimmäistä lausuntoa vain pitkän keskustelun alkuna. |
| --- | --- |

132.

on sitä mieltä, että näihin kysymyksiin voidaan vastata kattavasti vain, jos asianosaiset ja unionin toimielimet tekevät tiivistä yhteistyötä. Komitea pitääkin nyt käsillä olevaa ensimmäistä lausuntoa vain pitkän keskustelun alkuna.

| 133. | muistuttaa kuitenkin siitä, että näiden kysymysten ohella on keskusteltava laajasti myös koheesiopolitiikan tulevista periaatteista keskittämisen, kumppanuuden, monivuotisuuden ja hallintotavan osalta. Komitea perustaa ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan yhteyteen ”suuntaa-antavan ryhmän”, jonka on määrä toimia muiden unionin toimielinten keskustelukumppanina sekä koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävän keskustelun foorumina. |
| --- | --- |

133.

muistuttaa kuitenkin siitä, että näiden kysymysten ohella on keskusteltava laajasti myös koheesiopolitiikan tulevista periaatteista keskittämisen, kumppanuuden, monivuotisuuden ja hallintotavan osalta. Komitea perustaa ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan yhteyteen ”suuntaa-antavan ryhmän”, jonka on määrä toimia muiden unionin toimielinten keskustelukumppanina sekä koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävän keskustelun foorumina.

| 134. | kehottaa ennen kaikkea Euroopan parlamenttia etsimään yhteistyössä alueiden komitean kanssa mahdollisia vastauksia nyt esitettyihin kysymyksiin, jotta näin voitaisiin antaa panos unionin koheesiopolitiikan tulevaisuudesta ja yleisesti ottaen EU:n politiikoista käytävään keskusteluun. |
| --- | --- |

134.

kehottaa ennen kaikkea Euroopan parlamenttia etsimään yhteistyössä alueiden komitean kanssa mahdollisia vastauksia nyt esitettyihin kysymyksiin, jotta näin voitaisiin antaa panos unionin koheesiopolitiikan tulevaisuudesta ja yleisesti ottaen EU:n politiikoista käytävään keskusteluun.

| 135. | ehdottaa Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan ja alueiden komitean ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan välistä, asianomaiseen sopimukseen perustuvaa tiivistä yhteistyötä, jotta lähivuosina voitaisiin keskustella koheesiopolitiikan tulevista haasteista sekä tarjota foorumi Euroopan komission kanssa käytäville keskusteluille. Yhteistyö voitaisiin toteuttaa esimerkiksi perustamalla kyseisten valiokuntien yhteinen työryhmä. |
| --- | --- |

135.

ehdottaa Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan ja alueiden komitean ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan välistä, asianomaiseen sopimukseen perustuvaa tiivistä yhteistyötä, jotta lähivuosina voitaisiin keskustella koheesiopolitiikan tulevista haasteista sekä tarjota foorumi Euroopan komission kanssa käytäville keskusteluille. Yhteistyö voitaisiin toteuttaa esimerkiksi perustamalla kyseisten valiokuntien yhteinen työryhmä.

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/16

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012”

(2008/C 53/03)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että kyse on strategisesta perusasiakirjasta, jota jäsenvaltiot tarvitsevat luodakseen työterveyden ja -turvallisuuden strategiset kehitysohjelmat, joilla on suuri merkitys sekä paikallis- ja alueviranomaisten että pk- ja muiden yritysten kannalta. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kyse on strategisesta perusasiakirjasta, jota jäsenvaltiot tarvitsevat luodakseen työterveyden ja -turvallisuuden strategiset kehitysohjelmat, joilla on suuri merkitys sekä paikallis- ja alueviranomaisten että pk- ja muiden yritysten kannalta.

| — | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että niillä on hyvät mahdollisuudet toimia terveys- ja turvallisuusaloitteiden tiennäyttäjinä. Näin ollen Euroopan komission tulisi strategian toimeenpanossa kiinnittää erityistä huomiota paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

—

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että niillä on hyvät mahdollisuudet toimia terveys- ja turvallisuusaloitteiden tiennäyttäjinä. Näin ollen Euroopan komission tulisi strategian toimeenpanossa kiinnittää erityistä huomiota paikallis- ja alueviranomaisiin.

| — | vahvistaa, että jäsenvaltiot ovat Lissabonin strategian puitteissa tunnustaneet, että työn laadun ja tuottavuuden takaaminen voi osaltaan edistää talouskasvua ja työllisyyttä. Tehokkaan työterveyden ja -turvallisuuden puuttuminen voi työtapaturmien ja työperäisten sairauksien vuoksi johtaa poissaoloihin tai jopa pysyvään ammatilliseen työkyvyttömyyteen. Tällä on paitsi inhimillinen ulottuvuus myös huomattava kielteinen vaikutus talouteen. Työterveys- ja työturvallisuusongelmiin liittyvät valtavat taloudelliset menetykset haittaavat talouskasvua ja heikentävät EU:n yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

—

vahvistaa, että jäsenvaltiot ovat Lissabonin strategian puitteissa tunnustaneet, että työn laadun ja tuottavuuden takaaminen voi osaltaan edistää talouskasvua ja työllisyyttä. Tehokkaan työterveyden ja -turvallisuuden puuttuminen voi työtapaturmien ja työperäisten sairauksien vuoksi johtaa poissaoloihin tai jopa pysyvään ammatilliseen työkyvyttömyyteen. Tällä on paitsi inhimillinen ulottuvuus myös huomattava kielteinen vaikutus talouteen. Työterveys- ja työturvallisuusongelmiin liittyvät valtavat taloudelliset menetykset haittaavat talouskasvua ja heikentävät EU:n yritysten kilpailukykyä.

| — | pitää välttämättömänä, että EU:lla ja jäsenvaltioilla on käytössään luotettavat ja tuoreet tilastot sekä ajankohtainen tiedontallennus- ja tiedonkäsittelyjärjestelmä, jotta työtapaturmista ja ammattitaudeista saadaan asianmukainen yleiskuva. Tämän vuoksi komitea suosittaa työn aloittamista työtapaturma- ja ammattisairaustilastojen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

—

pitää välttämättömänä, että EU:lla ja jäsenvaltioilla on käytössään luotettavat ja tuoreet tilastot sekä ajankohtainen tiedontallennus- ja tiedonkäsittelyjärjestelmä, jotta työtapaturmista ja ammattitaudeista saadaan asianmukainen yleiskuva. Tämän vuoksi komitea suosittaa työn aloittamista työtapaturma- ja ammattisairaustilastojen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa.

| Esittelijä | : | Uno SILBERG, Kosen kunnanvaltuuston puheenjohtaja (EE, UEN-AE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Uno SILBERG, Kosen kunnanvaltuuston puheenjohtaja (EE, UEN-AE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012

KOM(2007) 62 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | pitää tervetulleena komission aloitetta jatkaa työn laadun ja tuottavuuden parantamista laatimalla vuosiksi 2007–2012 yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia. Näin pyritään työntekijöiden työterveyttä ja -turvallisuutta parantamalla vähentämään vuoteen 2012 mennessä työtapaturmien kokonaismäärää EU:n 27 jäsenvaltiossa 25 prosenttia. Samalla strategia edistäisi myös tuntuvasti kasvu- ja työllisyysstrategian onnistumista. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena komission aloitetta jatkaa työn laadun ja tuottavuuden parantamista laatimalla vuosiksi 2007–2012 yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia. Näin pyritään työntekijöiden työterveyttä ja -turvallisuutta parantamalla vähentämään vuoteen 2012 mennessä työtapaturmien kokonaismäärää EU:n 27 jäsenvaltiossa 25 prosenttia. Samalla strategia edistäisi myös tuntuvasti kasvu- ja työllisyysstrategian onnistumista.

| 2. | katsoo, että kyse on strategisesta perusasiakirjasta, jota jäsenvaltiot tarvitsevat luodakseen työterveyden ja -turvallisuuden strategiset kehitysohjelmat, joilla on suuri merkitys sekä paikallis- ja alueviranomaisten että pk- ja muiden yritysten kannalta. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kyse on strategisesta perusasiakirjasta, jota jäsenvaltiot tarvitsevat luodakseen työterveyden ja -turvallisuuden strategiset kehitysohjelmat, joilla on suuri merkitys sekä paikallis- ja alueviranomaisten että pk- ja muiden yritysten kannalta.

| 3. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että niillä on hyvät mahdollisuudet toimia terveys- ja turvallisuusaloitteiden tiennäyttäjinä. Näin ollen Euroopan komission tulisi strategian toimeenpanossa kiinnittää erityistä huomiota paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että niillä on hyvät mahdollisuudet toimia terveys- ja turvallisuusaloitteiden tiennäyttäjinä. Näin ollen Euroopan komission tulisi strategian toimeenpanossa kiinnittää erityistä huomiota paikallis- ja alueviranomaisiin.

| 4. | vahvistaa, että jäsenvaltiot ovat Lissabonin strategian puitteissa tunnustaneet, että työn laadun ja tuottavuuden takaaminen voi osaltaan edistää talouskasvua ja työllisyyttä. Tehokkaan työterveyden ja -turvallisuuden puuttuminen voi työtapaturmien ja työperäisten sairauksien vuoksi johtaa poissaoloihin tai jopa pysyvään ammatilliseen työkyvyttömyyteen. Tällä on paitsi inhimillinen ulottuvuus myös huomattava kielteinen vaikutus talouteen. Työterveys- ja työturvallisuusongelmiin liittyvät valtavat taloudelliset menetykset haittaavat talouskasvua ja heikentävät EU:n yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.

vahvistaa, että jäsenvaltiot ovat Lissabonin strategian puitteissa tunnustaneet, että työn laadun ja tuottavuuden takaaminen voi osaltaan edistää talouskasvua ja työllisyyttä. Tehokkaan työterveyden ja -turvallisuuden puuttuminen voi työtapaturmien ja työperäisten sairauksien vuoksi johtaa poissaoloihin tai jopa pysyvään ammatilliseen työkyvyttömyyteen. Tällä on paitsi inhimillinen ulottuvuus myös huomattava kielteinen vaikutus talouteen. Työterveys- ja työturvallisuusongelmiin liittyvät valtavat taloudelliset menetykset haittaavat talouskasvua ja heikentävät EU:n yritysten kilpailukykyä.

| 5. | kehottaa komissiota yhdistämään Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden sekä etenkin paikallis- ja alueviranomaisten väliset poliittiset synergiat työterveyden ja -turvallisuuden tavoitteita silmällä pitäen. |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota yhdistämään Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden sekä etenkin paikallis- ja alueviranomaisten väliset poliittiset synergiat työterveyden ja -turvallisuuden tavoitteita silmällä pitäen.

| 6. | pitää välttämättömänä, että EU:lla ja jäsenvaltioilla on käytössään luotettavat ja tuoreet tilastot sekä ajankohtainen tiedontallennus- ja tiedonkäsittelyjärjestelmä, jotta työtapaturmista ja ammattitaudeista saadaan asianmukainen yleiskuva. Tämän vuoksi komitea suosittaa työn aloittamista työtapaturma- ja ammattisairaustilastojen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

6.

pitää välttämättömänä, että EU:lla ja jäsenvaltioilla on käytössään luotettavat ja tuoreet tilastot sekä ajankohtainen tiedontallennus- ja tiedonkäsittelyjärjestelmä, jotta työtapaturmista ja ammattitaudeista saadaan asianmukainen yleiskuva. Tämän vuoksi komitea suosittaa työn aloittamista työtapaturma- ja ammattisairaustilastojen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa.

| 7. | pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioilla on komission strategiaan pohjautuva kansallinen työympäristön turvallisuutta koskeva strategia, joka kattaa sekä työllisyyteen ja työsuhteisiin että työympäristöön liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

7.

pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioilla on komission strategiaan pohjautuva kansallinen työympäristön turvallisuutta koskeva strategia, joka kattaa sekä työllisyyteen ja työsuhteisiin että työympäristöön liittyvät kysymykset.

| 8. | pitää tarpeellisena, että jäsenvaltioilla on tehokas työtapaturmien ja ammattitautien vakuutusjärjestelmä, joka motivoi työmarkkinaosapuolia sekä lisäämään työympäristön turvallisuutta että kirjaamaan kaikki työtapaturmat ja ammattitautitapaukset. |
| --- | --- |

8.

pitää tarpeellisena, että jäsenvaltioilla on tehokas työtapaturmien ja ammattitautien vakuutusjärjestelmä, joka motivoi työmarkkinaosapuolia sekä lisäämään työympäristön turvallisuutta että kirjaamaan kaikki työtapaturmat ja ammattitautitapaukset.

| 9. | korostaa, että riskinhallinnassa on kiinnitettävä riittävästi huomiota ennaltaehkäisyyn, eikä ennaltaehkäisyä tule käsitellä osana seurantatoimia. Riskinhallinta kattaa sekä ennaltaehkäisevän strategian (proactive risk management) että syntyneitä ongelmia korjaavan strategian (reactive risk management), joiden tulisi olla keskenään samanarvoisia. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että riskinhallinnassa on kiinnitettävä riittävästi huomiota ennaltaehkäisyyn, eikä ennaltaehkäisyä tule käsitellä osana seurantatoimia. Riskinhallinta kattaa sekä ennaltaehkäisevän strategian (proactive risk management) että syntyneitä ongelmia korjaavan strategian (reactive risk management), joiden tulisi olla keskenään samanarvoisia.

| 10. | panee merkille, että komission mukaan kyse on yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007–2012, ja että kyseinen tiedonanto on siis strategia-asiakirja. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että komission mukaan kyse on yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007–2012, ja että kyseinen tiedonanto on siis strategia-asiakirja.

Strategisen kehitysohjelman laatimisprosessi

| 11. | on tyytyväinen siihen, että strategisen kehitysohjelman (strategia-asiakirjan) laatimismenettely on EU:n säännösten mukainen. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että strategisen kehitysohjelman (strategia-asiakirjan) laatimismenettely on EU:n säännösten mukainen.

| 12. | huomauttaa, että kohdan 5 alakohdat — terveyden seuranta (toteutettava tiettyjen menettelyiden avulla) sekä sosiaalisten ja demografisten muutosten kohtaaminen (sukupolvien mittakaavassa) — eivät ole keskenään yhteensopivia. Lisäksi on esitetty vanhoja tietoja (vuodelta 1999) työntekijöiden kuntoutuksesta, mikä ei ole asianmukaista vuoteen 2012 ulottuvassa strategiassa. Tietopohjan tulisi perustua vähintään vuosien 2002–2006 strategiaan. |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että kohdan 5 alakohdat — terveyden seuranta (toteutettava tiettyjen menettelyiden avulla) sekä sosiaalisten ja demografisten muutosten kohtaaminen (sukupolvien mittakaavassa) — eivät ole keskenään yhteensopivia. Lisäksi on esitetty vanhoja tietoja (vuodelta 1999) työntekijöiden kuntoutuksesta, mikä ei ole asianmukaista vuoteen 2012 ulottuvassa strategiassa. Tietopohjan tulisi perustua vähintään vuosien 2002–2006 strategiaan.

Päämäärä, visio ja arvot

| 13. | ihmettelee, ettei strategia-asiakirja sisällä selkeästi muotoiltua päämäärää eikä visiota. Tämän vuoksi strategia-asiakirjasta puuttuvat myös yhteinen käsitys EU:n määrätietoisesta toiminnasta ja siihen liittyvät tavoitteet. Myöskään ei ole esitetty selkeästi, mitä halutaan tehdä kenen hyväksi ja mitä halutaan saavuttaa kyseisen ongelman ratkaisemisella. |
| --- | --- |

13.

ihmettelee, ettei strategia-asiakirja sisällä selkeästi muotoiltua päämäärää eikä visiota. Tämän vuoksi strategia-asiakirjasta puuttuvat myös yhteinen käsitys EU:n määrätietoisesta toiminnasta ja siihen liittyvät tavoitteet. Myöskään ei ole esitetty selkeästi, mitä halutaan tehdä kenen hyväksi ja mitä halutaan saavuttaa kyseisen ongelman ratkaisemisella.

| 14. | pitää tarpeellisena muotoilla jäsenvaltioita yhdistävät arvokäsitykset, jotka luovat pohjan yhteiselle toiminnalle ja tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

14.

pitää tarpeellisena muotoilla jäsenvaltioita yhdistävät arvokäsitykset, jotka luovat pohjan yhteiselle toiminnalle ja tavoitteiden saavuttamiselle.

Strategisen kehitysohjelman lähtökohdat

| 15. | toteaa, että strategia-asiakirjassa on esitetty strategisen kehitysohjelman kestoksi vuodet 2007–2012. Tämä on myös suunniteltujen tavoitteiden ja toimenpiteiden aikakehys, vaikka aikataulua ei olekaan konkreettisesti sidottu tavoitteisiin. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että strategia-asiakirjassa on esitetty strategisen kehitysohjelman kestoksi vuodet 2007–2012. Tämä on myös suunniteltujen tavoitteiden ja toimenpiteiden aikakehys, vaikka aikataulua ei olekaan konkreettisesti sidottu tavoitteisiin.

| 16. | pitää tarpeellisena määritellä se, miten usein ja perinpohjaisesti suunnitelmat tarkistetaan (jos suunnitelmia ei ajantasaisteta esimerkiksi kolmeen vuoteen, ne saattavat vanhentua). |
| --- | --- |

16.

pitää tarpeellisena määritellä se, miten usein ja perinpohjaisesti suunnitelmat tarkistetaan (jos suunnitelmia ei ajantasaisteta esimerkiksi kolmeen vuoteen, ne saattavat vanhentua).

| 17. | on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti strategisen kehitysohjelman laatimiseen. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista strategian laatimiseen ole helpotettu, vaikka asianomaisessa prosessissa olisi toimittava lähellä kansalaisia. Alue- ja paikallisyhteisöt eivät ole tässä yhteydessä pelkästään työnantajia vaan saattavat myös olla kyseisten poliittisten linjausten täytäntöönpanosta vastaavia toimijoita. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti strategisen kehitysohjelman laatimiseen. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista strategian laatimiseen ole helpotettu, vaikka asianomaisessa prosessissa olisi toimittava lähellä kansalaisia. Alue- ja paikallisyhteisöt eivät ole tässä yhteydessä pelkästään työnantajia vaan saattavat myös olla kyseisten poliittisten linjausten täytäntöönpanosta vastaavia toimijoita.

| 18. | pitää tervetulleena yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian (2002–2006) strategisen linjan jatkumista. |
| --- | --- |

18.

pitää tervetulleena yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian (2002–2006) strategisen linjan jatkumista.

| 19. | pitää tervetulleena, että edellinen strategia on parantanut tietoisuutta työterveyden ja -turvallisuuden merkityksestä työympäristössä laadunhallinnan olennaisina osina sekä taloudellista suorituskykyä ja kilpailukykyä määrittävinä tekijöinä. |
| --- | --- |

19.

pitää tervetulleena, että edellinen strategia on parantanut tietoisuutta työterveyden ja -turvallisuuden merkityksestä työympäristössä laadunhallinnan olennaisina osina sekä taloudellista suorituskykyä ja kilpailukykyä määrittävinä tekijöinä.

| 20. | ihmettelee, että käsillä olevassa strategia-asiakirjassa ei mainita laadunhallintaa työterveyden ja -turvallisuuden alalla eikä laadunhallintaa yleensäkään. |
| --- | --- |

20.

ihmettelee, että käsillä olevassa strategia-asiakirjassa ei mainita laadunhallintaa työterveyden ja -turvallisuuden alalla eikä laadunhallintaa yleensäkään.

| 21. | panee merkille, että monissa EU:n jäsenvaltioiden yrityksissä — mm. Euroopan johtavissa yrityksissä — on otettu toiminnan pohjaksi Euroopan laadunhallintajärjestön EFQM-malli (EFQM Excellence Model). Mallin tulisi olla tuttu kaikille jäsenvaltioille. Kyse on tehokkaasta strategiamallista, jota voidaan soveltaa myös työterveyden ja -turvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että monissa EU:n jäsenvaltioiden yrityksissä — mm. Euroopan johtavissa yrityksissä — on otettu toiminnan pohjaksi Euroopan laadunhallintajärjestön EFQM-malli (EFQM Excellence Model). Mallin tulisi olla tuttu kaikille jäsenvaltioille. Kyse on tehokkaasta strategiamallista, jota voidaan soveltaa myös työterveyden ja -turvallisuuden alalla.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan kattavan EFQM-mallin periaatteita, jotka koskevat tulossuuntautuneisuutta, asiakaskeskeisyyttä, aloitteellisuutta ja yhteisten tavoitteiden asettamista, prosesseihin ja faktoihin tukeutuvaa hallinnointia, työntekijöiden osaamisen kehittämistä ja heidän osallistumistaan, kumppanuuden kehittämistä sekä yritysten sosiaalista vastuuta. Näin voidaan edistää työterveyden ja -turvallisuuden kehittämistä ja alan lainsäädännön yhtenäistämistä sekä ymmärtää yhteiskunnallisten eturyhmien odotuksia ja vastata niihin. |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan kattavan EFQM-mallin periaatteita, jotka koskevat tulossuuntautuneisuutta, asiakaskeskeisyyttä, aloitteellisuutta ja yhteisten tavoitteiden asettamista, prosesseihin ja faktoihin tukeutuvaa hallinnointia, työntekijöiden osaamisen kehittämistä ja heidän osallistumistaan, kumppanuuden kehittämistä sekä yritysten sosiaalista vastuuta. Näin voidaan edistää työterveyden ja -turvallisuuden kehittämistä ja alan lainsäädännön yhtenäistämistä sekä ymmärtää yhteiskunnallisten eturyhmien odotuksia ja vastata niihin.

Tilanneanalyysi

| 23. | pitää tilanneanalyysin toteuttamisen kannalta välttämättömänä, että jäsenvaltiokohtaisia tilastotietoja tai koko EU:n kattavia yleisiä tietoja kerätään eri ajankohtina, jotta voidaan nähdä kehityksen dynamiikka. |
| --- | --- |

23.

pitää tilanneanalyysin toteuttamisen kannalta välttämättömänä, että jäsenvaltiokohtaisia tilastotietoja tai koko EU:n kattavia yleisiä tietoja kerätään eri ajankohtina, jotta voidaan nähdä kehityksen dynamiikka.

| 24. | painottaa, että tilanneanalyysiin tulisi sisällyttää myös eri alojen nykyisten saavutusten, ongelmien, mahdollisuuksien ja riskien analyysi. |
| --- | --- |

24.

painottaa, että tilanneanalyysiin tulisi sisällyttää myös eri alojen nykyisten saavutusten, ongelmien, mahdollisuuksien ja riskien analyysi.

| 25. | toteaa, että uhka- ja riskiympäristöt ovat muuttuneet luonteeltaan mutkikkaiksi ja toisistaan riippuvaisiksi ja että näin ollen tarvitaan mahdollisia riskejä arvioivia analyysejä ja erilaiset riskit huomioon ottavia riskinhallintamalleja. Oleellista on laatia kriittinen tilanneanalyysi, jonka pohjalta voidaan asettaa realistiset tavoitteet. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että uhka- ja riskiympäristöt ovat muuttuneet luonteeltaan mutkikkaiksi ja toisistaan riippuvaisiksi ja että näin ollen tarvitaan mahdollisia riskejä arvioivia analyysejä ja erilaiset riskit huomioon ottavia riskinhallintamalleja. Oleellista on laatia kriittinen tilanneanalyysi, jonka pohjalta voidaan asettaa realistiset tavoitteet.

| 26. | katsoo, että mahdollisista uhista mahdollisesti aiheutuvien vahinkojen asianmukainen arviointi edellyttää paitsi riskinlähteiden ja niiden kokonaisvaikutusten tiedostamista myös vahinkojen arvioinnissa käytettävien kriteereiden määrittelemistä. Vahinkojen arvioinnissa tulisi erotella riskien tekniset, psykologiset, sosiologiset, kulttuuriset ja taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että mahdollisista uhista mahdollisesti aiheutuvien vahinkojen asianmukainen arviointi edellyttää paitsi riskinlähteiden ja niiden kokonaisvaikutusten tiedostamista myös vahinkojen arvioinnissa käytettävien kriteereiden määrittelemistä. Vahinkojen arvioinnissa tulisi erotella riskien tekniset, psykologiset, sosiologiset, kulttuuriset ja taloudelliset näkökohdat.

| 27. | korostaa, että jäsenvaltioiden tulisi määritellä selkeästi, miten tietoa kerätään ja yhdistetään, kuka sitä tekee ja millä tavoin. Toteavissa säännöksissä näin ei useinkaan tehdä, vaikka hyviä tuloksia ei voida saavuttaa ilman kaikkien yhtäläisesti ymmärrettävissä olevaa teoreettista ja käytännöllistä perustaa. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että jäsenvaltioiden tulisi määritellä selkeästi, miten tietoa kerätään ja yhdistetään, kuka sitä tekee ja millä tavoin. Toteavissa säännöksissä näin ei useinkaan tehdä, vaikka hyviä tuloksia ei voida saavuttaa ilman kaikkien yhtäläisesti ymmärrettävissä olevaa teoreettista ja käytännöllistä perustaa.

| 28. | pitää tarpeellisena suositella jäsenvaltioille hyvää riskinhallinnan metodologista perustaa. Kyseisen perustan luominen edellyttäisi myös asian tieteellistä käsittelyä. |
| --- | --- |

28.

pitää tarpeellisena suositella jäsenvaltioille hyvää riskinhallinnan metodologista perustaa. Kyseisen perustan luominen edellyttäisi myös asian tieteellistä käsittelyä.

| 29. | katsoo, että on tarpeen valvoa olosuhteiden ja vaaratekijöiden muuttumista jatkuvasti. Näin voidaan pysyä ajan tasalla ja todeta mahdollisten uusien riskitekijöiden syntyminen. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että on tarpeen valvoa olosuhteiden ja vaaratekijöiden muuttumista jatkuvasti. Näin voidaan pysyä ajan tasalla ja todeta mahdollisten uusien riskitekijöiden syntyminen.

| 30. | katsoo, että strategia-asiakirjassa tulisi käsitellä konkreettisemmin ammattitautien kysymystä. Ammattitautien analyysin määrittelyperustan tulisi olla riittävän joustava ja selkeä, jotta voidaan taata ammattitautien luokittelu niiden aiheuttajat huomioon ottaen. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että strategia-asiakirjassa tulisi käsitellä konkreettisemmin ammattitautien kysymystä. Ammattitautien analyysin määrittelyperustan tulisi olla riittävän joustava ja selkeä, jotta voidaan taata ammattitautien luokittelu niiden aiheuttajat huomioon ottaen.

| 31. | pitää oleellisena huolehtia siitä, että ammattitautien tunnistaminen jäsenvaltioittain olisi yksinkertaista ja että korvauksien hakumenettely olisi mahdollisimman epäbyrokraattinen. |
| --- | --- |

31.

pitää oleellisena huolehtia siitä, että ammattitautien tunnistaminen jäsenvaltioittain olisi yksinkertaista ja että korvauksien hakumenettely olisi mahdollisimman epäbyrokraattinen.

| 32. | pitää tärkeänä toimivaa oikeudellis-hallinnollista järjestelmää, joka takaisi työtapaturmien ja ammattitautitapausten kirjaamisen. Rekisteröinti ei kuitenkaan saisi rasittaa liiaksi etenkään pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

32.

pitää tärkeänä toimivaa oikeudellis-hallinnollista järjestelmää, joka takaisi työtapaturmien ja ammattitautitapausten kirjaamisen. Rekisteröinti ei kuitenkaan saisi rasittaa liiaksi etenkään pk-yrityksiä.

| 33. | pitää erittäin toivottavana, että jäsenvaltioilla olisi tarkka yleiskuva työtapaturmista ja ammattitaudeista sekä strateginen toimintaohjelma turvallisen työympäristön luomiseksi. Kyseiset toimet ei kuitenkaan saisi rasittaa liiaksi pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

33.

pitää erittäin toivottavana, että jäsenvaltioilla olisi tarkka yleiskuva työtapaturmista ja ammattitaudeista sekä strateginen toimintaohjelma turvallisen työympäristön luomiseksi. Kyseiset toimet ei kuitenkaan saisi rasittaa liiaksi pk-yrityksiä.

| 34. | pitää tärkeänä, että jäsenvaltioissa valvotaan työympäristöä koskevien vaatimusten ja määräysten noudattamista, jotta voidaan varmistaa kaikkien puutteiden havaitseminen ja vaarojen ennaltaehkäisy. |
| --- | --- |

34.

pitää tärkeänä, että jäsenvaltioissa valvotaan työympäristöä koskevien vaatimusten ja määräysten noudattamista, jotta voidaan varmistaa kaikkien puutteiden havaitseminen ja vaarojen ennaltaehkäisy.

| 35. | vahvistaa, että työympäristöön liittyvien toimien puutteet ovat työtapaturmien ja ammattitautien keskeinen aiheuttaja. Jokainen menetetty ihmiselämä ja jokainen sairauspäivä aiheuttaa asianomaiselle jäsenvaltiolle, alue- ja paikallisyhteisöille sekä pk- tai muulle yritykselle huomattavia menetyksiä, ja yhteiskunnalle aiheutuu kokonaisuudessaan vielä moninkertaisemmat kulut. |
| --- | --- |

35.

vahvistaa, että työympäristöön liittyvien toimien puutteet ovat työtapaturmien ja ammattitautien keskeinen aiheuttaja. Jokainen menetetty ihmiselämä ja jokainen sairauspäivä aiheuttaa asianomaiselle jäsenvaltiolle, alue- ja paikallisyhteisöille sekä pk- tai muulle yritykselle huomattavia menetyksiä, ja yhteiskunnalle aiheutuu kokonaisuudessaan vielä moninkertaisemmat kulut.

| 36. | pahoittelee, ettei komission asiakirjassa todeta suorasanaisesti, että terveelliset tai terveyttä edistävät olosuhteet työpaikalla ja yhteiskunnassa ovat perusedellytys terveellisten käyttäytymismallien kehittymiselle. |
| --- | --- |

36.

pahoittelee, ettei komission asiakirjassa todeta suorasanaisesti, että terveelliset tai terveyttä edistävät olosuhteet työpaikalla ja yhteiskunnassa ovat perusedellytys terveellisten käyttäytymismallien kehittymiselle.

| 37. | suosittelee vakiintuneiden ja yleisesti tunnustettujen analyysimenettelyiden (SWOT, PEST, GAP, FFA tai CAF) käyttöä yhteisen strategisen linjan luomiseksi eri jäsenvaltioiden järjestöissä, jotta saataisiin objektiivisia ja asianmukaisia vertailukelpoisia tuloksia. |
| --- | --- |

37.

suosittelee vakiintuneiden ja yleisesti tunnustettujen analyysimenettelyiden (SWOT, PEST, GAP, FFA tai CAF) käyttöä yhteisen strategisen linjan luomiseksi eri jäsenvaltioiden järjestöissä, jotta saataisiin objektiivisia ja asianmukaisia vertailukelpoisia tuloksia.

Strategiset tavoitteet

| 38. | pitää tervetulleina komission esitystä, jonka mukaan yhteisön strategian ensisijainen tavoite on myös vuosina 2007–2012 työtapaturmien ja ammattitautien jatkuva, kestävä ja tasainen vähentäminen, sekä komission kantaa, jonka mukaan näiden vuosien yleistavoitteena tulisi vähentää työtapaturmia EU:n 27 jäsenvaltiossa 25 prosenttia 100 000 työntekijää kohti. Vaarana on kuitenkin, että tällainen tavoiteasettelu jää pelkästään iskulauseen tasolle. |
| --- | --- |

38.

pitää tervetulleina komission esitystä, jonka mukaan yhteisön strategian ensisijainen tavoite on myös vuosina 2007–2012 työtapaturmien ja ammattitautien jatkuva, kestävä ja tasainen vähentäminen, sekä komission kantaa, jonka mukaan näiden vuosien yleistavoitteena tulisi vähentää työtapaturmia EU:n 27 jäsenvaltiossa 25 prosenttia 100 000 työntekijää kohti. Vaarana on kuitenkin, että tällainen tavoiteasettelu jää pelkästään iskulauseen tasolle.

| 39. | huomauttaa, että strategisten tavoitteiden on liityttävä selkeästi päämäärään ja että niistä on käytävä ilmi lopputulos (outcome), eli mitä halutaan saavuttaa mihin mennessä. |
| --- | --- |

39.

huomauttaa, että strategisten tavoitteiden on liityttävä selkeästi päämäärään ja että niistä on käytävä ilmi lopputulos (outcome), eli mitä halutaan saavuttaa mihin mennessä.

| 40. | huomauttaa, että strategisen tavoitteen on vastattava SMART-vaatimuksia, joiden mukaan tavoitteen on oltava kohdennettu (specific), mitattavissa (measurable), sovittu (agreed), realistinen (realistic) ja määräaikainen (timed). Yhdessä nämä vaatimukset takaavat tehtävien selkeyden ja mitattavuuden, mikä edellyttää sovittujen mittapuiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että strategisen tavoitteen on vastattava SMART-vaatimuksia, joiden mukaan tavoitteen on oltava kohdennettu (specific), mitattavissa (measurable), sovittu (agreed), realistinen (realistic) ja määräaikainen (timed). Yhdessä nämä vaatimukset takaavat tehtävien selkeyden ja mitattavuuden, mikä edellyttää sovittujen mittapuiden käyttöönottoa.

| 41. | huomauttaa, että strategisen tavoitteen on vastattava tarpeita. Tavoitteilla tulisi siis olla konkreettinen aikataulu, jotta niiden saavuttamista voitaisiin valvoa ja mitata. Tähän perustuu lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden käsite, joka osoittaa tarpeen jakaa päätavoite pienemmiksi välitavoitteiksi, jotta niiden saavuttaminen olisi tarkemmin mitattavissa, valvottavissa ja ohjattavissa. |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että strategisen tavoitteen on vastattava tarpeita. Tavoitteilla tulisi siis olla konkreettinen aikataulu, jotta niiden saavuttamista voitaisiin valvoa ja mitata. Tähän perustuu lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden käsite, joka osoittaa tarpeen jakaa päätavoite pienemmiksi välitavoitteiksi, jotta niiden saavuttaminen olisi tarkemmin mitattavissa, valvottavissa ja ohjattavissa.

| 42. | pitää ensisijaisen tärkeänä luoda jäsenvaltioille indikaattoreiden järjestelmä, jonka perusteella voidaan arvioida ajankohtaista tilannetta, toivottua tilannetta ja sovellettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Keskeisiä indikaattoreita ovat asianmukaisuus, oleellisuus, mitattavuus, kestävyys ja kustannustehokkuus. |
| --- | --- |

42.

pitää ensisijaisen tärkeänä luoda jäsenvaltioille indikaattoreiden järjestelmä, jonka perusteella voidaan arvioida ajankohtaista tilannetta, toivottua tilannetta ja sovellettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Keskeisiä indikaattoreita ovat asianmukaisuus, oleellisuus, mitattavuus, kestävyys ja kustannustehokkuus.

Tavoitteiden saavuttamiseksi käytettävät toimenpiteet

| 43. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tukee pk-yrityksiä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja että se haluaa sopeuttaa lainsäädääntöpuitteita työmarkkinoiden muutokseen ja yksinkertaistaa niitä erityisesti pk-yrityksiä ajatellen. |
| --- | --- |

43.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tukee pk-yrityksiä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja että se haluaa sopeuttaa lainsäädääntöpuitteita työmarkkinoiden muutokseen ja yksinkertaistaa niitä erityisesti pk-yrityksiä ajatellen.

| 44. | korostaa, että strategisessa kehitysohjelmassa tulisi esittää toimenpiteet — ohjelmat, suuremmat hankkeet tai strategiset investoinnit tai muut laajemmat toimintakokonaisuudet, myös rutiininomaiset toimet — joiden avulla asetetut tavoitteet aiotaan saavuttaa. |
| --- | --- |

44.

korostaa, että strategisessa kehitysohjelmassa tulisi esittää toimenpiteet — ohjelmat, suuremmat hankkeet tai strategiset investoinnit tai muut laajemmat toimintakokonaisuudet, myös rutiininomaiset toimet — joiden avulla asetetut tavoitteet aiotaan saavuttaa.

| 45. | huomauttaa, että lainsäädäntöpuitteita on strategia-asiakirjan kohdassa 4 käsitelty muihin aiheisiin verrattuna liian pitkästi ja perusteellisesti. Yhteiskuntaelämän eri näkökohtia tulisi tarkastella järjestelmällisesti esimerkiksi PESTLE-periaatteen (political, economic, social, technical, legal, environmental) pohjalta. Poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia, teknisiä, oikeudellisia ja (työ)ympäristöön liittyviä kysymyksiä tulisi siis tarkastella sekä koko EU:n puitteissa että jokaisen jäsenvaltion kohdalla erikseen. |
| --- | --- |

45.

huomauttaa, että lainsäädäntöpuitteita on strategia-asiakirjan kohdassa 4 käsitelty muihin aiheisiin verrattuna liian pitkästi ja perusteellisesti. Yhteiskuntaelämän eri näkökohtia tulisi tarkastella järjestelmällisesti esimerkiksi PESTLE-periaatteen (political, economic, social, technical, legal, environmental) pohjalta. Poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia, teknisiä, oikeudellisia ja (työ)ympäristöön liittyviä kysymyksiä tulisi siis tarkastella sekä koko EU:n puitteissa että jokaisen jäsenvaltion kohdalla erikseen.

| 46. | katsoo, että tulisi tukea yrityskohtaisten työterveyden edistämisohjelmien laatimista. |
| --- | --- |

46.

katsoo, että tulisi tukea yrityskohtaisten työterveyden edistämisohjelmien laatimista.

Rahoituspuitteet ja aikataulu

| 47. | muistuttaa, että strategia-asiakirjaan kuuluvat erottamattomina osina myös aikataulu ja rahoituspuitteet, joihin sisältyy tieto kehitysohjelman arvioiduista kokonaiskustannuksista ja kustannusten jakautumisesta vuosittain tai muiden valittujen ajanjaksojen mukaisesti. |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että strategia-asiakirjaan kuuluvat erottamattomina osina myös aikataulu ja rahoituspuitteet, joihin sisältyy tieto kehitysohjelman arvioiduista kokonaiskustannuksista ja kustannusten jakautumisesta vuosittain tai muiden valittujen ajanjaksojen mukaisesti.

| 48. | pitää toivottavana, että rahoituspuitteille ja aikataululle luotaisiin yhteinen asiakirjamuoto työterveyden ja -turvallisuuden edistämistoimien suunnittelun ja toteutuksen osalta, jotta jäsenvaltioiden tiedot olisivat vertailukelpoisia ja niitä voitaisiin analysoida EU:n tasolla kokonaisuutena. |
| --- | --- |

48.

pitää toivottavana, että rahoituspuitteille ja aikataululle luotaisiin yhteinen asiakirjamuoto työterveyden ja -turvallisuuden edistämistoimien suunnittelun ja toteutuksen osalta, jotta jäsenvaltioiden tiedot olisivat vertailukelpoisia ja niitä voitaisiin analysoida EU:n tasolla kokonaisuutena.

Hallintarakenteet

| 49. | toteaa, että työterveyden ja -turvallisuuden hallintarakenteissa kuvataan kehitysohjelman laatimisen, täydentämisen, toimeenpanon, arvioinnin ja raportoinnin koordinointitoimet ja myös se, kuinka yhteistyö, työnjako ja palauteprosessi asianomaisten rakenneyksiköiden kanssa on järjestetty. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että työterveyden ja -turvallisuuden hallintarakenteissa kuvataan kehitysohjelman laatimisen, täydentämisen, toimeenpanon, arvioinnin ja raportoinnin koordinointitoimet ja myös se, kuinka yhteistyö, työnjako ja palauteprosessi asianomaisten rakenneyksiköiden kanssa on järjestetty.

| 50. | pitää työterveyden ja -turvallisuuden hallintarakenteiden kuvausta tarpeellisena, jotta tuodaan esiin alan kehitysohjelman koordinointi ja hallinnointi ja muut samankaltaiset kysymykset ja sopimukset sekä annetaan tietoa muille osapuolille. |
| --- | --- |

50.

pitää työterveyden ja -turvallisuuden hallintarakenteiden kuvausta tarpeellisena, jotta tuodaan esiin alan kehitysohjelman koordinointi ja hallinnointi ja muut samankaltaiset kysymykset ja sopimukset sekä annetaan tietoa muille osapuolille.

| 51. | muistuttaa, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) pyynnöstä kehittänyt työsuojelujohtamisjärjestelmiä koskevat maailmanlaajuiset suuntaviivat, koska kansainvälisen standardin laatimista vastustettiin. Valtioiden on saatettava suuntaviivat osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja osittain näin on jo tehty. Työsuojelujohtamisjärjestelmiä koskevat suuntaviivat ilmentävät ILO:n arvoja ja välineitä työterveys- ja työturvallisuuskysymyksissä, ja niissä määritellään keskeiset vaatimukset, jotka työsuojelujohtamisjärjestelmän on täytettävä, jotta työterveyttä ja -turvallisuutta voidaan parantaa kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) pyynnöstä kehittänyt työsuojelujohtamisjärjestelmiä koskevat maailmanlaajuiset suuntaviivat, koska kansainvälisen standardin laatimista vastustettiin. Valtioiden on saatettava suuntaviivat osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja osittain näin on jo tehty. Työsuojelujohtamisjärjestelmiä koskevat suuntaviivat ilmentävät ILO:n arvoja ja välineitä työterveys- ja työturvallisuuskysymyksissä, ja niissä määritellään keskeiset vaatimukset, jotka työsuojelujohtamisjärjestelmän on täytettävä, jotta työterveyttä ja -turvallisuutta voidaan parantaa kestävällä tavalla.

| 52. | huomauttaa, että kyseiset metodologiset perusteet on esitelty seuraavassa asiakirjassa:






  — | Guidelines on Occupational Safety and Health Management Systems, ILO-OSH 2001. |
| --- | --- | --- |

52.

huomauttaa, että kyseiset metodologiset perusteet on esitelty seuraavassa asiakirjassa:

—

Guidelines on Occupational Safety and Health Management Systems, ILO-OSH 2001.

| 53. | huomauttaa, että työterveyden ja -turvallisuuden jatkuvaan parantamiseen tähtäävän kestävän työsuojelujohtamisjärjestelmän tulee koostua seuraavista perustekijöistä:






  — | työterveyden ja -turvallisuuden politiikka |
| --- | --- | --- |

53.

huomauttaa, että työterveyden ja -turvallisuuden jatkuvaan parantamiseen tähtäävän kestävän työsuojelujohtamisjärjestelmän tulee koostua seuraavista perustekijöistä:

—

työterveyden ja -turvallisuuden politiikka

| — | organisointi |
| --- | --- |

—

organisointi

| — | suunnittelu ja toimeenpano |
| --- | --- |

—

suunnittelu ja toimeenpano

| — | arviointi |
| --- | --- |

—

arviointi

| — | parannustoimet. |
| --- | --- |

—

parannustoimet.

Strategisen kehitysohjelman toimeenpano, loppuraportti, täydentäminen ja päättäminen

| 54. | panee merkille, että toimeenpanosuunnitelmassa esitetään strategisen kehitysohjelman rakenteen mukaisesti tavoitteet ja toimenpiteet sekä selvitykset toimenpiteistä, joita toimeenpanosuunnitelman aikana aiotaan toteuttaa. Toimeenpanosuunnitelman ja kehitysohjelman on oltava keskenään vertailukelpoisia ja rakenteeltaan samankaltaisia. |
| --- | --- |

54.

panee merkille, että toimeenpanosuunnitelmassa esitetään strategisen kehitysohjelman rakenteen mukaisesti tavoitteet ja toimenpiteet sekä selvitykset toimenpiteistä, joita toimeenpanosuunnitelman aikana aiotaan toteuttaa. Toimeenpanosuunnitelman ja kehitysohjelman on oltava keskenään vertailukelpoisia ja rakenteeltaan samankaltaisia.

| 55. | suosittelee, että toimeenpanosuunnitelma esitettäisiin taulukkomuodossa ja että siihen sisällytettäisiin alakohtaiset tavoitteet, indikaattorit ja toimet niiden toteuttamiseksi, samoin kuin toiminta toimeenpanijoiden ja rahoittajien sekä rahoituslähteiden ja -välineiden kanssa. |
| --- | --- |

55.

suosittelee, että toimeenpanosuunnitelma esitettäisiin taulukkomuodossa ja että siihen sisällytettäisiin alakohtaiset tavoitteet, indikaattorit ja toimet niiden toteuttamiseksi, samoin kuin toiminta toimeenpanijoiden ja rahoittajien sekä rahoituslähteiden ja -välineiden kanssa.

| 56. | katsoo, että täydentämistoimiin tulee ryhtyä, kun strategisen kehityssuunnitelman toimeenpanossa syntyy tarve muuttaa vanhoja tai laatia uusia tavoitteita ja toimenpiteitä. Päätettäessä ohjelman täydentämisestä tai päättämisestä on otettava huomioon ennen kaikkia asetettujen tavoitteiden asianmukaisuus, sovellettujen toimenpiteiden tehokkuus sekä rahoituksen ja toimintaympäristön osalta suunnitellut tai niissä tapahtuneet muutokset. |
| --- | --- |

56.

katsoo, että täydentämistoimiin tulee ryhtyä, kun strategisen kehityssuunnitelman toimeenpanossa syntyy tarve muuttaa vanhoja tai laatia uusia tavoitteita ja toimenpiteitä. Päätettäessä ohjelman täydentämisestä tai päättämisestä on otettava huomioon ennen kaikkia asetettujen tavoitteiden asianmukaisuus, sovellettujen toimenpiteiden tehokkuus sekä rahoituksen ja toimintaympäristön osalta suunnitellut tai niissä tapahtuneet muutokset.

Strategisen kehitysohjelman toteutuksen arviointi

| 57. | panee merkille, että strategisen kehitysohjelman tavoitteiden saavuttamisen, keston tai toimeenpanon jälkeen kehitysohjelmasta laaditaan päätösraportti. |
| --- | --- |

57.

panee merkille, että strategisen kehitysohjelman tavoitteiden saavuttamisen, keston tai toimeenpanon jälkeen kehitysohjelmasta laaditaan päätösraportti.

| 58. | toteaa, että raportointikauden suhteen on jäsenvaltiokohtaisesti esitettävä






  — | strategisten tavoitteiden indikaattorit, eli kuinka lähelle tavoitteita on päästy |
| --- | --- | --- |

58.

toteaa, että raportointikauden suhteen on jäsenvaltiokohtaisesti esitettävä

—

strategisten tavoitteiden indikaattorit, eli kuinka lähelle tavoitteita on päästy

| — | toimenpiteiden välittömät tulokset |
| --- | --- |

—

toimenpiteiden välittömät tulokset

| — | yleiskuva ja yksityiskohdat kehitysohjelman toteuttamisessa käytetyistä välineistä |
| --- | --- |

—

yleiskuva ja yksityiskohdat kehitysohjelman toteuttamisessa käytetyistä välineistä

| — | toimintaympäristön osalta suunnitellut tai siinä tapahtuneet muutokset. |
| --- | --- |

—

toimintaympäristön osalta suunnitellut tai siinä tapahtuneet muutokset.

Strategisen kehitysohjelman loppuraportin on vastattava rakenteeltaan kehitysohjelmaa ja sen toimeenpanosuunnitelmaa.

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/21

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimille”

(2008/C 53/04)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten merkityksen suunniteltaessa ja toteutettaessa ilmastonmuutokseen sopeutumisen edellyttämiä toimia sekä tunnustamaan myös sen, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat sopeutumisstrategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi riittäviä valtuuksia ja taloudellista tukea. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten merkityksen suunniteltaessa ja toteutettaessa ilmastonmuutokseen sopeutumisen edellyttämiä toimia sekä tunnustamaan myös sen, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat sopeutumisstrategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi riittäviä valtuuksia ja taloudellista tukea.

| — | on samaa mieltä fyysiseen maantieteeseen ja ekosysteemeihin maailmanlaajuisesti kohdistuvan ilmastonmuutoksen vaikutuksen arvioinnista. Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristönäkökohtien ohella huomiota on kiinnitettävä yhtä lailla taloudellisiin ja sosiaalisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä fyysiseen maantieteeseen ja ekosysteemeihin maailmanlaajuisesti kohdistuvan ilmastonmuutoksen vaikutuksen arvioinnista. Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristönäkökohtien ohella huomiota on kiinnitettävä yhtä lailla taloudellisiin ja sosiaalisiin näkökohtiin.

| — | myöntää, että ilmastonmuutos on uhka unionin kansalaisille ja ympäristölle, mutta katsoo, että jos sopeutumistoimiin ryhdytään ajoissa, voidaan uusia asiantuntemusaloja ja työllisyysmahdollisuuksia luomalla sekä luonnonvaroja mahdollisimman tehokkaasti hyödyntämällä ja niiden kestäväpohjainen käyttö varmistamalla muodostaa kestäviä yhteisöjä sekä kilpailukykyisiä paikallis- ja aluetalouksia. |
| --- | --- |

—

myöntää, että ilmastonmuutos on uhka unionin kansalaisille ja ympäristölle, mutta katsoo, että jos sopeutumistoimiin ryhdytään ajoissa, voidaan uusia asiantuntemusaloja ja työllisyysmahdollisuuksia luomalla sekä luonnonvaroja mahdollisimman tehokkaasti hyödyntämällä ja niiden kestäväpohjainen käyttö varmistamalla muodostaa kestäviä yhteisöjä sekä kilpailukykyisiä paikallis- ja aluetalouksia.

| — | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on ryhdyttävä varhaisiin toimiin etenkin aloilla, joihin tiedetään kohdistuvan todennäköisiä vaikutuksia tai joilla toimien puuttuminen tai ennalta varautumisen periaatteen soveltamatta jättäminen aiheuttaisi huomattavan riskin jäsenvaltioiden yhteiskunnalle, taloudelle ja ympäristölle. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tulee olemaan kallista, mutta Sternin raportti osoittaa, kallein vaihtoehto on olla tekemättä mitään. Meillä on tarpeeksi tietoa voidaksemme alkaa toimia nyt. Alueiden komitea katsoo, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason poliitikkojen velvollisuutena on näyttää esimerkkiä ja asettaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen etusijalle. |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on ryhdyttävä varhaisiin toimiin etenkin aloilla, joihin tiedetään kohdistuvan todennäköisiä vaikutuksia tai joilla toimien puuttuminen tai ennalta varautumisen periaatteen soveltamatta jättäminen aiheuttaisi huomattavan riskin jäsenvaltioiden yhteiskunnalle, taloudelle ja ympäristölle. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tulee olemaan kallista, mutta Sternin raportti osoittaa, kallein vaihtoehto on olla tekemättä mitään. Meillä on tarpeeksi tietoa voidaksemme alkaa toimia nyt. Alueiden komitea katsoo, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason poliitikkojen velvollisuutena on näyttää esimerkkiä ja asettaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen etusijalle.

| — | katsoo, että yksi keskeisistä haasteista on luultavasti väestön laajamittainen muuttoliike, jota tapahtuu unionin ulkopuolisista maista EU:hun, EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä alueiden välillä ja niiden sisällä. Paikallis- ja alueviranomaisten on suunnittelutoimissaan varauduttava vastaamaan muuttoliikkeestä aiheutuviin asumista, perusrakenteita, terveydenhuoltoa ja julkisia palveluja koskeviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että yksi keskeisistä haasteista on luultavasti väestön laajamittainen muuttoliike, jota tapahtuu unionin ulkopuolisista maista EU:hun, EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä alueiden välillä ja niiden sisällä. Paikallis- ja alueviranomaisten on suunnittelutoimissaan varauduttava vastaamaan muuttoliikkeestä aiheutuviin asumista, perusrakenteita, terveydenhuoltoa ja julkisia palveluja koskeviin tarpeisiin.

| — | kehottaa tarkistamaan EU:n talousarvion, ohjelmat, politiikan ja etenkin keskeisen lainsäädännön ilmastonmuutoksesta johtuvien parametrivaihtelujen valossa. Komitea kehottaa etenkin ottamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen huomioon korvamerkitsemällä asiaa koskevan budjettiotsakkeen vuonna 2008 EU:n talousarviota tarkistettaessa kaikkiin keskeisiin budjettikohtiin (YMP, koheesiopolitiikka, tutkimus jne.). |
| --- | --- |

—

kehottaa tarkistamaan EU:n talousarvion, ohjelmat, politiikan ja etenkin keskeisen lainsäädännön ilmastonmuutoksesta johtuvien parametrivaihtelujen valossa. Komitea kehottaa etenkin ottamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen huomioon korvamerkitsemällä asiaa koskevan budjettiotsakkeen vuonna 2008 EU:n talousarviota tarkistettaessa kaikkiin keskeisiin budjettikohtiin (YMP, koheesiopolitiikka, tutkimus jne.).

| Esittelijä | : | Kay TWITCHEN, Essexin kreivikunnanvaltuutettu, (UK, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Kay TWITCHEN, Essexin kreivikunnanvaltuutettu, (UK, PPE)

Viiteasiakirja

Komission vihreä kirja neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealla — Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimille

KOM(2007) 354 lopullinen — SEK(2007) 849

Toimintalinjoja koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission asiakirjaan sekä näkökantaan, jonka mukaan Euroopan unionin on vastattava sopeutumisen haasteeseen ja tehtävä yhteistyötä kaikkien asianomaisten kumppanien, etenkin jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempana vaikuttavien kumppanien sekä maailmanlaajuisesti yhteistyökumppanimaiden kanssa. Komitea on tyytyväinen myös siihen, eurooppalaista lähestymistapaa pidetään tarpeellisena ja että sopeutumistoimien on oltava yhdenmukaisia hillintätoimien kanssa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission asiakirjaan sekä näkökantaan, jonka mukaan Euroopan unionin on vastattava sopeutumisen haasteeseen ja tehtävä yhteistyötä kaikkien asianomaisten kumppanien, etenkin jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempana vaikuttavien kumppanien sekä maailmanlaajuisesti yhteistyökumppanimaiden kanssa. Komitea on tyytyväinen myös siihen, eurooppalaista lähestymistapaa pidetään tarpeellisena ja että sopeutumistoimien on oltava yhdenmukaisia hillintätoimien kanssa ja päinvastoin.

| 2. | on samaa mieltä fyysiseen maantieteeseen ja ekosysteemeihin maailmanlaajuisesti kohdistuvan ilmastonmuutoksen vaikutuksen arvioinnista. Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristönäkökohtien ohella huomiota on kiinnitettävä yhtä lailla taloudellisiin ja sosiaalisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä fyysiseen maantieteeseen ja ekosysteemeihin maailmanlaajuisesti kohdistuvan ilmastonmuutoksen vaikutuksen arvioinnista. Komitea katsoo kuitenkin, että ympäristönäkökohtien ohella huomiota on kiinnitettävä yhtä lailla taloudellisiin ja sosiaalisiin näkökohtiin.

| 3. | myöntää, että ilmastonmuutos on uhka unionin kansalaisille ja ympäristölle, mutta katsoo, että jos sopeutumistoimiin ryhdytään ajoissa, voidaan uusia asiantuntemusaloja ja työllisyysmahdollisuuksia luomalla sekä luonnonvaroja mahdollisimman tehokkaasti hyödyntämällä ja niiden kestäväpohjainen käyttö varmistamalla muodostaa kestäviä yhteisöjä sekä kilpailukykyisiä paikallis- ja aluetalouksia. |
| --- | --- |

3.

myöntää, että ilmastonmuutos on uhka unionin kansalaisille ja ympäristölle, mutta katsoo, että jos sopeutumistoimiin ryhdytään ajoissa, voidaan uusia asiantuntemusaloja ja työllisyysmahdollisuuksia luomalla sekä luonnonvaroja mahdollisimman tehokkaasti hyödyntämällä ja niiden kestäväpohjainen käyttö varmistamalla muodostaa kestäviä yhteisöjä sekä kilpailukykyisiä paikallis- ja aluetalouksia.

Ilmastonmuutoksen haittavaikutukset

| 4. | katsoo, että yksi keskeisistä haasteista on luultavasti väestön laajamittainen muuttoliike, jota tapahtuu unionin ulkopuolisista maista EU:hun, EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä alueiden välillä ja niiden sisällä. Paikallis- ja alueviranomaisten on suunnittelutoimissaan varauduttava vastaamaan muuttoliikkeestä aiheutuviin asumista, perusrakenteita, terveydenhuoltoa ja julkisia palveluja koskeviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että yksi keskeisistä haasteista on luultavasti väestön laajamittainen muuttoliike, jota tapahtuu unionin ulkopuolisista maista EU:hun, EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä alueiden välillä ja niiden sisällä. Paikallis- ja alueviranomaisten on suunnittelutoimissaan varauduttava vastaamaan muuttoliikkeestä aiheutuviin asumista, perusrakenteita, terveydenhuoltoa ja julkisia palveluja koskeviin tarpeisiin.

| 5. | vahvistaa, että ilmastonmuutos rasittaa huomattavasti terveydenhuoltoa ja paikallisia sosiaalipalveluja, kuten Euroopan äskettäiset helleaallot ovat osoittaneet. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa väestö ikääntyy, joten ilmastonmuutoksen sosiaalisia vaikutuksia on pohdittava vakavasti. |
| --- | --- |

5.

vahvistaa, että ilmastonmuutos rasittaa huomattavasti terveydenhuoltoa ja paikallisia sosiaalipalveluja, kuten Euroopan äskettäiset helleaallot ovat osoittaneet. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa väestö ikääntyy, joten ilmastonmuutoksen sosiaalisia vaikutuksia on pohdittava vakavasti.

| 6. | katsoo, että kysymystä julkisten tilojen varjopaikoista ei ole käsitelty (ks. kysymys 3). Puiden, puistojen, viherkattojen ja uudenlaisen rakentamisen avulla luotavat varjopaikat ovat tärkeä tekijä pyrittäessä ehkäisemään kuumuudesta johtuvia kuolintapauksia, lisäämään ilmastointijärjestelmiä ja nostamaan asumisen laatua kaupunkialueilla. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kysymystä julkisten tilojen varjopaikoista ei ole käsitelty (ks. kysymys 3). Puiden, puistojen, viherkattojen ja uudenlaisen rakentamisen avulla luotavat varjopaikat ovat tärkeä tekijä pyrittäessä ehkäisemään kuumuudesta johtuvia kuolintapauksia, lisäämään ilmastointijärjestelmiä ja nostamaan asumisen laatua kaupunkialueilla.

| 7. | katsoo lisäksi, että maailman väestön mukautuminen rajallisten luonnonvarojen käytön vähentämiseen tulee osoittautumaan suureksi haasteeksi, joka edellyttää huomattavaa asennemuutosta. Komitea uskookin, että tarvitaan koulutus- ja tiedotusohjelmia sekä markkinaperusteisia välineitä (kuten EU:n päästökauppajärjestelmä), jotta ihmisiä kannustetaan muuttamaan tottumuksiaan veden ja energian käytön, kierrätyksen ja luonnonvarojen säästämisen osalta. |
| --- | --- |

7.

katsoo lisäksi, että maailman väestön mukautuminen rajallisten luonnonvarojen käytön vähentämiseen tulee osoittautumaan suureksi haasteeksi, joka edellyttää huomattavaa asennemuutosta. Komitea uskookin, että tarvitaan koulutus- ja tiedotusohjelmia sekä markkinaperusteisia välineitä (kuten EU:n päästökauppajärjestelmä), jotta ihmisiä kannustetaan muuttamaan tottumuksiaan veden ja energian käytön, kierrätyksen ja luonnonvarojen säästämisen osalta.

Varhaisen toiminnan tarve

| 8. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on ryhdyttävä varhaisiin toimiin etenkin aloilla, joihin tiedetään kohdistuvan todennäköisiä vaikutuksia tai joilla toimien puuttuminen tai ennalta varautumisen periaatteen soveltamatta jättäminen aiheuttaisi huomattavan riskin jäsenvaltioiden yhteiskunnalle, taloudelle ja ympäristölle. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tulee olemaan kallista, mutta Sternin raportti osoittaa, kallein vaihtoehto on olla tekemättä mitään. Meillä on tarpeeksi tietoa voidaksemme alkaa toimia nyt. Alueiden komitea katsoo, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason poliitikkojen velvollisuutena on näyttää esimerkkiä ja asettaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen etusijalle. |
| --- | --- |

8.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on ryhdyttävä varhaisiin toimiin etenkin aloilla, joihin tiedetään kohdistuvan todennäköisiä vaikutuksia tai joilla toimien puuttuminen tai ennalta varautumisen periaatteen soveltamatta jättäminen aiheuttaisi huomattavan riskin jäsenvaltioiden yhteiskunnalle, taloudelle ja ympäristölle. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tulee olemaan kallista, mutta Sternin raportti osoittaa, kallein vaihtoehto on olla tekemättä mitään. Meillä on tarpeeksi tietoa voidaksemme alkaa toimia nyt. Alueiden komitea katsoo, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason poliitikkojen velvollisuutena on näyttää esimerkkiä ja asettaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen etusijalle.

Alue- ja paikallisviranomaisten rooli

| 9. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen on ensisijaisen tärkeää suunniteltaessa ja toteutettaessa sopeutumistoimia. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita hallittaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja ilmastonmuutoksesta kansalaisten elämään kohdistuvia seurauksia. Paikallis- ja alueviranomaiset huolehtivat usein äärimmäisten sääolojen aiheuttamista sosiaalista ja taloudellisista kustannuksista. Paikallis- ja alueviranomaisia on näin ollen tuettava suunniteltaessa ja toteutettaessa sopeutumisstrategioita, jotka on integroitava niiden kaikkiin toimiin. Alueiden komitea on sitä mieltä, että paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen rooli suojeltaessa unionin yhteisöjen tulevaisuutta sekä heikossa asemassa olevia kansalaisia, kuten nuoria, köyhiä ja vanhuksia, tulisi yleisesti tunnustaa nykyistä painokkaammin. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen on ensisijaisen tärkeää suunniteltaessa ja toteutettaessa sopeutumistoimia. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita hallittaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja ilmastonmuutoksesta kansalaisten elämään kohdistuvia seurauksia. Paikallis- ja alueviranomaiset huolehtivat usein äärimmäisten sääolojen aiheuttamista sosiaalista ja taloudellisista kustannuksista. Paikallis- ja alueviranomaisia on näin ollen tuettava suunniteltaessa ja toteutettaessa sopeutumisstrategioita, jotka on integroitava niiden kaikkiin toimiin. Alueiden komitea on sitä mieltä, että paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen rooli suojeltaessa unionin yhteisöjen tulevaisuutta sekä heikossa asemassa olevia kansalaisia, kuten nuoria, köyhiä ja vanhuksia, tulisi yleisesti tunnustaa nykyistä painokkaammin.

| 10. | katsoo lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat etulinjassa vastattaessa ilmastonmuutoksen seurauksiin etenkin tilanteissa, joissa tietyllä alueella toteutetuista lieventämistoimista koituu haittaa toiselle alueelle. Esimerkkinä mainittakoon rannikoiden suojaaminen ja tulvaesteet, jotka siirtävät ongelman naapurialueille tai naapurivaltioihin. Näin ollen tarvitaan paikallis- ja alueviranomaisten välisiä koordinointistrategioita ja toimia, jotta voidaan mukautua ilmastonmuutoksen seurauksiin. Tämä voitaisiin toteuttaa eri tavoin, esimerkiksi perustamalla vesistöaluekohtaisia yhteenliittymiä. |
| --- | --- |

10.

katsoo lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat etulinjassa vastattaessa ilmastonmuutoksen seurauksiin etenkin tilanteissa, joissa tietyllä alueella toteutetuista lieventämistoimista koituu haittaa toiselle alueelle. Esimerkkinä mainittakoon rannikoiden suojaaminen ja tulvaesteet, jotka siirtävät ongelman naapurialueille tai naapurivaltioihin. Näin ollen tarvitaan paikallis- ja alueviranomaisten välisiä koordinointistrategioita ja toimia, jotta voidaan mukautua ilmastonmuutoksen seurauksiin. Tämä voitaisiin toteuttaa eri tavoin, esimerkiksi perustamalla vesistöaluekohtaisia yhteenliittymiä.

Sopeutumisstrategioiden kehittäminen

| 11. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat ainutlaatuisessa asemassa edistettäessä sopeutumisstrategioiden integrointia eri aloille, sillä ne ovat vastuussa esimerkiksi aluesuunnittelusta, maankäytön suunnittelusta, rakennus- ja kaavoitusmääräyksistä, julkisesta liikenteestä, maataloudesta, metsätaloudesta, energiankäytöstä ja -tuotannosta, vesi- ja jätehuollosta sekä julkisista hankinnoista. Haasteena on varmistaa, että nykyinen ja tuleva palvelutuotanto, perusrakenteet ja rakennukset ovat kestävyysperiaatteiden mukaisia. Paikallis- ja alueviranomaisten on tehtävä yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa kehitettäessä vahvoja strategisia ja paikallisia hätätilannejohtamissuunnitelmia sekä kehitettäessä ja laajennettaessa nykyisiä mahdollisuuksia varautua entistä voimakkaampina ja yhä useammin esiintyviin äärimmäisiin sääilmiöihin. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat ainutlaatuisessa asemassa edistettäessä sopeutumisstrategioiden integrointia eri aloille, sillä ne ovat vastuussa esimerkiksi aluesuunnittelusta, maankäytön suunnittelusta, rakennus- ja kaavoitusmääräyksistä, julkisesta liikenteestä, maataloudesta, metsätaloudesta, energiankäytöstä ja -tuotannosta, vesi- ja jätehuollosta sekä julkisista hankinnoista. Haasteena on varmistaa, että nykyinen ja tuleva palvelutuotanto, perusrakenteet ja rakennukset ovat kestävyysperiaatteiden mukaisia. Paikallis- ja alueviranomaisten on tehtävä yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa kehitettäessä vahvoja strategisia ja paikallisia hätätilannejohtamissuunnitelmia sekä kehitettäessä ja laajennettaessa nykyisiä mahdollisuuksia varautua entistä voimakkaampina ja yhä useammin esiintyviin äärimmäisiin sääilmiöihin.

EU:n rooli

| 12. | katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden välinen integroitu lähestymistapa on olennaisen tärkeä. Kokemuksia ja asiantuntemusta levittämällä jäsenvaltioissa voidaan kehittää ja ottaa käyttöön parhaita käytänteitä ja alentaa näin kustannuksia. Kun ajatellaan integroidun lähestymistavan kehittämisen merkitystä, alueiden komitea voisi auttaa paikallis- ja alueviranomaisia organisoimaan kokemustenvaihtoa. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden välinen integroitu lähestymistapa on olennaisen tärkeä. Kokemuksia ja asiantuntemusta levittämällä jäsenvaltioissa voidaan kehittää ja ottaa käyttöön parhaita käytänteitä ja alentaa näin kustannuksia. Kun ajatellaan integroidun lähestymistavan kehittämisen merkitystä, alueiden komitea voisi auttaa paikallis- ja alueviranomaisia organisoimaan kokemustenvaihtoa.

Toimien integrointi nykyiseen politiikkaan ja lainsäädäntöön

| 13. | on sitä mieltä, että sopeutumistoimet on sisällytettävä nimenomaisena tavoitteena kaikkiin nykyisiin EU:n poliittisiin kehyksiin kuten EU:n maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikkaan, sekä yhteisön rahoitusohjelmiin, kuten koheesiopolitiikkaan, jotta niissä voidaan ottaa nykyistä paremmin huomioon sopeutumistarpeet, jotka kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten vastuualaan. Kyseisten välineiden on oltava joustavia, sillä sopeutuminen on kehittyvä prosessi, ja paikalliset ja alueelliset tarpeet muuttuvat ajan mittaan. |
| --- | --- |

13.

on sitä mieltä, että sopeutumistoimet on sisällytettävä nimenomaisena tavoitteena kaikkiin nykyisiin EU:n poliittisiin kehyksiin kuten EU:n maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikkaan, sekä yhteisön rahoitusohjelmiin, kuten koheesiopolitiikkaan, jotta niissä voidaan ottaa nykyistä paremmin huomioon sopeutumistarpeet, jotka kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten vastuualaan. Kyseisten välineiden on oltava joustavia, sillä sopeutuminen on kehittyvä prosessi, ja paikalliset ja alueelliset tarpeet muuttuvat ajan mittaan.

| 14. | katsoo, että nykyinen lainsäädäntö on tietyiltä osin ristiriidassa välttämättömän ilmastonmuutokseen sopeutumisen kanssa. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevaa direktiiviä on muutettava, sillä nykyiset määritellyt luontotyypit todennäköisesti muuttuvat ilmastonmuutoksen vuoksi. Myös vesipuitedirektiiviä on mukautettava, sillä sademäärän vähenemisen vuoksi veden laatu heikkenee tietyillä alueilla. Suuri määrä nykyistä lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta varmistetaan asianmukainen ja onnistunut sopeutuminen ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että nykyinen lainsäädäntö on tietyiltä osin ristiriidassa välttämättömän ilmastonmuutokseen sopeutumisen kanssa. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevaa direktiiviä on muutettava, sillä nykyiset määritellyt luontotyypit todennäköisesti muuttuvat ilmastonmuutoksen vuoksi. Myös vesipuitedirektiiviä on mukautettava, sillä sademäärän vähenemisen vuoksi veden laatu heikkenee tietyillä alueilla. Suuri määrä nykyistä lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta varmistetaan asianmukainen ja onnistunut sopeutuminen ilmastonmuutokseen.

Kokonaisvaltaisen ilmastotutkimuksen laajeneminen

| 15. | kannattaa lisätutkimusta, jotta saadaan selville, mitkä ovat tietyllä alueella tai mahdollisesti toisessa jäsenvaltiossa toteutettujen toimien vaikutukset toisella alueella. Tällainen tutkimus on tärkeää, jotta varmistetaan, että jonkin tietyn paikallisviranomaisen suunnittelupäätökset eivät vaikuta haitallisesti naapurialueella tai naapurivaltiossa. Tämä koskee etenkin tehokkaan vedenkäytön ja muiden luonnonvarojen käytön kaltaisia seikkoja. |
| --- | --- |

15.

kannattaa lisätutkimusta, jotta saadaan selville, mitkä ovat tietyllä alueella tai mahdollisesti toisessa jäsenvaltiossa toteutettujen toimien vaikutukset toisella alueella. Tällainen tutkimus on tärkeää, jotta varmistetaan, että jonkin tietyn paikallisviranomaisen suunnittelupäätökset eivät vaikuta haitallisesti naapurialueella tai naapurivaltiossa. Tämä koskee etenkin tehokkaan vedenkäytön ja muiden luonnonvarojen käytön kaltaisia seikkoja.

| 16. | kehottaa tekemään tutkimusta ja suorittamaan välitöntä tarkkailua, jotka helpottavat äärimmäisten sääilmiöiden ennakoimista, jotta kyetään avustamaan kehitysmaita ja eritoten niitä, joita aavikoituminen uhkaa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa tekemään tutkimusta ja suorittamaan välitöntä tarkkailua, jotka helpottavat äärimmäisten sääilmiöiden ennakoimista, jotta kyetään avustamaan kehitysmaita ja eritoten niitä, joita aavikoituminen uhkaa.

| 17. | kannustaa edelleen tukemaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, kun ajatellaan sen roolia edistettäessä innovointia sekä innovatiivisten sopeutumisteknologioiden ja -tuotteiden kehittämistä. Näin yrityksillä, jotka toimivat ilmastonmuutoksen vaikutuksiin liittyvillä aloilla, on valtavat mahdollisuudet kehittää innovatiivisia tuotteita ja palveluja. |
| --- | --- |

17.

kannustaa edelleen tukemaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, kun ajatellaan sen roolia edistettäessä innovointia sekä innovatiivisten sopeutumisteknologioiden ja -tuotteiden kehittämistä. Näin yrityksillä, jotka toimivat ilmastonmuutoksen vaikutuksiin liittyvillä aloilla, on valtavat mahdollisuudet kehittää innovatiivisia tuotteita ja palveluja.

Eurooppalaisen yhteiskunnan, yritysten ja julkissektorin osallistuminen

| 18. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien sekä jäsenvaltioiden verkostojen, kuten Interregin (”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloite), ansiosta keskeinen rooli helpotettaessa tiedon, asiantuntemuksen ja parhaiden käytänteiden saatavuutta ja levittämistä. Kyseiset kumppanuudet ja verkostot tulevat yhä tärkeämmiksi, sillä ne mahdollistavat eri toimialojen, alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten kumppanuusmaiden yhteistyön. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien sekä jäsenvaltioiden verkostojen, kuten Interregin (”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloite), ansiosta keskeinen rooli helpotettaessa tiedon, asiantuntemuksen ja parhaiden käytänteiden saatavuutta ja levittämistä. Kyseiset kumppanuudet ja verkostot tulevat yhä tärkeämmiksi, sillä ne mahdollistavat eri toimialojen, alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten kumppanuusmaiden yhteistyön.

| 19. | kannattaa kehitysmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta niitä voidaan auttaa laatimaan sopeutumisstrategioita. Komitea ehdottaa, että yhteistyötä tuetaan EU:n ulkoisissa toimissa, ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla avainasema, kun kehitysmaissa levitetään olemassa olevien yhteyksien ja verkostojen avulla hyviä käytänteitä ja tietämystä. Tähän tarkoitukseen varattavien EU:n määrärahojen tulee olla suhteessa kehitysmaiden tarpeisiin ja EU:n vastuuseen. |
| --- | --- |

19.

kannattaa kehitysmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta niitä voidaan auttaa laatimaan sopeutumisstrategioita. Komitea ehdottaa, että yhteistyötä tuetaan EU:n ulkoisissa toimissa, ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla avainasema, kun kehitysmaissa levitetään olemassa olevien yhteyksien ja verkostojen avulla hyviä käytänteitä ja tietämystä. Tähän tarkoitukseen varattavien EU:n määrärahojen tulee olla suhteessa kehitysmaiden tarpeisiin ja EU:n vastuuseen.

Tulevat toimet

| 20. | on sitä mieltä, että kyseisiä ongelmia on käsiteltävä pikaisesti ja että kaikissa EU:n tulevissa tiedonannoissa ja direktiiveissä on otettava huomioon, että paikallis- ja alueviranomaisten on huolehdittava ilmastonmuutokseen sopeutumisesta. Tällöin nämä tekevät yhteistyötä nykyisten yhteiskunta- ja talouselämän kumppaniensa laajan joukon kanssa. |
| --- | --- |

20.

on sitä mieltä, että kyseisiä ongelmia on käsiteltävä pikaisesti ja että kaikissa EU:n tulevissa tiedonannoissa ja direktiiveissä on otettava huomioon, että paikallis- ja alueviranomaisten on huolehdittava ilmastonmuutokseen sopeutumisesta. Tällöin nämä tekevät yhteistyötä nykyisten yhteiskunta- ja talouselämän kumppaniensa laajan joukon kanssa.

| 21. | on tyytyväinen siihen, että kyseisiä seikkoja koskeva työ on jo aloitettu, ja kehottaa komissiota asettamaan sen edelleen etusijalle. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen siihen, että kyseisiä seikkoja koskeva työ on jo aloitettu, ja kehottaa komissiota asettamaan sen edelleen etusijalle.

| 22. | kehottaa komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten merkityksen suunniteltaessa ja toteutettaessa ilmastonmuutokseen sopeutumisen edellyttämiä toimia sekä tunnustamaan myös sen, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat sopeutumisstrategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi riittäviä valtuuksia ja taloudellista tukea. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten merkityksen suunniteltaessa ja toteutettaessa ilmastonmuutokseen sopeutumisen edellyttämiä toimia sekä tunnustamaan myös sen, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat sopeutumisstrategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi riittäviä valtuuksia ja taloudellista tukea.

| 23. | kehottaa komissiota tarkastelemaan vihreän kirjan jatkotoimena ympäristöasioiden lisäksi ilmastonmuutoksen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota tarkastelemaan vihreän kirjan jatkotoimena ympäristöasioiden lisäksi ilmastonmuutoksen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia.

| 24. | on sitä mieltä, että hyvien käytänteiden levittäminen paikallis- ja alueviranomaisten sekä jäsenvaltioiden välillä on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan suunnitella tuloksekkaita sopeutumistoimia. Komitea katsoo, että EU:n on osaltaan varmistettava tiedonvaihto ja hyvien käytänteiden levittäminen sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

24.

on sitä mieltä, että hyvien käytänteiden levittäminen paikallis- ja alueviranomaisten sekä jäsenvaltioiden välillä on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan suunnitella tuloksekkaita sopeutumistoimia. Komitea katsoo, että EU:n on osaltaan varmistettava tiedonvaihto ja hyvien käytänteiden levittäminen sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

| 25. | katsoo, että EU:lla on strateginen rooli varauduttaessa väestön muuttoliikkeisiin ja ohjattaessa niitä. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että EU:lla on strateginen rooli varauduttaessa väestön muuttoliikkeisiin ja ohjattaessa niitä.

| 26. | kehottaa tarkistamaan EU:n talousarvion, ohjelmat, politiikan ja etenkin keskeisen lainsäädännön ilmastonmuutoksesta johtuvien parametrivaihtelujen valossa. Komitea kehottaa etenkin ottamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen huomioon korvamerkitsemällä asiaa koskevan budjettiotsakkeen vuonna 2008 EU:n talousarviota tarkistettaessa kaikkiin keskeisiin budjettikohtiin (YMP, koheesiopolitiikka, tutkimus jne.). |
| --- | --- |

26.

kehottaa tarkistamaan EU:n talousarvion, ohjelmat, politiikan ja etenkin keskeisen lainsäädännön ilmastonmuutoksesta johtuvien parametrivaihtelujen valossa. Komitea kehottaa etenkin ottamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen huomioon korvamerkitsemällä asiaa koskevan budjettiotsakkeen vuonna 2008 EU:n talousarviota tarkistettaessa kaikkiin keskeisiin budjettikohtiin (YMP, koheesiopolitiikka, tutkimus jne.).

| 27. | on sitä mieltä, että EU:n on tärkeää tukea nykyistä enemmän tutkimustoimia, joiden avulla pyritään sekä löytämään ratkaisuja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin ongelmiin että kehittämään innovatiivisia sopeutumistoimia. Tällainen tutkimus voi Euroopan kilpailukyvyn säilyttämistä ajatellen tuottaa innovatiivisia ratkaisuja. Tutkimustoiminnan on oltava nykyistä paremmin koordinoitua. Keskeistä on onnistua korjaamaan suurimmat tiedonpuutteet ja välttää samalla päällekkäisen tutkimuksen tekeminen. |
| --- | --- |

27.

on sitä mieltä, että EU:n on tärkeää tukea nykyistä enemmän tutkimustoimia, joiden avulla pyritään sekä löytämään ratkaisuja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin ongelmiin että kehittämään innovatiivisia sopeutumistoimia. Tällainen tutkimus voi Euroopan kilpailukyvyn säilyttämistä ajatellen tuottaa innovatiivisia ratkaisuja. Tutkimustoiminnan on oltava nykyistä paremmin koordinoitua. Keskeistä on onnistua korjaamaan suurimmat tiedonpuutteet ja välttää samalla päällekkäisen tutkimuksen tekeminen.

| 28. | on huolissaan tietyn alueen tai jäsenvaltion toteuttamien sopeutumistoimien mahdollisesta vaikutuksesta toiseen alueeseen tai jäsenvaltioon. Komitean mielestä strategiset puitteet kyseisten mahdollisten ongelmien käsittelemiseksi tulisi laatia EU:n tasolla. |
| --- | --- |

28.

on huolissaan tietyn alueen tai jäsenvaltion toteuttamien sopeutumistoimien mahdollisesta vaikutuksesta toiseen alueeseen tai jäsenvaltioon. Komitean mielestä strategiset puitteet kyseisten mahdollisten ongelmien käsittelemiseksi tulisi laatia EU:n tasolla.

| 29. | kehottaa laatimaan koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotta ihmisiä kannustetaan muuttamaan tottumuksiaan veden ja energian käytön, kierrätyksen ja luonnonvarojen säästämisen osalta. |
| --- | --- |

29.

kehottaa laatimaan koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotta ihmisiä kannustetaan muuttamaan tottumuksiaan veden ja energian käytön, kierrätyksen ja luonnonvarojen säästämisen osalta.

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/25

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma”

(2008/C 53/05)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja hoitamisessa, etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana. |
| --- | --- |

—

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja hoitamisessa, etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana.

| — | korostaa, että kulttuuriala osallistuu merkittävällä panoksella uudistetussa Lissabonin strategiassa muotoiltujen tavoitteiden toteuttamiseen. Komitea muistuttaa kulttuurimatkailun tarjoamista erityisistä mahdollisuuksista lukuisten alueiden taloudelliselle kehitykselle. Se varoittaa kuitenkin korostamasta tässä yhteydessä yksipuolisesti kulttuurin taloudellista merkitystä. Yhtä tärkeää on kulttuurin merkitys hyvän ja dynaamisen elinympäristön luomisessa, joka on kehityksen edellytys. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kulttuuriala osallistuu merkittävällä panoksella uudistetussa Lissabonin strategiassa muotoiltujen tavoitteiden toteuttamiseen. Komitea muistuttaa kulttuurimatkailun tarjoamista erityisistä mahdollisuuksista lukuisten alueiden taloudelliselle kehitykselle. Se varoittaa kuitenkin korostamasta tässä yhteydessä yksipuolisesti kulttuurin taloudellista merkitystä. Yhtä tärkeää on kulttuurin merkitys hyvän ja dynaamisen elinympäristön luomisessa, joka on kehityksen edellytys.

| — | pahoittelee, että Euroopan komissio ei ota kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevan Euroopan toimintasuunnitelman yhteydessä kantaa kaupunkien, kuntien ja alueiden lukuisiin kumppanuksiin. |
| --- | --- |

—

pahoittelee, että Euroopan komissio ei ota kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevan Euroopan toimintasuunnitelman yhteydessä kantaa kaupunkien, kuntien ja alueiden lukuisiin kumppanuksiin.

| — | pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio esittele tiedonannossaan toimintasuunnitelman kunnianhimoisten tavoitteiden rahoittamista. |
| --- | --- |

—

pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio esittele tiedonannossaan toimintasuunnitelman kunnianhimoisten tavoitteiden rahoittamista.

| — | haluaisi käynnistää rakentavan keskustelun Euroopan komission aikomuksesta soveltaa kulttuurialalla avoimen koordinoinnin menetelmää. Kulttuurin kannalta erittäin tärkeille tasoille valtiotasoa alempana tulee antaa painoarvoa ja hallintotaakan kasvu tulee pitää mahdollisimman pienenä. |
| --- | --- |

—

haluaisi käynnistää rakentavan keskustelun Euroopan komission aikomuksesta soveltaa kulttuurialalla avoimen koordinoinnin menetelmää. Kulttuurin kannalta erittäin tärkeille tasoille valtiotasoa alempana tulee antaa painoarvoa ja hallintotaakan kasvu tulee pitää mahdollisimman pienenä.

| Esittelijä | : | Gerd HARMS (DE, PSE) Brandenburgin liittovaltio- ja Eurooppa-asiain valtuutettu ja osavaltiokanslian valtiosihteeri |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Gerd HARMS (DE, PSE) Brandenburgin liittovaltio- ja Eurooppa-asiain valtuutettu ja osavaltiokanslian valtiosihteeri

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tiedonanto kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta

KOM(2007) 242 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää Euroopan komission pohdintoja kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta erittäin tervetulleina. Toimintasuunnitelmassa tuodaan perustellusti esiin kulttuurin keskeinen rooli Euroopan yhdentymisprosessissa ja todetaan, että tarvitaan asianmukaisia välineitä Euroopan kulttuurisen rikkauden ja moninaisuuden hyödyntämiseksi, jotta EU:n sisä- ja ulkopuolella voidaan saavuttaa ”strategiset tavoitteet — hyvinvointi, solidaarisuus ja turvallisuus”.
  Tämä edellyttää kulttuuripoliittisten toimijoiden tiivistä yhteistyötä kaikilla tasoilla sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien ja heidän verkostojensa ottamista huomioon.
  Kun kulttuurin eurooppalaista toimintasuunnitelmaa kansainvälistyvässä maailmassa muotoillaan uudelleen, alueellisen ja paikallisen kulttuuripolitiikan merkitys kasvaa: kansainvälistymisen haaste aiheuttaa väistämättä ”alueiden Euroopan” uudelleenaktivoinnin. Tämä pätee etenkin Euroopan unionissa voimassa olevaan toissijaisuusperiaatteeseen; se perustuu kaupungeissa ja alueilla ruohonjuuritasolta nousevan kulttuurin kasvuun. Paikallis- ja alueyhteisöillä on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja hoitamisessa alueillaan, etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana, kulttuuri-instituutioiden ja -aloitteiden rahoittajana ja koulutuksen vastuutahona sekä festivaalien ja kulttuuritapaamisten järjestäjänä.
  Maailmanlaajuisten haasteiden vuoksi Euroopan yhdentymisprosessin kannalta ratkaisevaa on kulttuuriyhteistyön laatu ja tehokkuus erityisesti rajanylittävillä alueilla. |
| --- | --- |

1.

pitää Euroopan komission pohdintoja kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta erittäin tervetulleina. Toimintasuunnitelmassa tuodaan perustellusti esiin kulttuurin keskeinen rooli Euroopan yhdentymisprosessissa ja todetaan, että tarvitaan asianmukaisia välineitä Euroopan kulttuurisen rikkauden ja moninaisuuden hyödyntämiseksi, jotta EU:n sisä- ja ulkopuolella voidaan saavuttaa ”strategiset tavoitteet — hyvinvointi, solidaarisuus ja turvallisuus”.

Tämä edellyttää kulttuuripoliittisten toimijoiden tiivistä yhteistyötä kaikilla tasoilla sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien ja heidän verkostojensa ottamista huomioon.

Kun kulttuurin eurooppalaista toimintasuunnitelmaa kansainvälistyvässä maailmassa muotoillaan uudelleen, alueellisen ja paikallisen kulttuuripolitiikan merkitys kasvaa: kansainvälistymisen haaste aiheuttaa väistämättä ”alueiden Euroopan” uudelleenaktivoinnin. Tämä pätee etenkin Euroopan unionissa voimassa olevaan toissijaisuusperiaatteeseen; se perustuu kaupungeissa ja alueilla ruohonjuuritasolta nousevan kulttuurin kasvuun. Paikallis- ja alueyhteisöillä on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja hoitamisessa alueillaan, etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana, kulttuuri-instituutioiden ja -aloitteiden rahoittajana ja koulutuksen vastuutahona sekä festivaalien ja kulttuuritapaamisten järjestäjänä.

Maailmanlaajuisten haasteiden vuoksi Euroopan yhdentymisprosessin kannalta ratkaisevaa on kulttuuriyhteistyön laatu ja tehokkuus erityisesti rajanylittävillä alueilla.

| 2. | pitää tervetulleena, että Euroopan komissio on tiedonannossaan ensimmäistä kertaa ilmaissut, että tarvitaan kulttuuria koskeva Euroopan toimintasuunnitelma sellaisen tehokkaan strategian laatimiseksi, jossa otetaan huomioon kulttuurin keskeinen rooli sekä jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välisissä että kolmansien maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa.
  Kulttuurienvälisen vaihdon tulisi olla yksi ehdokasmaiden kanssa käytävän vuoropuhelun sekä EU:n naapuruuspolitiikan kulmakivistä. Lisäksi AK yhtyy Euroopan komission käsitykseen siitä, että uskonnollisten yhteisöjen ja -järjestöjen välistä vuoropuhelua on edistettävä. |
| --- | --- |

2.

pitää tervetulleena, että Euroopan komissio on tiedonannossaan ensimmäistä kertaa ilmaissut, että tarvitaan kulttuuria koskeva Euroopan toimintasuunnitelma sellaisen tehokkaan strategian laatimiseksi, jossa otetaan huomioon kulttuurin keskeinen rooli sekä jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välisissä että kolmansien maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa.

Kulttuurienvälisen vaihdon tulisi olla yksi ehdokasmaiden kanssa käytävän vuoropuhelun sekä EU:n naapuruuspolitiikan kulmakivistä. Lisäksi AK yhtyy Euroopan komission käsitykseen siitä, että uskonnollisten yhteisöjen ja -järjestöjen välistä vuoropuhelua on edistettävä.

| 3. | pitää tervetulleena, että Euroopan komissio tukeutuu tiedonannossaan nimenomaan perustamissopimuksen (Amsterdam 1997) 151 artiklaan ja toissijaisuusperiaatteeseen. Tässä yhteydessä korostetaan seuraavia periaatteita:






  — | Yhteisö antaa kulttuuripoliittisen panoksensa Euroopan yhdentymiselle ”jäsenvaltioiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta arvossa pitäen”. |
| --- | --- | --- |

3.

pitää tervetulleena, että Euroopan komissio tukeutuu tiedonannossaan nimenomaan perustamissopimuksen (Amsterdam 1997) 151 artiklaan ja toissijaisuusperiaatteeseen. Tässä yhteydessä korostetaan seuraavia periaatteita:

—

Yhteisö antaa kulttuuripoliittisen panoksensa Euroopan yhdentymiselle ”jäsenvaltioiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta arvossa pitäen”.

| — | Yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä kolmansien maiden ja kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen — erityisesti Euroopan neuvoston — kanssa tulisi suosia kulttuurin kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

—

Yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä kolmansien maiden ja kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen — erityisesti Euroopan neuvoston — kanssa tulisi suosia kulttuurin kaikilla aloilla.

| — | Yhteisön on otettava ”kulttuuriin liittyvät näkökohdat” huomioon toiminnassaan, ”erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi”. |
| --- | --- |

—

Yhteisön on otettava ”kulttuuriin liittyvät näkökohdat” huomioon toiminnassaan, ”erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi”.

| — | Yhteisö voi ryhtyä kulttuuripolitiikan alalla toimiin vain, jos se toimii muita tahoja tukien ja täydentäen, eikä korvaa niitä omilla toimillaan. |
| --- | --- |

—

Yhteisö voi ryhtyä kulttuuripolitiikan alalla toimiin vain, jos se toimii muita tahoja tukien ja täydentäen, eikä korvaa niitä omilla toimillaan.

| 4. | pitää tervetulleena, että Euroopan komissio korostaa tiedonannossaan AK:n myönteistä roolia kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman suunnittelussa sekä paikallis- ja alueyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisessa; |
| --- | --- |

4.

pitää tervetulleena, että Euroopan komissio korostaa tiedonannossaan AK:n myönteistä roolia kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman suunnittelussa sekä paikallis- ja alueyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisessa;

Tiedonannon päätavoitteisiin liittyen

| 5. | korostaa niiden suuntaviivoja ja omaksuu ne seuraavan painopisteasettelun mukaisesti:






  — | Edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. |
| --- | --- | --- |

5.

korostaa niiden suuntaviivoja ja omaksuu ne seuraavan painopisteasettelun mukaisesti:

—

Edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.

| — | Edistetään kulttuuria kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä. |
| --- | --- |

—

Edistetään kulttuuria kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä.

| — | Edistetään kulttuuria luovan teollisuuden moottorina (Lissabonin strategia). |
| --- | --- |

—

Edistetään kulttuuria luovan teollisuuden moottorina (Lissabonin strategia).

| 6. | arvostaa sitä, että komissio korostaa kulttuurin ja luovan talouden tärkeää roolia kasvun edistäjänä ja työpaikkojen luomisessa. Kulttuurielinkeino on yksi Euroopan talouden kasvualoista. Näin ollen kulttuuriala osallistuu merkittävällä panoksella uudistetussa Lissabonin strategiassa muotoiltujen tavoitteiden toteuttamiseen. Sen vuoksi komitea kannustaa Euroopan komissiota arvioimaan nykyistä tarkemmin kulttuurisektorin ja luovan sektorin vaikutukset alue- ja paikallistalouksiin. |
| --- | --- |

6.

arvostaa sitä, että komissio korostaa kulttuurin ja luovan talouden tärkeää roolia kasvun edistäjänä ja työpaikkojen luomisessa. Kulttuurielinkeino on yksi Euroopan talouden kasvualoista. Näin ollen kulttuuriala osallistuu merkittävällä panoksella uudistetussa Lissabonin strategiassa muotoiltujen tavoitteiden toteuttamiseen. Sen vuoksi komitea kannustaa Euroopan komissiota arvioimaan nykyistä tarkemmin kulttuurisektorin ja luovan sektorin vaikutukset alue- ja paikallistalouksiin.

| 7. | viittaa tässä yhteydessä kulttuurimatkailun erityisrooliin. Komitea suosittelee, että Euroopan tasolla tehostettaisiin kokemustenvaihtoa, johon yhdistettäisiin kulttuurimatkailuala, kulttuurialan yhdistykset ja muut kulttuuripoliittiset toimijat sekä alueiden edustajat. Komitea muistuttaa kulttuurimatkailun tarjoamista erityisistä mahdollisuuksista lukuisten alueiden taloudelliselle kehitykselle, mutta myös kulttuuriperinnön asiattomasta käytöstä aiheutuvista vaaroista. |
| --- | --- |

7.

viittaa tässä yhteydessä kulttuurimatkailun erityisrooliin. Komitea suosittelee, että Euroopan tasolla tehostettaisiin kokemustenvaihtoa, johon yhdistettäisiin kulttuurimatkailuala, kulttuurialan yhdistykset ja muut kulttuuripoliittiset toimijat sekä alueiden edustajat. Komitea muistuttaa kulttuurimatkailun tarjoamista erityisistä mahdollisuuksista lukuisten alueiden taloudelliselle kehitykselle, mutta myös kulttuuriperinnön asiattomasta käytöstä aiheutuvista vaaroista.

| 8. | tukee varauksettomasti Lissabonin prosessin tavoitteita, mutta varoittaa kuitenkin korostamasta tässä yhteydessä yksipuolisesti kulttuurin taloudellista merkitystä. Yhtä tärkeää on kulttuurin merkitys hyvän ja dynaamisen elinympäristön luomisessa, joka on kehityksen edellytys. Komitea painottaa, että yhteisön on ensisijaisesti täytettävä perustamissopimukseen kirjattu tehtävänsä tukea ”muuta kuin kaupallista kulttuurivaihtoa” (151 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta).
  Komitea tekee selväksi, että myös Lissabonin prosessin tavoitteita voidaan toteuttaa menestyksekkäästi vain siten, että Euroopan unioni asettaa kulttuurin aineettomien arvojen yhteiskunnallisen merkityksen kulttuuritoimiensa ensisijaiseksi tavoitteeksi. Komitea pitää kulttuurialan koulutuksen tukemista ja kulttuuriyhteistyötä edellytyksenä yhteiskunnan luovuusresurssien hyödyntämiselle sekä kulttuurielinkeinon hyvinvoinnille. Kulttuuri elää ilman kulttuurielinkeinoa, mutta kulttuurielinkeinoa ei ole ilman kulttuuria. |
| --- | --- |

8.

tukee varauksettomasti Lissabonin prosessin tavoitteita, mutta varoittaa kuitenkin korostamasta tässä yhteydessä yksipuolisesti kulttuurin taloudellista merkitystä. Yhtä tärkeää on kulttuurin merkitys hyvän ja dynaamisen elinympäristön luomisessa, joka on kehityksen edellytys. Komitea painottaa, että yhteisön on ensisijaisesti täytettävä perustamissopimukseen kirjattu tehtävänsä tukea ”muuta kuin kaupallista kulttuurivaihtoa” (151 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta).

Komitea tekee selväksi, että myös Lissabonin prosessin tavoitteita voidaan toteuttaa menestyksekkäästi vain siten, että Euroopan unioni asettaa kulttuurin aineettomien arvojen yhteiskunnallisen merkityksen kulttuuritoimiensa ensisijaiseksi tavoitteeksi. Komitea pitää kulttuurialan koulutuksen tukemista ja kulttuuriyhteistyötä edellytyksenä yhteiskunnan luovuusresurssien hyödyntämiselle sekä kulttuurielinkeinon hyvinvoinnille. Kulttuuri elää ilman kulttuurielinkeinoa, mutta kulttuurielinkeinoa ei ole ilman kulttuuria.

| 9. | Tähän liittyy kulttuurin luontainen arvo, ja AK korostaa laadun edistämisen merkitystä. Kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman tavoitteisiin tulisi kuulua kulttuurin dynaaminen kehittäminen ja uutta luovan kulttuurin esiintuominen sekä Euroopassa että koko maailmassa. |
| --- | --- |

9.

Tähän liittyy kulttuurin luontainen arvo, ja AK korostaa laadun edistämisen merkitystä. Kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman tavoitteisiin tulisi kuulua kulttuurin dynaaminen kehittäminen ja uutta luovan kulttuurin esiintuominen sekä Euroopassa että koko maailmassa.

| 10. | pitää näin ollen erittäin tärkeänä vahvistaa ja edistää kansainvälistä kulttuurivaihtoa, kulttuurien välisen osaamisen hankkimista sekä kansalaisten monikielisyyttä Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

10.

pitää näin ollen erittäin tärkeänä vahvistaa ja edistää kansainvälistä kulttuurivaihtoa, kulttuurien välisen osaamisen hankkimista sekä kansalaisten monikielisyyttä Euroopan unionissa.

| 11. | katsoo, että Amsterdamissa sijaitsevan Euroopan Kulttuurisäätiön (European Cultural Foundation) esittämää ja parhaillaan Euroopan parlamentin sekä Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston käsiteltävänä oleva ehdotus käynnistää ”Erasmus for Culture” -pilottihanke on sopiva ja tukemisen arvoinen tapa edistää tehokkaasti kulttuurista yhteistyötä alueiden ja niissä sijaitsevien järjestöjen ja instituutioiden voimavaroja hyödyntäen. Komitea aikoo liittyä kyseiseen hankkeeseen kumppaniksi. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että Amsterdamissa sijaitsevan Euroopan Kulttuurisäätiön (European Cultural Foundation) esittämää ja parhaillaan Euroopan parlamentin sekä Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston käsiteltävänä oleva ehdotus käynnistää ”Erasmus for Culture” -pilottihanke on sopiva ja tukemisen arvoinen tapa edistää tehokkaasti kulttuurista yhteistyötä alueiden ja niissä sijaitsevien järjestöjen ja instituutioiden voimavaroja hyödyntäen. Komitea aikoo liittyä kyseiseen hankkeeseen kumppaniksi.

| 12. | vahvistaa meneillään olevan Kulttuuri 2007 -ohjelman (2007–2013) ja muiden, etenkin maaseudun kulttuurin kehittämistä koskevien tukiohjelmien tehokkuutta ”alueiden houkuttelevuuden parantamisessa”.
  Komitea kritisoi sitä, että EU:n ja jäsenvaltioiden tähän tarkoitukseen osoittamat varat ovat edelleen riittämättömiä. |
| --- | --- |

12.

vahvistaa meneillään olevan Kulttuuri 2007 -ohjelman (2007–2013) ja muiden, etenkin maaseudun kulttuurin kehittämistä koskevien tukiohjelmien tehokkuutta ”alueiden houkuttelevuuden parantamisessa”.

Komitea kritisoi sitä, että EU:n ja jäsenvaltioiden tähän tarkoitukseen osoittamat varat ovat edelleen riittämättömiä.

| 13. | kummeksuu, että Euroopan komissio kiinnittää vain vähäistä huomiota Euroopan unionin kiintoisimman kulttuurihankkeen — Euroopan kulttuuripääkaupunkiohjelman — uusiin kehityskulkuihin eikä ilmeisesti pidä sitä strategisesti merkittävänä. Kulttuuripääkaupunkien ohjelma on kaikkein suosituin EU:n kulttuurihanke. Nimityksestä kilpaillaan enenevässä määrin kansallisella tasolla (vuodeksi 2008 Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 8 hakijaa, vuodeksi 2010 Saksassa on 18 ja Unkarissa 11 hakijaa, vuodeksi 2011 on Suomessa 8 hakijaa ja vuodeksi 2016 on jo nyt Espanjassa 7 hakijaa), ja sen merkitys kaupunkien ja alueiden kulttuurin kehitykselle kasvaa yhä nopeammin. Erityistä pontta antaa se, että vuosien 2007–2011 kulttuuripääkaupunkiprosesseissa kulttuuri ymmärretään yhteiskunnallisen kehityksen moottoriksi ja voimavaraksi ja sitä kohdellaan sellaisena, mikä kasvattaa eurooppalaista lisäarvoa huomattavasti. |
| --- | --- |

13.

kummeksuu, että Euroopan komissio kiinnittää vain vähäistä huomiota Euroopan unionin kiintoisimman kulttuurihankkeen — Euroopan kulttuuripääkaupunkiohjelman — uusiin kehityskulkuihin eikä ilmeisesti pidä sitä strategisesti merkittävänä. Kulttuuripääkaupunkien ohjelma on kaikkein suosituin EU:n kulttuurihanke. Nimityksestä kilpaillaan enenevässä määrin kansallisella tasolla (vuodeksi 2008 Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 8 hakijaa, vuodeksi 2010 Saksassa on 18 ja Unkarissa 11 hakijaa, vuodeksi 2011 on Suomessa 8 hakijaa ja vuodeksi 2016 on jo nyt Espanjassa 7 hakijaa), ja sen merkitys kaupunkien ja alueiden kulttuurin kehitykselle kasvaa yhä nopeammin. Erityistä pontta antaa se, että vuosien 2007–2011 kulttuuripääkaupunkiprosesseissa kulttuuri ymmärretään yhteiskunnallisen kehityksen moottoriksi ja voimavaraksi ja sitä kohdellaan sellaisena, mikä kasvattaa eurooppalaista lisäarvoa huomattavasti.

| 14. | suosittaa siksi, että Euroopan komissio seuraa tiiviisti sekä analysoi ja tukee Euroopan kulttuuripääkaupunkiohjelman puitteissa tapahtuvia uusia kehityssuuntia.
  Erityistä huomiota komission tulisi kiinnittää






  — | vuosien 2007–2011 Euroopan kulttuuripääkaupunkien tiiviisiin ja tehokkaisiin yhteistyösuhteisiin. |
| --- | --- | --- |

14.

suosittaa siksi, että Euroopan komissio seuraa tiiviisti sekä analysoi ja tukee Euroopan kulttuuripääkaupunkiohjelman puitteissa tapahtuvia uusia kehityssuuntia.

Erityistä huomiota komission tulisi kiinnittää

—

vuosien 2007–2011 Euroopan kulttuuripääkaupunkien tiiviisiin ja tehokkaisiin yhteistyösuhteisiin.

| — | kulttuuripääkaupunkien Ruhr 2010, Pécs 2010 ja Istanbul 2010 väliseen yhteistyöhön. Tämä koskee sekä kestävän kulttuuripohjaisen kaupunkikehityksen tarjoamia innovointimahdollisuuksia että erityisiä mahdollisuuksia käydä vuoropuhelua islamin kanssa. |
| --- | --- |

—

kulttuuripääkaupunkien Ruhr 2010, Pécs 2010 ja Istanbul 2010 väliseen yhteistyöhön. Tämä koskee sekä kestävän kulttuuripohjaisen kaupunkikehityksen tarjoamia innovointimahdollisuuksia että erityisiä mahdollisuuksia käydä vuoropuhelua islamin kanssa.

| — | Cultural Cities Net 2010 -hankkeeseen, jossa ensimmäistä kertaa yli 20 kaupunkia Unkarista, Saksasta ja Turkista tekevät yhteistyötä omien eurooppalaisten kulttuuritavoitteidensa laatimiseksi ja vuoden 2010 ohjelman valmistelemiseksi yhdessä kulttuuripääkaupunkien kanssa sekä esitelläkseen samanaikaisesti monilla paikkakunnilla omat hankkeensa. |
| --- | --- |

—

Cultural Cities Net 2010 -hankkeeseen, jossa ensimmäistä kertaa yli 20 kaupunkia Unkarista, Saksasta ja Turkista tekevät yhteistyötä omien eurooppalaisten kulttuuritavoitteidensa laatimiseksi ja vuoden 2010 ohjelman valmistelemiseksi yhdessä kulttuuripääkaupunkien kanssa sekä esitelläkseen samanaikaisesti monilla paikkakunnilla omat hankkeensa.

| 15. | kiinnittää omasta puolestaan huomiota Euroopan alueiden ja kaupunkien välillä ja niiden hyväksi tehdyn kulttuuriyhteistyön tarjoamiin kehitys- ja integrointimahdollisuuksiin, jotka on mainittu Unkarin ja Saksan kulttuurikaupunkien laatimassa ”Budapestin julistuksessa” (2005). |
| --- | --- |

15.

kiinnittää omasta puolestaan huomiota Euroopan alueiden ja kaupunkien välillä ja niiden hyväksi tehdyn kulttuuriyhteistyön tarjoamiin kehitys- ja integrointimahdollisuuksiin, jotka on mainittu Unkarin ja Saksan kulttuurikaupunkien laatimassa ”Budapestin julistuksessa” (2005).

| 16. | pahoittelee, että Euroopan komissio ei ota kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevan Euroopan toimintasuunnitelman yhteydessä kantaa kaupunkien, kuntien ja alueiden lukuisiin kumppanuksiin, jotka ovat syntyneet toisen maailmansodan päättymisen jälkeen eri puolilla maailmaa. Nimenomaan tällaiset kiinteät kaupunki- ja aluekumppanuudet ovat vaikuttaneet ja vaikuttavat edelleen yhteiskuntaa vakauttavasti ja ovat edistäneet merkittävästi Euroopan rauhanomaista kehitystä ja sen kahtiajaon korjaamista. Komitea suosittelee näin ollen Euroopan komissiolle, että se ottaisi ohjelmiensa laadinnassa huomioon kaupunki- ja aluekumppanuuksien kokonaisyhteiskunnallisesti merkittävän kulttuurisen potentiaalin ja paneutuisi uudenlaisiin kehityslinjoihin. |
| --- | --- |

16.

pahoittelee, että Euroopan komissio ei ota kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevan Euroopan toimintasuunnitelman yhteydessä kantaa kaupunkien, kuntien ja alueiden lukuisiin kumppanuksiin, jotka ovat syntyneet toisen maailmansodan päättymisen jälkeen eri puolilla maailmaa. Nimenomaan tällaiset kiinteät kaupunki- ja aluekumppanuudet ovat vaikuttaneet ja vaikuttavat edelleen yhteiskuntaa vakauttavasti ja ovat edistäneet merkittävästi Euroopan rauhanomaista kehitystä ja sen kahtiajaon korjaamista. Komitea suosittelee näin ollen Euroopan komissiolle, että se ottaisi ohjelmiensa laadinnassa huomioon kaupunki- ja aluekumppanuuksien kokonaisyhteiskunnallisesti merkittävän kulttuurisen potentiaalin ja paneutuisi uudenlaisiin kehityslinjoihin.

| 17. | vahvistaa alueelliseen ja kunnalliseen kulttuurikehitykseen vaikuttavan ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman merkityksen ja suosittelee ohjelman laajentamista. |
| --- | --- |

17.

vahvistaa alueelliseen ja kunnalliseen kulttuurikehitykseen vaikuttavan ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman merkityksen ja suosittelee ohjelman laajentamista.

| 18. | odottaa konkreettisia ehdotuksia Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 toteuttamiseksi ja edellyttää alueiden komitean kuulemista asiassa. Komitea kannustaa sen vuoksi koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa keskittymään vuoden 2008 jälkeenkin kulttuurienväliseen vuoropuheluun edistämällä erityisiä toimintalinjoja ja tekemällä yhteistyötä muiden pääosastojen kanssa. |
| --- | --- |

18.

odottaa konkreettisia ehdotuksia Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 toteuttamiseksi ja edellyttää alueiden komitean kuulemista asiassa. Komitea kannustaa sen vuoksi koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa keskittymään vuoden 2008 jälkeenkin kulttuurienväliseen vuoropuheluun edistämällä erityisiä toimintalinjoja ja tekemällä yhteistyötä muiden pääosastojen kanssa.

| 19. | pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio esittele tiedonannossaan toimintasuunnitelman kunnianhimoisten tavoitteiden rahoittamista, ja toteaa, että rahoitusta ei missään tapauksessa voida ottaa Kulttuuri 2007 -ohjelman vähäisistä varoista. Komitea korostaa tässä yhteydessä rakennerahastojen tärkeää osuutta kulttuurirakenteiden edistämisessä ja kulttuuriperinnön vaalimisessa ja tukee Euroopan komission aikomusta sisällyttää kulttuurihankkeita tulevaisuudessa myös muihin yhteisön ohjelmiin. Tästä AK odottaa kuitenkin konkreettisempia tietoja. |
| --- | --- |

19.

pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio esittele tiedonannossaan toimintasuunnitelman kunnianhimoisten tavoitteiden rahoittamista, ja toteaa, että rahoitusta ei missään tapauksessa voida ottaa Kulttuuri 2007 -ohjelman vähäisistä varoista. Komitea korostaa tässä yhteydessä rakennerahastojen tärkeää osuutta kulttuurirakenteiden edistämisessä ja kulttuuriperinnön vaalimisessa ja tukee Euroopan komission aikomusta sisällyttää kulttuurihankkeita tulevaisuudessa myös muihin yhteisön ohjelmiin. Tästä AK odottaa kuitenkin konkreettisempia tietoja.

| 20. | yhtyy Euroopan komission käsitykseen siitä, että maaliskuussa 2007 voimaan tullut kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskeva Unescon yleissopimus tarjoaa EU:lle ja jäsenvaltioille tärkeän kulttuuripoliittisen ja kansainoikeudellisen välineen, jolla on myös alueellisia vaikutuksia.
  Komitea kehottaa Euroopan komissiota tämän vuoksi — toissijaisuusperiaatetta vaarantamatta — ryhtymään omiin toimiin kyseisen maailmanlaajuisen sopimuksen soveltamiseksi. |
| --- | --- |

20.

yhtyy Euroopan komission käsitykseen siitä, että maaliskuussa 2007 voimaan tullut kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskeva Unescon yleissopimus tarjoaa EU:lle ja jäsenvaltioille tärkeän kulttuuripoliittisen ja kansainoikeudellisen välineen, jolla on myös alueellisia vaikutuksia.

Komitea kehottaa Euroopan komissiota tämän vuoksi — toissijaisuusperiaatetta vaarantamatta — ryhtymään omiin toimiin kyseisen maailmanlaajuisen sopimuksen soveltamiseksi.

| 21. | muistuttaa uudelleen siitä, että jäsenvaltioista nousevaa yhteistä kulttuurin ulkopolitiikkaa voidaan kehittää ja toteuttaa vain, jos suhteista kolmansiin maihin huolehtivia toimijoita ja heidän yhteistyöpyrkimyksiään ja -toimiaan tuetaan. Alueiden komitea suosittelee siksi painokkaasti Euroopan komissiolle sellaisten aloitteiden kuin EUNIC-prosessin (European Union National Institutes for Culture) edistämistä ja tukemista. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa uudelleen siitä, että jäsenvaltioista nousevaa yhteistä kulttuurin ulkopolitiikkaa voidaan kehittää ja toteuttaa vain, jos suhteista kolmansiin maihin huolehtivia toimijoita ja heidän yhteistyöpyrkimyksiään ja -toimiaan tuetaan. Alueiden komitea suosittelee siksi painokkaasti Euroopan komissiolle sellaisten aloitteiden kuin EUNIC-prosessin (European Union National Institutes for Culture) edistämistä ja tukemista.

| 22. | pitää tervetulleena, että EU:n perussopimusta koskevissa neuvoston nykyisissä neuvottelutuloksissa on säilynyt Eurooppa-valmistelukunnan myönteinen asenne kulttuuriin. |
| --- | --- |

22.

pitää tervetulleena, että EU:n perussopimusta koskevissa neuvoston nykyisissä neuvottelutuloksissa on säilynyt Eurooppa-valmistelukunnan myönteinen asenne kulttuuriin.

| 23. | kritisoi sitä, että tiedonannossa ei mainita Rooman sopimusten 50-vuotisjuhlan yhteydessä annettua Berliinin-julistusta, jossa nostetaan yhdentymisprosessin taloudellisen merkityksen ohella esiin myös kulttuurisia arvoja sekä korostetaan tässä yhteydessä alueiden merkitystä. |
| --- | --- |

23.

kritisoi sitä, että tiedonannossa ei mainita Rooman sopimusten 50-vuotisjuhlan yhteydessä annettua Berliinin-julistusta, jossa nostetaan yhdentymisprosessin taloudellisen merkityksen ohella esiin myös kulttuurisia arvoja sekä korostetaan tässä yhteydessä alueiden merkitystä.

| 24. | haluaisi käynnistää rakentavan keskustelun Euroopan komission aikomuksesta soveltaa kulttuurialalla avoimen koordinoinnin menetelmää. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että kulttuurin kannalta erittäin tärkeille tasoille valtiotasoa alempana tulee antaa painoarvoa ja että hallintotaakan kasvu tulee pitää mahdollisimman pienenä. AK suosittelee myös eurooppalaisten foorumeiden ja verkostojen luomisen tarjoamien lukuisten mahdollisuuksien hyödyntämistä. Komitea pitää erityisesti yhteisten, rajanylittävien hankkeiden tuen lisäämistä sekä kulttuurituottajien vaihdon edistämistä lupaavina keinoina nopeuttaa ja tehostaa Euroopan yhdentymistä. |
| --- | --- |

24.

haluaisi käynnistää rakentavan keskustelun Euroopan komission aikomuksesta soveltaa kulttuurialalla avoimen koordinoinnin menetelmää. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että kulttuurin kannalta erittäin tärkeille tasoille valtiotasoa alempana tulee antaa painoarvoa ja että hallintotaakan kasvu tulee pitää mahdollisimman pienenä. AK suosittelee myös eurooppalaisten foorumeiden ja verkostojen luomisen tarjoamien lukuisten mahdollisuuksien hyödyntämistä. Komitea pitää erityisesti yhteisten, rajanylittävien hankkeiden tuen lisäämistä sekä kulttuurituottajien vaihdon edistämistä lupaavina keinoina nopeuttaa ja tehostaa Euroopan yhdentymistä.

| 25. | kannattaa Euroopan komission aikomusta toteuttaa kahden vuoden välein eurooppalainen kulttuurifoorumi, johon voisivat osallistua kaikki kulttuuripolitiikan ja kulttuurin käytännön tasot. |
| --- | --- |

25.

kannattaa Euroopan komission aikomusta toteuttaa kahden vuoden välein eurooppalainen kulttuurifoorumi, johon voisivat osallistua kaikki kulttuuripolitiikan ja kulttuurin käytännön tasot.

| 26. | pitää tässä yhteydessä erityisen tervetulleena, että Euroopan komissio aikoo kahden vuoden välein esittää kulttuuripoliittisen tilanneraportin, jossa kerrotaan erityisesti, millä tavoin Euroopan komissio noudattaa perustamissopimukseen kirjattua velvoitetta ottaa huomioon kulttuuriin liittyvät näkökohdat muilla politiikanaloilla (151 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

26.

pitää tässä yhteydessä erityisen tervetulleena, että Euroopan komissio aikoo kahden vuoden välein esittää kulttuuripoliittisen tilanneraportin, jossa kerrotaan erityisesti, millä tavoin Euroopan komissio noudattaa perustamissopimukseen kirjattua velvoitetta ottaa huomioon kulttuuriin liittyvät näkökohdat muilla politiikanaloilla (151 artiklan 4 kohta).

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/29

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Koulutuksen valistustehtävä kestävän kehityksen edistämisessä”

(2008/C 53/06)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että tehokas kestävää kehitystä edistävä koulutus edellyttää alueviranomaisten ja paikallisyhteisöjen osallistumista, koska alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa keskeinen rooli kestävää kehitystä edistävässä kasvatustyössä. |
| --- | --- |

—

painottaa, että tehokas kestävää kehitystä edistävä koulutus edellyttää alueviranomaisten ja paikallisyhteisöjen osallistumista, koska alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa keskeinen rooli kestävää kehitystä edistävässä kasvatustyössä.

| — | kehottaa järjestämään sellaista, kestävää kehitystä edistävää koulutusta, jossa ympäristönsuojelulle, kansalaistaidoille ja terveyskasvatukselle annetaan koulujen opetussuunnitelmissa enemmän tilaa. Tavoitteena on parantaa yhteiskunnan tietoisuutta ja kohottaa huolestuneisuuden tasoa. |
| --- | --- |

—

kehottaa järjestämään sellaista, kestävää kehitystä edistävää koulutusta, jossa ympäristönsuojelulle, kansalaistaidoille ja terveyskasvatukselle annetaan koulujen opetussuunnitelmissa enemmän tilaa. Tavoitteena on parantaa yhteiskunnan tietoisuutta ja kohottaa huolestuneisuuden tasoa.

| — | suosittaa perustamaan houkuttelevan Internet-portaalin, joka sisältää ajantasaista tietoa, ilmoituksia ja oppimateriaalia opettajien, yhdistystoiminnan, paikallishallinnon ja kaikkien kestävän kehityksen edistämisestä kiinnostuneiden tahojen käyttöön. |
| --- | --- |

—

suosittaa perustamaan houkuttelevan Internet-portaalin, joka sisältää ajantasaista tietoa, ilmoituksia ja oppimateriaalia opettajien, yhdistystoiminnan, paikallishallinnon ja kaikkien kestävän kehityksen edistämisestä kiinnostuneiden tahojen käyttöön.

| — | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia toimimaan linkkinä joukkotiedotusvälineiden suuntaan keskeisenä tehtävänään tehdä kestävän kehityksen ajatusta tunnetuksi ja tiedottaa kestävän kehityksen perusperiaatteista ja hyödyistä kansantajuisesti mahdollisimman suuren yleisön ymmärtämällä kielellä sekä edistää ja seurata aiheesta käytävää julkista keskustelua. |
| --- | --- |

—

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia toimimaan linkkinä joukkotiedotusvälineiden suuntaan keskeisenä tehtävänään tehdä kestävän kehityksen ajatusta tunnetuksi ja tiedottaa kestävän kehityksen perusperiaatteista ja hyödyistä kansantajuisesti mahdollisimman suuren yleisön ymmärtämällä kielellä sekä edistää ja seurata aiheesta käytävää julkista keskustelua.

| — | rohkaisee mediaa toimimaan aloitteellisesti ja julkaisemaan kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tuloksia sekä sisällyttämään ohjelma-aikatauluun paikallis- ja alueviranomaisten toimien ja toiminnan esittelyä ajankohtaan, jona toimintojen kohderyhmiin kuuluvilla on mahdollisuus olla paikalla. |
| --- | --- |

—

rohkaisee mediaa toimimaan aloitteellisesti ja julkaisemaan kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tuloksia sekä sisällyttämään ohjelma-aikatauluun paikallis- ja alueviranomaisten toimien ja toiminnan esittelyä ajankohtaan, jona toimintojen kohderyhmiin kuuluvilla on mahdollisuus olla paikalla.

| Esittelijä | : | Marek OLSZEWSKI Lubiczin kunnanjohtaja, Puolan hallituksen ja paikallisyhteisöjen yhteisen komission koulutus- ja kulttuurivaliokunnan puheenjohtaja (PL, UEN-AE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Marek OLSZEWSKI Lubiczin kunnanjohtaja, Puolan hallituksen ja paikallisyhteisöjen yhteisen komission koulutus- ja kulttuurivaliokunnan puheenjohtaja (PL, UEN-AE)

Toimintalinjoja koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | kiinnittää huomiota siihen, että alueellinen ja paikallinen itsehallinto on koko Euroopan unionissa yksi keskeisimmistä tekijöistä, jotka muotoilevat koulutus- ja tiedotuspolitiikkaa myös kestävän kehityksen alalla. Paikallisen ja alueellisen itsehallinnon rooli perustuu tällaisen toiminnan edistämiseen, koordinoimiseen ja tukemiseen. Sen vuoksi tehokas kestävää kehitystä edistävä koulutus edellyttää alueviranomaisten ja paikallisyhteisöjen osallistumista. |
| --- | --- |

1.

kiinnittää huomiota siihen, että alueellinen ja paikallinen itsehallinto on koko Euroopan unionissa yksi keskeisimmistä tekijöistä, jotka muotoilevat koulutus- ja tiedotuspolitiikkaa myös kestävän kehityksen alalla. Paikallisen ja alueellisen itsehallinnon rooli perustuu tällaisen toiminnan edistämiseen, koordinoimiseen ja tukemiseen. Sen vuoksi tehokas kestävää kehitystä edistävä koulutus edellyttää alueviranomaisten ja paikallisyhteisöjen osallistumista.

| 2. | panee hyväksyen merkille esimerkit alueellisten ja paikallisten itsehallintoelinten rooliin liittyvistä hyvistä käytänteistä edistettäessä, toteutettaessa ja koordinoitaessa kestävää kehitystä koulutuksen avulla. Esimerkkejä hankkeista, joita kannattaa tehdä laajemmin tunnetuksi mallihankkeina, ovat Agenda 21 -verkosto, RES-verkosto (Network of Regions on Education for Sustainability), jonka käynnistäjä oli Umbrian alue Italiassa; EU:n kestävän energian viikko, brittiläinen hanke ChangeLAB (Changing Lifestyles, Attitudes and Behaviour), koulutusjärjestelmään kuuluva pakollinen osallistuminen kestävää kehitystä edistävään opetukseen Baijerissa (Saksassa) ja Suomessa, ammatillisen koulutuksen opetusjärjestelmä Alankomaissa ja alueellisten ekologisen kasvatuksen keskusten toiminta Puolassa sekä avointen yliopistojen toiminta. |
| --- | --- |

2.

panee hyväksyen merkille esimerkit alueellisten ja paikallisten itsehallintoelinten rooliin liittyvistä hyvistä käytänteistä edistettäessä, toteutettaessa ja koordinoitaessa kestävää kehitystä koulutuksen avulla. Esimerkkejä hankkeista, joita kannattaa tehdä laajemmin tunnetuksi mallihankkeina, ovat Agenda 21 -verkosto, RES-verkosto (Network of Regions on Education for Sustainability), jonka käynnistäjä oli Umbrian alue Italiassa; EU:n kestävän energian viikko, brittiläinen hanke ChangeLAB (Changing Lifestyles, Attitudes and Behaviour), koulutusjärjestelmään kuuluva pakollinen osallistuminen kestävää kehitystä edistävään opetukseen Baijerissa (Saksassa) ja Suomessa, ammatillisen koulutuksen opetusjärjestelmä Alankomaissa ja alueellisten ekologisen kasvatuksen keskusten toiminta Puolassa sekä avointen yliopistojen toiminta.

| 3. | katsoo, että on kiinnitettävä enemmän huomiota seuraavan kaltaisten instituutioiden rooliin kestävää kehitystä koskevassa epämuodollisessa koulutuksessa: luonnonpuistot, kansallispuistot, alueelliset suojelukohteet, museot ja taidekeskukset. Ne voivat antaa merkittävää lisätukea opettajien ja oppilaiden muodolliseen koulutukseen mainitulla alalla. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että on kiinnitettävä enemmän huomiota seuraavan kaltaisten instituutioiden rooliin kestävää kehitystä koskevassa epämuodollisessa koulutuksessa: luonnonpuistot, kansallispuistot, alueelliset suojelukohteet, museot ja taidekeskukset. Ne voivat antaa merkittävää lisätukea opettajien ja oppilaiden muodolliseen koulutukseen mainitulla alalla.

| 4. | korostaa, että tämän vuoksi on ensisijaisen tärkeää kehittää alueiden ja paikallisyhteisöjen sekä niiden alueilla toimivien elinten yhteistyöverkostoa, jossa edistetään kestävän kehityksen alan hyviä käytänteitä ja vaihdetaan kokemuksia. Euroopan komission tulisi olla toimielin, joka — mm. alueiden komitean myötävaikutuksella — tukee kestävää kehitystä koskevan koulutuksen hyvien käytänteiden kirjaamista ja levittämistä voimakkaasti. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että tämän vuoksi on ensisijaisen tärkeää kehittää alueiden ja paikallisyhteisöjen sekä niiden alueilla toimivien elinten yhteistyöverkostoa, jossa edistetään kestävän kehityksen alan hyviä käytänteitä ja vaihdetaan kokemuksia. Euroopan komission tulisi olla toimielin, joka — mm. alueiden komitean myötävaikutuksella — tukee kestävää kehitystä koskevan koulutuksen hyvien käytänteiden kirjaamista ja levittämistä voimakkaasti.

| 5. | on tyytyväinen toteamukseen, jonka mukaan investoiminen henkilöpääomaan on Euroopan unionin kestävän kehityksen ylläpitämisen välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen toteamukseen, jonka mukaan investoiminen henkilöpääomaan on Euroopan unionin kestävän kehityksen ylläpitämisen välttämätön edellytys.

| 6. | katsoo, että koulutus yhdistää kestävän kehityksen kaikki kolme pilaria: talouden, ympäristönsuojelun ja yhteiskunnan kehityksen. Nykyaikaisessa yhteiskunnassa koulutus on sekä yksilön kehityksen ja osallisuuden että yhteiskunnan oman kehityksen edellytys. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että koulutus yhdistää kestävän kehityksen kaikki kolme pilaria: talouden, ympäristönsuojelun ja yhteiskunnan kehityksen. Nykyaikaisessa yhteiskunnassa koulutus on sekä yksilön kehityksen ja osallisuuden että yhteiskunnan oman kehityksen edellytys.

| 7. | toteaa, että koulutus on tärkein tekijä laajamittaisessa prosessissa, johon kuuluu paitsi keskusteleminen itse ajatuksesta myös elämäntyylin muuttaminen kestävän kehityksen periaatteiden suuntaan pyrittäessä parantamaan elämänlaatua. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että koulutus on tärkein tekijä laajamittaisessa prosessissa, johon kuuluu paitsi keskusteleminen itse ajatuksesta myös elämäntyylin muuttaminen kestävän kehityksen periaatteiden suuntaan pyrittäessä parantamaan elämänlaatua.

| 8. | pitää ilmeisenä, että kasvatus ja valistus kestävän kehityksen hyödyistä voivat osaltaan helpottaa elintapojen välttämättömien muutosten hyväksymistä ja siten auttaa välttämään ristiriitoja vanhan ja mukavaksi koetun sekä uuden, kestävällä pohjalla olevan elämäntavan välillä. |
| --- | --- |

8.

pitää ilmeisenä, että kasvatus ja valistus kestävän kehityksen hyödyistä voivat osaltaan helpottaa elintapojen välttämättömien muutosten hyväksymistä ja siten auttaa välttämään ristiriitoja vanhan ja mukavaksi koetun sekä uuden, kestävällä pohjalla olevan elämäntavan välillä.

| 9. | on tyytyväinen siihen, että yksi strategian päätavoitteista on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja oikeudenmukaisuuden turvaaminen muun muassa koulutuksen ja tiedotuksen avulla. |
| --- | --- |

9.

on tyytyväinen siihen, että yksi strategian päätavoitteista on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja oikeudenmukaisuuden turvaaminen muun muassa koulutuksen ja tiedotuksen avulla.

| 10. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa keskeinen rooli kestävää kehitystä edistävässä kasvatustyössä, ei pelkästään siksi, että esi-, perus- ja korkea-asteen koulutus kenties kuuluu virallisesti niiden toimivaltaan, vaan myös siksi, että ne ylläpitävät aikuiskoulutukseen sekä kulttuurin vaalimiseen ja edistämiseen keskittyviä laitoksia, näyttävät muille esimerkkiä paikallisina työnantajina ja sijoittajina ja toimivat peruspalveluiden tarjoajina. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa keskeinen rooli kestävää kehitystä edistävässä kasvatustyössä, ei pelkästään siksi, että esi-, perus- ja korkea-asteen koulutus kenties kuuluu virallisesti niiden toimivaltaan, vaan myös siksi, että ne ylläpitävät aikuiskoulutukseen sekä kulttuurin vaalimiseen ja edistämiseen keskittyviä laitoksia, näyttävät muille esimerkkiä paikallisina työnantajina ja sijoittajina ja toimivat peruspalveluiden tarjoajina.

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, että jäsenvaltioilla on erilaisia kokemuksia yhteiskunnan ja talouden kehittämisestä kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. Kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen ajattelun juurruttaminen edellyttää erityisohjelmia, joilla tuetaan koulutusta uusissa jäsenvaltioissa ja hakijamaissa. Yhteiskunnalliset ongelmat sekä taloudelliset ja sosiaaliset haasteet edellyttävät erilaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota siihen, että jäsenvaltioilla on erilaisia kokemuksia yhteiskunnan ja talouden kehittämisestä kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. Kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen ajattelun juurruttaminen edellyttää erityisohjelmia, joilla tuetaan koulutusta uusissa jäsenvaltioissa ja hakijamaissa. Yhteiskunnalliset ongelmat sekä taloudelliset ja sosiaaliset haasteet edellyttävät erilaista lähestymistapaa.

| 12. | kiinnittää YK:n Euroopan talouskomission 23. maaliskuuta 2005 julkaistun kestävän kehityksen koulutusstrategian mukaisesti huomiota kestävän kehityksen käsitteen kehittyvään luonteeseen, joka muuttuu samalla kun ymmärretään paremmin siihen kuuluvia prosesseja. Sen vuoksi tulee korostaa tieteellisen tutkimuksen seuraamisen merkitystä; tutkimuksen tavoitteisiin tulee kuulua kestävän kehityksen periaatteiden aiheuttamien muutosten ja kestävän kasvun uudelleenmäärittelyn seuranta. |
| --- | --- |

12.

kiinnittää YK:n Euroopan talouskomission 23. maaliskuuta 2005 julkaistun kestävän kehityksen koulutusstrategian mukaisesti huomiota kestävän kehityksen käsitteen kehittyvään luonteeseen, joka muuttuu samalla kun ymmärretään paremmin siihen kuuluvia prosesseja. Sen vuoksi tulee korostaa tieteellisen tutkimuksen seuraamisen merkitystä; tutkimuksen tavoitteisiin tulee kuulua kestävän kehityksen periaatteiden aiheuttamien muutosten ja kestävän kasvun uudelleenmäärittelyn seuranta.

Valistaminen kestävän kehityksen periaatteista ja tehtävistä koulutuksen avulla

| 13. | tähdentää, että yksilötasolla koulutus on tärkein tekijä pyrittäessä saamaan kestävän kehityksen ajatusta tukevat arvot osaksi kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

13.

tähdentää, että yksilötasolla koulutus on tärkein tekijä pyrittäessä saamaan kestävän kehityksen ajatusta tukevat arvot osaksi kansalaisyhteiskuntaa.

| 14. | korostaa, että onnistunut kestävää kehitystä edistävä koulutus ei ole mahdollista, elleivät opettajat ja kouluttajat ole riittävän sitoutuneita, innokkaita ja päteviä. Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen menestyminen edellyttää, että ympäristönsuojelulle, kansalaistaidoille ja terveyskasvatukselle annetaan koulujen opetussuunnitelmissa enemmän tilaa. Tavoitteena on parantaa yhteiskunnan tietoisuutta ja kohottaa huolestuneisuuden tasoa. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että onnistunut kestävää kehitystä edistävä koulutus ei ole mahdollista, elleivät opettajat ja kouluttajat ole riittävän sitoutuneita, innokkaita ja päteviä. Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen menestyminen edellyttää, että ympäristönsuojelulle, kansalaistaidoille ja terveyskasvatukselle annetaan koulujen opetussuunnitelmissa enemmän tilaa. Tavoitteena on parantaa yhteiskunnan tietoisuutta ja kohottaa huolestuneisuuden tasoa.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan mahdollisuuksia integroida ympäristökysymykset ja kestävä kehitys kansallisiin koulutusjärjestelmiin. |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan mahdollisuuksia integroida ympäristökysymykset ja kestävä kehitys kansallisiin koulutusjärjestelmiin.

| 16. | katsoo, että lapset ja nuoret ovat kestävää kehitystä edistävän koulutuksen erittäin tärkeä vastaanottajaryhmä, sillä he kuuluvat siihen sukupolveen, jolle näistä periaatteista tulee arvojärjestelmän ja elämäntyylin perusta. Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tulisi kattaa myös esikouluaste. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että lapset ja nuoret ovat kestävää kehitystä edistävän koulutuksen erittäin tärkeä vastaanottajaryhmä, sillä he kuuluvat siihen sukupolveen, jolle näistä periaatteista tulee arvojärjestelmän ja elämäntyylin perusta. Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tulisi kattaa myös esikouluaste.

| 17. | kehottaa edistämään koulutuksessa esikoulusta lähtien kestävää kehitystä ja välittämään tietoa käsitteiden opettamisen lisäksi aisteja ja käytännön kokemuksia hyödyntäen. |
| --- | --- |

17.

kehottaa edistämään koulutuksessa esikoulusta lähtien kestävää kehitystä ja välittämään tietoa käsitteiden opettamisen lisäksi aisteja ja käytännön kokemuksia hyödyntäen.

| 18. | toteaa, että on aiheellista korostaa perhe-elämän merkittävää roolia kaiken kestävään kehitykseen liittyvän muodollisen koulutuksen perustana. Alueiden komitean näkökulmasta perheiden opastaminen kestävyysperiaatteiden noudattamiseen päivittäisessä elämässä onkin yksi tärkeimmistä epämuodollisen koulutuksen elementeistä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että on aiheellista korostaa perhe-elämän merkittävää roolia kaiken kestävään kehitykseen liittyvän muodollisen koulutuksen perustana. Alueiden komitean näkökulmasta perheiden opastaminen kestävyysperiaatteiden noudattamiseen päivittäisessä elämässä onkin yksi tärkeimmistä epämuodollisen koulutuksen elementeistä tässä yhteydessä.

| 19. | kehottaa perustamaan houkuttelevan Internet-portaalin, joka sisältää ajantasaista tietoa, ilmoituksia ja oppimateriaalia opettajien, yhdistystoiminnan, paikallishallinnon ja kaikkien kestävän kehityksen edistämisestä kiinnostuneiden tahojen käyttöön. Aloitteen portaalin perustamiseksi tekisivät jäsenvaltioiden opetus- ja ympäristöministeriöt. Sisällön laatimisesta vastaisivat siihen nimetyt virkamiehet, jotka myös huolehtisivat konferensseista, aloitteista ja kestävän kehityksen edistämiskeinoista kertovan ajantasaisen tiedon julkaisemisesta. Säännöllisestä yhteistyöstä muiden kestävän kehityksen parissa toimivien instituutioiden, yhdistysten ja säätiöiden kanssa voisi myös olla hyötyä. |
| --- | --- |

19.

kehottaa perustamaan houkuttelevan Internet-portaalin, joka sisältää ajantasaista tietoa, ilmoituksia ja oppimateriaalia opettajien, yhdistystoiminnan, paikallishallinnon ja kaikkien kestävän kehityksen edistämisestä kiinnostuneiden tahojen käyttöön. Aloitteen portaalin perustamiseksi tekisivät jäsenvaltioiden opetus- ja ympäristöministeriöt. Sisällön laatimisesta vastaisivat siihen nimetyt virkamiehet, jotka myös huolehtisivat konferensseista, aloitteista ja kestävän kehityksen edistämiskeinoista kertovan ajantasaisen tiedon julkaisemisesta. Säännöllisestä yhteistyöstä muiden kestävän kehityksen parissa toimivien instituutioiden, yhdistysten ja säätiöiden kanssa voisi myös olla hyötyä.

| 20. | uskoo, että estävää kehitystä edistävän koulutuksen tulisi kattaa toiminta, jonka kohderyhmiä olisivat nykyistä laajemmin yritykset, maanviljelijät, julkishallinto, joukkotiedotusvälineet ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot. Ne ovat erityisen tärkeitä ryhmiä pyrittäessä ottamaan kestävän kehityksen periaatteet osaksi ihmisten päivittäistä elämää. |
| --- | --- |

20.

uskoo, että estävää kehitystä edistävän koulutuksen tulisi kattaa toiminta, jonka kohderyhmiä olisivat nykyistä laajemmin yritykset, maanviljelijät, julkishallinto, joukkotiedotusvälineet ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot. Ne ovat erityisen tärkeitä ryhmiä pyrittäessä ottamaan kestävän kehityksen periaatteet osaksi ihmisten päivittäistä elämää.

| 21. | toteaa, että koulutuksen tehtäviin kuuluu myös poliittisen ja yhteiskunnallisen eliitin valveuttaminen tarpeesta huolehtia yhteiskunnallisten toimijoiden kuulemisesta ja vuoropuhelusta kestävän kehityksen strategian toimeenpanossa, jotta voidaan ottaa huomioon kaikkien alojen edut ja löytää tasapaino kehityksen eri näkökohtien painotusten välille. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että koulutuksen tehtäviin kuuluu myös poliittisen ja yhteiskunnallisen eliitin valveuttaminen tarpeesta huolehtia yhteiskunnallisten toimijoiden kuulemisesta ja vuoropuhelusta kestävän kehityksen strategian toimeenpanossa, jotta voidaan ottaa huomioon kaikkien alojen edut ja löytää tasapaino kehityksen eri näkökohtien painotusten välille.

| 22. | kannattaa ajatusta Euroopan nuorisofoorumin ja kulloisenkin puheenjohtajavaltion pysyvien suhteiden vakiinnuttamisesta, jotta ne voivat vaihtaa näkemyksiä kestävän kehityksen toivotusta suunnasta. |
| --- | --- |

22.

kannattaa ajatusta Euroopan nuorisofoorumin ja kulloisenkin puheenjohtajavaltion pysyvien suhteiden vakiinnuttamisesta, jotta ne voivat vaihtaa näkemyksiä kestävän kehityksen toivotusta suunnasta.

| 23. | kiinnittää huomiota opiskelevan ja koulua käyvän nuorison kansainvälisen vaihdon rooliin, sillä yksi vaihdon perustehtävistä on valistaa kulttuurisen erilaisuuden arvosta ja suvaitsevaisuudesta sekä edistää kestävän kehityksen eri ratkaisuja. Ohjelmat kuten Erasmus, Socrates, Grundtvig ja Tempus ovat olleet ja ovat jatkossakin arkipäivän kokemusten vaihtoa koskevan koulutuksen peruselementti kestävän kehityksen periaatteiden mukaisten elämäntyylien ja alan hyvien käytänteiden edistämisessä. |
| --- | --- |

23.

kiinnittää huomiota opiskelevan ja koulua käyvän nuorison kansainvälisen vaihdon rooliin, sillä yksi vaihdon perustehtävistä on valistaa kulttuurisen erilaisuuden arvosta ja suvaitsevaisuudesta sekä edistää kestävän kehityksen eri ratkaisuja. Ohjelmat kuten Erasmus, Socrates, Grundtvig ja Tempus ovat olleet ja ovat jatkossakin arkipäivän kokemusten vaihtoa koskevan koulutuksen peruselementti kestävän kehityksen periaatteiden mukaisten elämäntyylien ja alan hyvien käytänteiden edistämisessä.

| 24. | ehdottaa, että maatalouden luonnonmukaistamisen prosesseja käsitteen laajassa merkityksessä tuetaan edelleen. Erityisesti tulee lisätä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kysyntää valveuttamalla yhteiskuntaa korkealaatuisista elintarvikkeista ja tarjoamalla maanviljelijöille lisäkoulutusta luonnonmukaisesta ja kestävästä tuotannosta, ympäristöystävällisestä maa- ja metsätaloudesta, eläinten hyvinvoinnista ja biomassan tuotannosta. |
| --- | --- |

24.

ehdottaa, että maatalouden luonnonmukaistamisen prosesseja käsitteen laajassa merkityksessä tuetaan edelleen. Erityisesti tulee lisätä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kysyntää valveuttamalla yhteiskuntaa korkealaatuisista elintarvikkeista ja tarjoamalla maanviljelijöille lisäkoulutusta luonnonmukaisesta ja kestävästä tuotannosta, ympäristöystävällisestä maa- ja metsätaloudesta, eläinten hyvinvoinnista ja biomassan tuotannosta.

| 25. | katsoo, että ympäristökoulutukseen myönnettäviä määrärahoja tulee lisätä, ja kolmannen sukupolven oikeuksien toteuttamisen tukemisen tulee olla koulutuksessa keskeisellä sijalla siten, että tietoa jaetaan muun muassa seuraavista kysymyksistä: rationaalinen energiankäyttö, uusiutuvien energialähteiden ja ympäristöystävällisten liikennevälineiden käytön edistäminen, kestävyysperiaatteita noudattava kulutus, eko- ja energiamerkintöjen käyttö, luonnonmukaisen maataloustuotannon merkitys sekä kierrätys. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että ympäristökoulutukseen myönnettäviä määrärahoja tulee lisätä, ja kolmannen sukupolven oikeuksien toteuttamisen tukemisen tulee olla koulutuksessa keskeisellä sijalla siten, että tietoa jaetaan muun muassa seuraavista kysymyksistä: rationaalinen energiankäyttö, uusiutuvien energialähteiden ja ympäristöystävällisten liikennevälineiden käytön edistäminen, kestävyysperiaatteita noudattava kulutus, eko- ja energiamerkintöjen käyttö, luonnonmukaisen maataloustuotannon merkitys sekä kierrätys.

Elinikäinen oppiminen ja kestävä kehitys

| 26. | ehdottaa, että kestävän kehityksen kysymykset tulisi nivoa nykyistä paremmin elinikäisen oppimisen uuteen integroituun toimintaohjelmaan. Laadukas koulutus on välttämätöntä, jotta tunnistetaan tarve nivoa kestävä kehitys osaksi kaikkia elämänalueita. Tämän vuoksi komitea kehottaakin edistämään julkisviranomaisten, koululaisia sekä perus- ja jatkotutkintoa suorittavia opettavien, suuren yleisön, vapaaehtoisten sekä talouden ja yhteiskunnan eri toimijoiden koulutusta. Lisäksi komitea kehottaa osallistumaan kysymystä käsitteleviin eurooppalaisiin työryhmiin, seminaareihin ja foorumeihin. |
| --- | --- |

26.

ehdottaa, että kestävän kehityksen kysymykset tulisi nivoa nykyistä paremmin elinikäisen oppimisen uuteen integroituun toimintaohjelmaan. Laadukas koulutus on välttämätöntä, jotta tunnistetaan tarve nivoa kestävä kehitys osaksi kaikkia elämänalueita. Tämän vuoksi komitea kehottaakin edistämään julkisviranomaisten, koululaisia sekä perus- ja jatkotutkintoa suorittavia opettavien, suuren yleisön, vapaaehtoisten sekä talouden ja yhteiskunnan eri toimijoiden koulutusta. Lisäksi komitea kehottaa osallistumaan kysymystä käsitteleviin eurooppalaisiin työryhmiin, seminaareihin ja foorumeihin.

| 27. | kiinnittää huomiota tarpeeseen joustavoittaa ammatillisia koulutusjärjestelmiä. Tämä onnistuu esimerkiksi noudattamalla epävirallisesti hankittujen pätevyyksien validointimenettelyä nykyistä joustavammin, jotta järjestelmän ulkopuolelle jääneet pääsisivät laajamittaisemmin osallisiksi ammatillisesta koulutuksesta. Hyvä esimerkki tästä on esimerkiksi suomalainen tai alankomaalainen malli epävirallisten ammatillisten pätevyyksien sertifioimiseksi ja validoimiseksi. |
| --- | --- |

27.

kiinnittää huomiota tarpeeseen joustavoittaa ammatillisia koulutusjärjestelmiä. Tämä onnistuu esimerkiksi noudattamalla epävirallisesti hankittujen pätevyyksien validointimenettelyä nykyistä joustavammin, jotta järjestelmän ulkopuolelle jääneet pääsisivät laajamittaisemmin osallisiksi ammatillisesta koulutuksesta. Hyvä esimerkki tästä on esimerkiksi suomalainen tai alankomaalainen malli epävirallisten ammatillisten pätevyyksien sertifioimiseksi ja validoimiseksi.

| 28. | suosittaa, että kestävää kehitystä edistävän ja jäsenvaltioiden yhdessä laatiman yhteisön koulutusmallin tulisi sisältää seuraavat perustekijät:






  — | Koko koulutusyhteisön sitoutuu edistämään koulujen ja niiden ympäristön ympäristönsuojelullista laatua ja kestävyyttä. |
| --- | --- | --- |

28.

suosittaa, että kestävää kehitystä edistävän ja jäsenvaltioiden yhdessä laatiman yhteisön koulutusmallin tulisi sisältää seuraavat perustekijät:

—

Koko koulutusyhteisön sitoutuu edistämään koulujen ja niiden ympäristön ympäristönsuojelullista laatua ja kestävyyttä.

| — | Koulujen hallinnointi on kestävällä pohjalla, ja siinä otetaan huomioon ympäristönäkökohdat hankinnoissa, jätehuollossa, energiatehokkuudessa, vedenkulutuksessa sekä melusaastetta ja turvallisuutta ajatellen. |
| --- | --- |

—

Koulujen hallinnointi on kestävällä pohjalla, ja siinä otetaan huomioon ympäristönäkökohdat hankinnoissa, jätehuollossa, energiatehokkuudessa, vedenkulutuksessa sekä melusaastetta ja turvallisuutta ajatellen.

| — | Kouluyhteisöä koulutetaan siihen kuuluvien osaamisaloja vastaavasti. |
| --- | --- |

—

Kouluyhteisöä koulutetaan siihen kuuluvien osaamisaloja vastaavasti.

| — | Ympäristökasvatus otetaan ottaa osaksi koulun opetusohjelmaa. |
| --- | --- |

—

Ympäristökasvatus otetaan ottaa osaksi koulun opetusohjelmaa.

| — | Kouluyhteisö otetaan osaksi paikallisyhteisöä. |
| --- | --- |

—

Kouluyhteisö otetaan osaksi paikallisyhteisöä.

| — | Luodaan yhteyksiä paikallisten Agenda 21 -toimintojen ja koulujen Agenda 21 -hankkeiden kesken. |
| --- | --- |

—

Luodaan yhteyksiä paikallisten Agenda 21 -toimintojen ja koulujen Agenda 21 -hankkeiden kesken.

| — | Määritetään erityisindikaattoreita sen mittaamiseksi, missä määrin koulut ovat sisällyttäneet kestävän kehityksen opettamisen vuotuisiin ohjelmiinsa ja miten hyvin ne siten toteuttavat kestävän kehityksen periaatetta. |
| --- | --- |

—

Määritetään erityisindikaattoreita sen mittaamiseksi, missä määrin koulut ovat sisällyttäneet kestävän kehityksen opettamisen vuotuisiin ohjelmiinsa ja miten hyvin ne siten toteuttavat kestävän kehityksen periaatetta.

| 29. | uskoo, että etäopiskelu on yksi tärkeimmistä tavoista saada yhteys perinteisesti koulutusmahdollisuuksien ulkopuolelle jääviin ryhmiin kuten maaseudun asukkaisiin, vammaisiin sekä kotitaloudesta huolehtiviin naisiin. Nämä ryhmät ovat hyödyntämätöntä ja kätkettyä kehityspotentiaalia unionin yhteiskunnissa. Komitea ehdottaa, että lisätään maksuttomien etäopiskelufoorumien kehittämismäärärahoja ja myönnetään nykyistä enemmän resursseja etäopiskeluohjelmien kehittämiseen, mihin kuuluvat kansalaisvalistusohjelmat. |
| --- | --- |

29.

uskoo, että etäopiskelu on yksi tärkeimmistä tavoista saada yhteys perinteisesti koulutusmahdollisuuksien ulkopuolelle jääviin ryhmiin kuten maaseudun asukkaisiin, vammaisiin sekä kotitaloudesta huolehtiviin naisiin. Nämä ryhmät ovat hyödyntämätöntä ja kätkettyä kehityspotentiaalia unionin yhteiskunnissa. Komitea ehdottaa, että lisätään maksuttomien etäopiskelufoorumien kehittämismäärärahoja ja myönnetään nykyistä enemmän resursseja etäopiskeluohjelmien kehittämiseen, mihin kuuluvat kansalaisvalistusohjelmat.

| 30. | korostaa uudestaan, että on välttämätöntä ottaa elinikäinen oppiminen osaksi alue- ja paikallistason elämää. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komitea ehdottaa elinikäistä oppimista edistävän oppimisalueiden verkoston R3L järjestelmällistä laajentamista siten, että se kattaa Euroopan unionin kaikki alueet sekä ETA/EFTA-maat ja ehdokasvaltiot. |
| --- | --- |

30.

korostaa uudestaan, että on välttämätöntä ottaa elinikäinen oppiminen osaksi alue- ja paikallistason elämää. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komitea ehdottaa elinikäistä oppimista edistävän oppimisalueiden verkoston R3L järjestelmällistä laajentamista siten, että se kattaa Euroopan unionin kaikki alueet sekä ETA/EFTA-maat ja ehdokasvaltiot.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että uudistetussa strategiassa todetaan olevan tarpeellista vähentää koulun keskeyttävien oppilaiden määrä 10 prosenttiin. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen siihen, että uudistetussa strategiassa todetaan olevan tarpeellista vähentää koulun keskeyttävien oppilaiden määrä 10 prosenttiin.

Kestävä kehitys ja osaamisyhteiskunta

| 32. | katsoo, ettei kestävä kehitys ole mahdollista ilman osaamisyhteiskuntaa. Jotta EU:n jäsenvaltiot kykenisivät talouskehitykseen ja vastaamaan maailmanlaajuiseen kilpailuun, on olennaisen tärkeää pyrkiä jatkuvasti saamaan kansalaiset yhä paremmin tiedostamaan koulutuksen, tieteellisen tutkimuksen ja tiedemaailman arvostuksen merkitys sekä lujittaa luonnontieteiden asemaa. Paikallis- ja aluetason toimijoilla on tärkein tehtävä tässä asiassa, koska ne pystyvät suoraan vaikuttamaan perus- ja keskiasteen koulutukseen. |
| --- | --- |

32.

katsoo, ettei kestävä kehitys ole mahdollista ilman osaamisyhteiskuntaa. Jotta EU:n jäsenvaltiot kykenisivät talouskehitykseen ja vastaamaan maailmanlaajuiseen kilpailuun, on olennaisen tärkeää pyrkiä jatkuvasti saamaan kansalaiset yhä paremmin tiedostamaan koulutuksen, tieteellisen tutkimuksen ja tiedemaailman arvostuksen merkitys sekä lujittaa luonnontieteiden asemaa. Paikallis- ja aluetason toimijoilla on tärkein tehtävä tässä asiassa, koska ne pystyvät suoraan vaikuttamaan perus- ja keskiasteen koulutukseen.

| 33. | huomauttaa, että eksakteja tieteitä opiskelevien määrä supistuu jatkuvasti. Tähän viitaten komitea toteaa, että lasten ja nuorten kiinnostusta luonnontieteisiin on tuettava (esim. soveltamalla nykyistä yleisemmin vapaaseen kyselyyn perustuvaa oppimista, inquiry-based pedagogy), mikäli kestävän kehityksen periaatteita halutaan toteuttaa. Lisäksi on pyrittävä intensiivisemmin valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvoa, mikä auttaa lisäämään eksakteja tieteitä opiskelevien nuorten määrää. |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että eksakteja tieteitä opiskelevien määrä supistuu jatkuvasti. Tähän viitaten komitea toteaa, että lasten ja nuorten kiinnostusta luonnontieteisiin on tuettava (esim. soveltamalla nykyistä yleisemmin vapaaseen kyselyyn perustuvaa oppimista, inquiry-based pedagogy), mikäli kestävän kehityksen periaatteita halutaan toteuttaa. Lisäksi on pyrittävä intensiivisemmin valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvoa, mikä auttaa lisäämään eksakteja tieteitä opiskelevien nuorten määrää.

| 34. | katsoo, että on jatkettava toimintaa yhteistyön tiivistämiseksi tieteellisen tutkimuksen, koulutuksen ja aluehallinnon välillä. Jotta tähän päästäisiin, on yleistettävä eritoten EU:n puiteohjelmissa sovellettuja hyviä käytänteitä ja pyrittävä siten saamaan alueet kiinnostumaan mainitun kaltaisten yhteyksien tarjoamista eduista. Alueiden komitea arvostaa puiteohjelmien roolia kestävän kehityksen tuottamien muutosten tarkkailussa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että on jatkettava toimintaa yhteistyön tiivistämiseksi tieteellisen tutkimuksen, koulutuksen ja aluehallinnon välillä. Jotta tähän päästäisiin, on yleistettävä eritoten EU:n puiteohjelmissa sovellettuja hyviä käytänteitä ja pyrittävä siten saamaan alueet kiinnostumaan mainitun kaltaisten yhteyksien tarjoamista eduista. Alueiden komitea arvostaa puiteohjelmien roolia kestävän kehityksen tuottamien muutosten tarkkailussa.

Yhteiskunnalliset muutokset Euroopassa sekä kestävä kehitys ja koulutus

| 35. | ottaa huomioon eurooppalaisen väestön vanhenemisen, ja niinpä sen mielestä tulee pyrkiä määrittelemään koulutusjärjestelmät uudelleen, jotta mahdollistetaan ikääntyvien entistä täysimittaisempi yhteiskunnallinen osallistuminen. |
| --- | --- |

35.

ottaa huomioon eurooppalaisen väestön vanhenemisen, ja niinpä sen mielestä tulee pyrkiä määrittelemään koulutusjärjestelmät uudelleen, jotta mahdollistetaan ikääntyvien entistä täysimittaisempi yhteiskunnallinen osallistuminen.

| 36. | katsoo, että suvaitsevuus erilaisuutta kohtaan on kestävän kehityksen ehto, kun otetaan huomioon Euroopan nykyiset ja lähitulevaisuuden demografiset, kulttuuriset ja maahanmuuttoon perustuvat suuntaukset. Näin ollen komitea kehottaa jäsenvaltioita edistämään sellaista koulutusmallia, jossa suvaitsevuus muiden uskonnollisia vakaumuksia, muita kulttuureja, toista sukupuolta ja eri elämäntyylejä kohtaan on kansalaisvalistuksen keskeinen tekijä. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että suvaitsevuus erilaisuutta kohtaan on kestävän kehityksen ehto, kun otetaan huomioon Euroopan nykyiset ja lähitulevaisuuden demografiset, kulttuuriset ja maahanmuuttoon perustuvat suuntaukset. Näin ollen komitea kehottaa jäsenvaltioita edistämään sellaista koulutusmallia, jossa suvaitsevuus muiden uskonnollisia vakaumuksia, muita kulttuureja, toista sukupuolta ja eri elämäntyylejä kohtaan on kansalaisvalistuksen keskeinen tekijä.

| 37. | katsoo lisäksi, että tulee kiinnittää nykyistä enemmän huomiota siihen, miten paikallis- ja aluehallintoa voidaan tukea sen sisällyttäessä kestävän kehityksen periaatteita terveiden elintapojen ja terveyttä edistävän politiikan muotoilemisen prosesseihin. |
| --- | --- |

37.

katsoo lisäksi, että tulee kiinnittää nykyistä enemmän huomiota siihen, miten paikallis- ja aluehallintoa voidaan tukea sen sisällyttäessä kestävän kehityksen periaatteita terveiden elintapojen ja terveyttä edistävän politiikan muotoilemisen prosesseihin.

Joukkotiedotusvälineet ja kestävää kehitystä edistävä koulutus

| 38. | toteaa edellä mainitun perusteella, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi toimia linkkinä joukkotiedotusvälineiden suuntaan keskeisenä tehtävänään tehdä kestävän kehityksen ajatusta tunnetuksi ja tiedottaa kestävän kehityksen perusperiaatteista ja hyödyistä kansantajuisesti mahdollisimman suuren yleisön ymmärtämällä kielellä sekä edistää ja seurata aiheesta käytävää julkista keskustelua. |
| --- | --- |

38.

toteaa edellä mainitun perusteella, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi toimia linkkinä joukkotiedotusvälineiden suuntaan keskeisenä tehtävänään tehdä kestävän kehityksen ajatusta tunnetuksi ja tiedottaa kestävän kehityksen perusperiaatteista ja hyödyistä kansantajuisesti mahdollisimman suuren yleisön ymmärtämällä kielellä sekä edistää ja seurata aiheesta käytävää julkista keskustelua.

| 39. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään tiivistä yhteistyötä joukkoviestinten kanssa tehdäkseen kestävän kehityksen alan hyviä käytänteitä tunnetuksi. |
| --- | --- |

39.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään tiivistä yhteistyötä joukkoviestinten kanssa tehdäkseen kestävän kehityksen alan hyviä käytänteitä tunnetuksi.

| 40. | ottaa huomioon edellä esitetyt toteamukset alueiden ja paikallisyhteisöjen roolista kestävää kehitystä edistävässä koulutuksessa ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia kehittämään omia viestintästrategioitaan kestävän kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

40.

ottaa huomioon edellä esitetyt toteamukset alueiden ja paikallisyhteisöjen roolista kestävää kehitystä edistävässä koulutuksessa ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia kehittämään omia viestintästrategioitaan kestävän kehityksen edistämiseksi.

| 41. | kehottaa voimistamaan alueiden nykyistä toimintaa, kuten kestävää kehitystä tunnetuksi tekevää tiedotuskampanjointia, ja laajentamaan siihen suunnattavaa tukea. Komitea vetoaa lisäksi alan koulutuksen ja neuvonnan puolesta. |
| --- | --- |

41.

kehottaa voimistamaan alueiden nykyistä toimintaa, kuten kestävää kehitystä tunnetuksi tekevää tiedotuskampanjointia, ja laajentamaan siihen suunnattavaa tukea. Komitea vetoaa lisäksi alan koulutuksen ja neuvonnan puolesta.

| 42. | kehottaa julkisia instituutioita laatimaan yhteistyösopimuksia julkisten ja yksityisten mediaorganisaatioiden kanssa ympäristökysymysten pitämiseksi esillä dokumentti-, opetus- ja viihdeohjelmissa ja alan henkilöstön kouluttamiseksi käsittelemään näitä kysymyksiä tiukan tieteellisesti. Lisäksi on tarpeen suunnitella kontekstualisoituja viestintästrategioita, jotka kattavat sekä kyseessä olevan alan tai aiheen että kohteena olevan väestöryhmän. Näin käyttäytymistä ja asenteita voidaan muokata kestävän kehityksen mukaisiksi. |
| --- | --- |

42.

kehottaa julkisia instituutioita laatimaan yhteistyösopimuksia julkisten ja yksityisten mediaorganisaatioiden kanssa ympäristökysymysten pitämiseksi esillä dokumentti-, opetus- ja viihdeohjelmissa ja alan henkilöstön kouluttamiseksi käsittelemään näitä kysymyksiä tiukan tieteellisesti. Lisäksi on tarpeen suunnitella kontekstualisoituja viestintästrategioita, jotka kattavat sekä kyseessä olevan alan tai aiheen että kohteena olevan väestöryhmän. Näin käyttäytymistä ja asenteita voidaan muokata kestävän kehityksen mukaisiksi.

| 43. | rohkaisee mediaa toimimaan aloitteellisesti ja julkaisemaan kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tuloksia sekä sisällyttämään ohjelma-aikatauluun paikallis- ja alueviranomaisten toimien ja toiminnan esittelyä ajankohtaan, jona toimintojen kohderyhmiin kuuluvilla on mahdollisuus olla paikalla. |
| --- | --- |

43.

rohkaisee mediaa toimimaan aloitteellisesti ja julkaisemaan kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tuloksia sekä sisällyttämään ohjelma-aikatauluun paikallis- ja alueviranomaisten toimien ja toiminnan esittelyä ajankohtaan, jona toimintojen kohderyhmiin kuuluvilla on mahdollisuus olla paikalla.

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

LIITE

I   Kyselyyn saaduista vastauksista kerättyjä esimerkkejä parhaista käytännöistä

Bulgaria

Bulgarialainen Dobrichin kunta aikoo järjestää lapsille, opiskelijoille ja aikuisille suunnatun ilmoituskampanjan, johon osallistuvat paikallislehdet, -radio ja -televisio. Tavoitteena on tehdä kohdakkoin käyttöönotettavaa jätteiden lajittelua tutuksi. Tuonnempana kunta on valmis jakamaan järjestelmän käyttöönotosta saamansa tulokset ja kokemukset AK:n kanssa.

Kypros

Kyproslainen kreikankielinen Ayios Athanasiosin kunta muodosti ”ympäristökasvatustiimin” entisistä opettajista, jotka tuntevat alan hyvin. Samalla Grundtvig-ohjelmaan osallistuvat ovat perustaneet ympäristöseikkoihin huomiota kiinnittävän ohjelman. Kunta oli tämän prosessin keskeisin järjestäjä. Ympäristönsuojelua, kierrätystä, kestävyysajatusta jne. toimillaan edistävät oppilaitokset tekevät nykyään yhteistyötä.

Espanja

Espanjassa julkishallinnon osasto ”Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departemento de Educación para el Desarrollo Sostenibile” on käynnistänyt urheilutapahtumien ympäristömenettelyjä koskevan hankkeen. Sen tavoitteena on valjastaa mahdollisuudet, joita urheilu tarjoaa ympäristökasvatuksen välineenä, jotta ympäristönäkökohdat otetaan huomioon urheilutapahtumien järjestämisessä. Tavoitteena on myös edistää tapahtumien järjestäjien, urheilijoiden ja yleisön ympäristö- ja kaupunkimyönteistä julkista osaamista ja käyttäytymistä. Ympäristökäytänteitä toteutetaan urheilutapahtumien järjestämisessä kolmella lohkolla:

| — | Madrid kansallisten ja kansainvälisten urheilukilpailujen tapahtumapaikkana; yhteistyötä tehdään asiaankuuluvien liittojen kanssa |
| --- | --- |

—

Madrid kansallisten ja kansainvälisten urheilukilpailujen tapahtumapaikkana; yhteistyötä tehdään asiaankuuluvien liittojen kanssa

| — | Madrid edellä mainittua pienempien, usein piiritason tapahtumien järjestäjänä |
| --- | --- |

—

Madrid edellä mainittua pienempien, usein piiritason tapahtumien järjestäjänä

| — | urheilutapahtumiin osallistuvan vapaaehtoisista koostuvan erityisen ympäristöryhmän perustaminen. |
| --- | --- |

—

urheilutapahtumiin osallistuvan vapaaehtoisista koostuvan erityisen ympäristöryhmän perustaminen.

Tapahtumat voidaan ympäristövaikutustensa perusteella luokitella kolmeen ryhmään:

| — | esim. sisähalleissa, ulkokentillä, stadioneilla, uimastadioneilla, urheiluhalleissa, urheilukentillä jne. järjestettävät tapahtumat |
| --- | --- |

—

esim. sisähalleissa, ulkokentillä, stadioneilla, uimastadioneilla, urheiluhalleissa, urheilukentillä jne. järjestettävät tapahtumat

| — | katuympäristössä järjestettävät urheilutapahtumat, kuten maratonit ja pyöräilykilpailut, jotka edellyttävät liikenteenohjausta, reittien valmistelua ja jätehuollon järjestämistä |
| --- | --- |

—

katuympäristössä järjestettävät urheilutapahtumat, kuten maratonit ja pyöräilykilpailut, jotka edellyttävät liikenteenohjausta, reittien valmistelua ja jätehuollon järjestämistä

| — | viheralueilla, eli tässä tapauksessa puistoissa, järjestettävät urheilutapahtumat, kuten yleisurheilukilpailut, pyöräilykilpailut tai ulkona järjestettävät uintikisat. |
| --- | --- |

—

viheralueilla, eli tässä tapauksessa puistoissa, järjestettävät urheilutapahtumat, kuten yleisurheilukilpailut, pyöräilykilpailut tai ulkona järjestettävät uintikisat.

Kulloistakin tapahtumaa valmisteltaessa, sen aikana ja tapahtuman jälkeen toteutettavat ympäristötoimet, joilla varaudutaan ympäristövaikutuksiin (erityistä huomiota kiinnitetään jätehuoltoon, liikenteeseen sekä energian ja veden kulutukseen), voidaan luokitella hyviksi ympäristökäytännöiksi.

Huhtikuussa 2007 edellä mainittu osasto järjesti 30. Madridin maratonin yhdessä yksityisen järjestäjätahon MAPOMAn kanssa. Tässä yhteydessä toteutettiin seuraavat ympäristötoimet:

| — | jätteiden minimointi, pesusienien, appelsiinien ja pullonkorkkien siivoaminen |
| --- | --- |

—

jätteiden minimointi, pesusienien, appelsiinien ja pullonkorkkien siivoaminen

| — | kierrätyksen tehostaminen, t-paitojen ja muovipullojen kierrätys ja kierrätyspisteiden järjestäminen |
| --- | --- |

—

kierrätyksen tehostaminen, t-paitojen ja muovipullojen kierrätys ja kierrätyspisteiden järjestäminen

| — | ympäristötietoisuuden parantaminen juoksijoiden ja katsojien parissa |
| --- | --- |

—

ympäristötietoisuuden parantaminen juoksijoiden ja katsojien parissa

| — | yhteydet joukkoviestimiin |
| --- | --- |

—

yhteydet joukkoviestimiin

| — | reitin varrella olevan Retiro-puiston helposti vahingoittuvien alueiden suojelu |
| --- | --- |

—

reitin varrella olevan Retiro-puiston helposti vahingoittuvien alueiden suojelu

| — | liikkuminen: bioetanolia polttoaineena käyttävät, ympäristöä säästävät autot kilpailun virallisina ajoneuvoina |
| --- | --- |

—

liikkuminen: bioetanolia polttoaineena käyttävät, ympäristöä säästävät autot kilpailun virallisina ajoneuvoina

| — | yhteistyö Punaisen Ristin vapaaehtoisten kanssa (ympäristöasiat) sekä Emmaus-liikkeen kanssa |
| --- | --- |

—

yhteistyö Punaisen Ristin vapaaehtoisten kanssa (ympäristöasiat) sekä Emmaus-liikkeen kanssa

| — | sponsorointi: yleishyödyllinen jätteenkierrätysorganisaatio Ecoembes |
| --- | --- |

—

sponsorointi: yleishyödyllinen jätteenkierrätysorganisaatio Ecoembes

| — | sidosryhmät: hallinnon koulutus-, puhtaanapito- ja keräysosastot (ympäristösektori), Mapoma (maratonin järjestäjät), Ecoembes, Punainen Risti, Setém (reilun kaupan liike), Emmaus. |
| --- | --- |

—

sidosryhmät: hallinnon koulutus-, puhtaanapito- ja keräysosastot (ympäristösektori), Mapoma (maratonin järjestäjät), Ecoembes, Punainen Risti, Setém (reilun kaupan liike), Emmaus.

Tulokset aiempaan verrattuna:

| — | Pakkauksia kierrätettiin 5 780 kg enemmän. |
| --- | --- |

—

Pakkauksia kierrätettiin 5 780 kg enemmän.

| — | 70 000 sientä, pullonkorkkia ja orgaanista jätettä korjattiin pois. |
| --- | --- |

—

70 000 sientä, pullonkorkkia ja orgaanista jätettä korjattiin pois.

| — | Tapahtuman jälkien siivoamiseen kului puoli tuntia vähemmän aikaa. |
| --- | --- |

—

Tapahtuman jälkien siivoamiseen kului puoli tuntia vähemmän aikaa.

| — | 88 prosenttia osallistujista oli tyytyväisiä ympäristötoimiin. |
| --- | --- |

—

88 prosenttia osallistujista oli tyytyväisiä ympäristötoimiin.

| — | 63 prosenttia noudatti ympäristömenettelyjä käytännössä |
| --- | --- |

—

63 prosenttia noudatti ympäristömenettelyjä käytännössä

| — | Järjestäjille, osallistujille ja katsojille kyseessä oli oppimiskokemus. |
| --- | --- |

—

Järjestäjille, osallistujille ja katsojille kyseessä oli oppimiskokemus.

Osaton aloitteisiin lukeutuvat lisäksi

| — | KEVÄT-, KESÄ- JA SYYSKOULUT |
| --- | --- |

—

KEVÄT-, KESÄ- JA SYYSKOULUT

Näiden ohjelmien osana toteutettavat toimet on suunnattu aikuisille, aikuisille ja lapsille yhdessä sekä lapsille omana ryhmänään. Nämä vuodenaikoja noudattelevat ohjelmat kuuluvat ympäristökasvatuksen osaston toimialaan.

Vihreät reitit. Toiminnot toteutetaan historiallisesti, kasvitieteellisesti ja kulttuurisesti tärkeissä kaupungin puistoissa, joita ovat Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván ja Lineal del Manzanares.

Ympäristöteemapäivät ja -työpajat. Nämä toteutetaan kunnan ympäristötoimen toimipaikoissa, ja niiden tarkoituksena on tehdä tunnetuksi kaupunkiympäristöä ja parantaa sitä. Paikoista mainittakoon esimerkkeinä Retiro- ja Casa de Campo -puistojen viher- ja kasvihuoneet, perhos- ja hyönteiskeskus, lintu- ja haikarakeskus ja Migas Calientesin kompostointilaitos. Lisäksi järjestetään esim. lintujen rengastukseen, siirtolapuutarhoihin, lasten työpajatoimintaan ja pyöräilyyn liittyviä teemapäiviä.

Kurssit. Kurssien aiheet valitaan siten, että ne herättävät ihmiset toimimaan ympäristöä säästävämmin. Esimerkkeinä mainittakoon perinteinen ja luonnonmukainen puutarhanhoito, puistojen linnusto, miten vesi on läsnä kaupungissa, ekologinen kotipuutarha ja ilmastonmuutos.

| — | TEEMAPÄIVIEN, KONGRESSIEN JA NÄYTTELYIDEN JÄRJESTÄMINEN |
| --- | --- |

—

TEEMAPÄIVIEN, KONGRESSIEN JA NÄYTTELYIDEN JÄRJESTÄMINEN

Ympäristökasvatuksen osasto tarjoaa oppimisen tueksi teemapäiviä, kongresseja ja seminaareja. Esimerkkeinä tuoreimmista mainittakoon

| — | ensimmäinen kestävän liikkumisen bioetanolipäivä |
| --- | --- |

—

ensimmäinen kestävän liikkumisen bioetanolipäivä

| — | ”Puiden salaisuudet” -näyttely |
| --- | --- |

—

”Puiden salaisuudet” -näyttely

| — | CONAMA-säätiön puolivuosittain järjestämä kansallinen ympäristökongressi ja siihen liittyvä kunnan näyttelyosasto sekä kuntaedustajien osallistumisen koordinointi |
| --- | --- |

—

CONAMA-säätiön puolivuosittain järjestämä kansallinen ympäristökongressi ja siihen liittyvä kunnan näyttelyosasto sekä kuntaedustajien osallistumisen koordinointi

| — | ensimmäinen teemapäivä aiheesta ”Kestävyysperiaatteiden mukainen liikkuvuus yrityselämässä” yhteistyössä kauppakamarin ja liikkuvuussäätiön kanssa |
| --- | --- |

—

ensimmäinen teemapäivä aiheesta ”Kestävyysperiaatteiden mukainen liikkuvuus yrityselämässä” yhteistyössä kauppakamarin ja liikkuvuussäätiön kanssa

| — | ensimmäinen teemapäivä kestäväpohjaisesta puutarhanhoidosta tulevaisuuden kaupungissa — yhteistyössä ympäristöarvojen säilyttämisjaoston kanssa. |
| --- | --- |

—

ensimmäinen teemapäivä kestäväpohjaisesta puutarhanhoidosta tulevaisuuden kaupungissa — yhteistyössä ympäristöarvojen säilyttämisjaoston kanssa.

Saksa

Esimerkki 1

Saksalaisessa Bremenin osavaltiossa on kestävään kehitykseen liittyvät kysymykset otettu osaksi osavaltion koulutoimen instituutin (LIS) tarjoamaa jatkuvan koulutuksen ohjelmaa. Samoin Bremenin osavaltiossa toteutetaan Aktion Formula plus -hanketta, jonka avulla on tarkoitus säästää energiaa Bremenin kouluissa ja saada koululaiset samalla ymmärtämään kestävän kehityksen merkitys.

Esimerkki 2

Berlin-Brandenburgin koulutoimen ja median instituutti (LISUM) järjestää säännöllisesti opettajille suunnattuja koulutustapahtumia, joiden aiheet liittyvät kestävään kehitykseen. Lisäksi vuodesta 2000 alkaen on järjestetty vuosittain asiantuntijakonferensseja ja niiden yhteydessä koulutuspainotteisia seminaareja, joissa on käsitelty kestävää kehitystä. Vuonna 2008 instituutti järjestää Brandenburgissa alueidenvälisen kongressin aiheesta Global Learning for Sustainable Development. Kongressin lähtökohtana ovat YK:n vuosituhattavoitteet ja koulutuksen vuosikymmen, ja sen tavoitteena on lisätä Berliinissä ja Brandenburgissa tietoisuutta koulutus- ja nuorisokysymyksistä ja opetusministerien konferenssin laatimasta opetussuunnitelmasta. Lisäksi pyritään edistämään sen toteuttamista koulutusohjelmin ja hankkein.

Itävalta

Esimerkki 1

Ylä-Itävalta pitää tervetulleena unionin kattavaa mallia, jolla edistetään kestävään kehitykseen liittyvien näkökohtien tiedostamista esiopetuksessa ja alakouluissa. Mallissa tulisi kuitenkin pitäytyä avainkohtiin. Tätä yksityiskohtaisemman tiedon tarjonnan tulisi kuulua paikallis- ja alueviranomaisille, jotka ovat muita paremmassa asemassa vastaamaan oppilaiden tiedollisiin erityistarpeisiin. On ilahduttavaa, että oppilaiden keskuuteen levitetään valistustoimin yhteiseurooppalaista näkemystä kestävästä kehityksestä.

Esimerkki 2

Ylä-Itävallan osavaltion ympäristö- ja luontoakatemia on toteuttanut kestävää kehitystä tukevia koulutus- ja tiedotustoimia vuodesta 1989. Akatemialla on ”Agenda 21” -hallintokeskus, joka käynnistää, tukee ja edistää paikallisia ”Agenda 21” -prosesseja tulevaisuuden ympäristön puolesta. Paikallistasolla menetelmiä yhdistellään valikoiden (esim. lehtiset, kunnallinen tiedotuslehti, julisteet, ulkomainokset, Internet-sivustot, tiedotusillat, henkilökohtaiset kontaktit ja mediayhteydet).

Ylä-Itävallan kunnat osallistuvat myös osavaltion ympäristösuunnitelman laatimiseen ja kehittämiseen. Kunta- ja aluetason poliittiset päättäjät kutsuttiin koolle ja heille jaettiin tietoa, minkä tarkoituksena rohkaista heitä perustamaan ilmastoliittoumia/ilmastonmuutoksen torjuntayhteisöjä ja käynnistämään paikallisia ja alueellisia Agenda 21 -prosesseja.

Ylä-Itävallan akatemian ympäristö- ja luontoalan jatkokoulutusohjelma sisältää kuntien ympäristöasiantuntijoiden koulutuksen sekä opettajille ja muille kasvatusalalla toimiville tarjottavaa jatkokoulutusta. Tavoitteena on parantaa valveutuneisuutta kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen elämäntavan merkityksestä. Lisäksi on valmistettu koulutusjakso, joka on tarkoitettu kuntien ja alueiden kehitysprosesseihin osallistuville.

Puola

Esimerkki 1

Puolan valtakunnallinen ”Ympäristötodistus”-ohjelma oppilaitosten tukemiseksi ja sertifioimiseksi kestävän kehityksen alalla

Ohjelman tavoitteena on oppilaitosten tukeminen kestävän kehityksen alalla sekä niiden sertifioiminen. Ohjelmaa toteutetaan kahdella tasolla: Kestävän kehityksen periaatteita noudattaville esi- ja alakouluille voidaan myöntää I-luokan ympäristötodistus ja kestävän kehityksen keskuksina toimiville esi- ja alakouluille voidaan puolestaan myöntää II-luokan ympäristötodistus.

Ohjelmaa on toteutettu tammikuusta 2000. Kyseessä on koulutusaloite, jonka toteuttamisesta huolehtivat valtiovallasta riippumattomat organisaatiot. Aloite tukee Puolan valtiollista koulutusjärjestelmää muokkaamalla asenteita ja parantamalla lasten, nuorten ja oppilaitoksia ympäröivien yhteisöjen ympäristötietoisuutta. Tietyt vaatimukset täyttäville oppilaitoksille myönnettävät I- ja II-luokan ympäristötodistukset ovat esimerkkejä Puolan koulutusjärjestelmässä kestävän kehityksen alalla myönnettävistä laatumerkinnöistä. Ohjelmaa tukevat maan ympäristö- ja opetusministeriöt sekä kansallisen ympäristö- ja vesihuoltorahaston puheenjohtaja. Ohjelmaa toteutetaan yhteistyössä Puolan opettajakunnan jatkokoulutuskeskuksen kanssa. Ympäristötodistuksen tavoitteena on levittää kestävän kehityksen ajatusta inspiroimalla oppilaitosten lähiseudun yhteisöjä ja tukemalla oppilaitosten kestävän kehityksen paikalliskeskuksien ominaisuudessa toteuttamia toimia.

Puolan Trzebwssa avattiin 22. huhtikuuta 2005”Vihreä luokka”, joka tarkoitettiin koululaisten ohella koko paikallisyhteisölle. Sen ansiosta koulu ja kunta ovat voineet hyötyä

| — | ulkoalueesta, jossa voidaan järjestää oppitunteja, pelejä ja koulun juhlia |
| --- | --- |

—

ulkoalueesta, jossa voidaan järjestää oppitunteja, pelejä ja koulun juhlia

| — | ”vihreästä luokkatilasta”, jossa on mahdollista tarkkailla eläimien ja kasvien muodostamaa ”miniekosysteemiä” sekä järjestää luonnonmateriaaleja hyödyntäviä kuvaamataidon ja käsityötunteja |
| --- | --- |

—

”vihreästä luokkatilasta”, jossa on mahdollista tarkkailla eläimien ja kasvien muodostamaa ”miniekosysteemiä” sekä järjestää luonnonmateriaaleja hyödyntäviä kuvaamataidon ja käsityötunteja

| — | lapsia, opettajia, vanhempia ja paikallisia asukkaita palvelevasta virkistysalueesta |
| --- | --- |

—

lapsia, opettajia, vanhempia ja paikallisia asukkaita palvelevasta virkistysalueesta

| — | alueesta, jonka siistiydestä ja kunnosta huolehtia. |
| --- | --- |

—

alueesta, jonka siistiydestä ja kunnosta huolehtia.

Tämän lisäksi ohjelma integroi koulun koko ympäristön ja paikallisyhteisön sekä osoitti, että jopa hyvin pieni koulu voi toimia tehokkaasti yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja tehtävien suorittamiseksi. Vaikka ohjelma on itsessään arvokas, sen tuloksia tulisi levittää nykyistä laajemmalle ja tehokkaammin. Myös sertifiointiin liittyvää hakumenettelyä tulisi yksinkertaistaa.

Esimerkki 2

Wrześnian alakoulun numero 1 ”ekoyksiköt”

Puolalaisen Wrześnian alakoulun numero 1:n johto, opettajat, oppilaat ja oppilaiden vanhemmat ovat vuodesta 1999 toteuttaneet yhdessä monia ympäristöaloitteita. Toiminta huipentui, kun koululle myönnettiin tammikuussa 2007 arvokas (Puolan presidentin tukema) ”ympäristönsuojelija”-diplomi. Sitä ennen koululle oli myönnetty vuosina 2004–2006 peräkkäin kaikkiaan kolme ”ympäristötoimija”-diplomia.

Kun on kyse ekoyksiköistä, aloitteisiin kuului joka vuosi järjestettävän ”siivotaan maailma” -kampanjan lisäksi säännöllinen osallistuminen ympäristöaiheisiin kilpailuihin, matkoihin ja marsseihin. Näiden ympäristöhankkeiden tavoitteena oli parantaa tietoisuutta ja edistää eläinten ja kasvien suojelua (esim. lajittelemalla jätteitä ja kierrätysmateriaaleja keräystä varten).

Vuonna 2004 koulu sai alueellisen ympäristönsuojelu- ja vesihuoltorahaston ensimmäisen palkinnon, joka oli 70 000 złotya. Palkintorahoilla kouluun perustettiin ympäristö- ja luontotietokeskus, jonka käytettävissä on multimediavälineistöä, opetuksen apuvälineitä, tietokoneohjelmia sekä kannettava sääasema, jota voidaan käyttää säätilan havainnointiin maastossa.

Koulu käynnisti luokille 4–6 suunnatun ja edelleen käynnissä olevan koulutusohjelman ”Alueemme ympäristö”. Se kattaa kuusiluokkaisen alakoulun ja yläkoulun yleissivistävään opetukseen liittyvät ympäristökasvatusohjelmat ja muut opetuslinjat.

Ohjelman keskeisiä teemoja ovat luonnonsuojelu, ympäristönsuojelu ja ekologia. Oppitunnit järjestetään luonnossa koulun välittömässä läheisyydessä. Ohjelma tutustuttaa luonnonsuojelun eri muotoihin Wrześnian alueella sekä muihin erottamattomasti luonnonympäristöön liittyviin kysymyksiin, kuten alueelliseen maiseman-, vesien-, ilman- ja maaperänsuojeluun, jätehuoltoon, erilaisten kasviyhdyskuntien toimintaan ja terveisiin elämäntapoihin.

Lukuvuonna 2003–2004 koulu toteutti lisäksi opetushankkeen, jonka yhteydessä rakennettiin Nowy Folwarkista Leśniczówka Słomówkoon ulottuva luontopolku. Hankkeen ansiosta kaupungin laitamille valmistui luontopolku, jonka ansiosta kunnan ja ympäröivien seutujen oppilaiden luonnonopin ja biologian tunnit voidaan pitää luonnossa.

Esimerkki 3

Ympäristökasvatusmateriaali ”Vihreä paketti”

Näitä Varsovassa toimipaikkaansa pitävän Keski- ja Itä-Euroopan alueellisen ympäristökeskuksen tarjoamia oppimateriaalipaketteja hyödynnettiin Wielkopolskan alueen kouluissa.

Paketti on opetusministeriön hyväksymä, ja myös ympäristöministeriö on arvioinut sitä myönteisesti. Kyseessä yläkoulun oppilaiden ja opettajien käyttöön suunniteltu ilmainen ympäristökasvatuksen multimediapaketti, joka soveltuu myös muille luokka-asteille. Paketissa on kaikkiaan viisi osaa, jotka koostuvat 22:sta ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen liittyvästä aiheesta. Pakettiin kuuluu myös opettajanopas, joka sisältää tuntisuunnitelmat ja taustamateriaalia. Sen lisäksi paketissa on opetusohjelmaa sisältävä videokasetti ja CD-ROM-levy, jolle on tallennettu runsaasti tietoa ympäristönsuojelusta, ongelmanratkaisuun kannustava peli ja muuta hyödyllistä materiaalia.

Sen lisäksi, että ”Vihreä paketti” auttaa oppilaita omaksumaan tietoa, se auttaa erityisesti juurruttamaan uusia arvoja ja rohkaisee ympäristömyönteiseen käyttäytymiseen koulussa, kotona ja lähiympäristössä. Osallistuessaan toimintaan, keskusteluihin, roolileikkeihin ja päätöksentekoon oppilaat toimivat opettajan kumppaneina. Opettajien ja oppilaiden välityksellä ”Vihreän paketin” arvot välittyvät myös koteihin ja koko yhteiskuntaan.

Paketin ensimmäistä versiota jaettiin ainoastaan erikseen järjestettyjen kurssien osanottajille. Aluksi valtakunnalliset kurssit suunnattiin työelämässä oleville opettajille ja opettajien kouluttajille, jotka olivat ilmaisset halunsa toimia paikalliskoordinaattoreina ja järjestää aihetta käsitteleviä kursseja alueensa yläkoulun opettajille.

Vuonna 2002 järjestettiin huhtikuun ja heinäkuun välisenä aika viidesti työryhmäkoulutusta, joihin osallistui kaikkiaan 104 henkeä. Mukana oli 13 wielkopolskalaista (Poznanista, Piłasta, Kaliszista, Koninista, Gnieznosta ja Lesznosta).

”Vihreän paketin” toinen, 5 000 kappaleen painos valmistui huhtikuussa 2003. Siinä otettiin huomioon opettajien ensimmäisestä painoksesta saamat kokemukset. Paketti sisälsi uusia filmejä, paranneltuja tuntisuunnitelmia ja CD-levyn. Paketteja toimitettiin valtion laitoksille ja organisaatioille, jotka olivat ilmaisseet kiinnostuksensa jakaa ”Vihreitä paketteja” yläkoulun opettajille.

Esimerkki 4

Poznanilaisen Adam Mickiewicz -yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan filosofian laitoksen kestävän aluekehityksen jatkotutkinto (EU-rahoituksen hankkiminen kestävän kehityksen edistämiseksi aluekohtaisesti)

Kestävän kehityksen yliopistokurssi on arvokas aloite, kun ajatellaan paikallisten ympäristöön liittyvien tarpeiden tyydyttämistä. Tätä silmällä pitäen Poznanilainen Adam Mickiewicz -yliopisto käynnistää lukuvuonna 2007–2008 kestävän aluekehityksen jatkotutkintoon tähtäävät opinnot. Kurssi on suunnattu paikallis- ja alueyhteisöille ja niiden palveluksessa oleville, virkamiehille, yksityisten ja julkisten yritysten työntekijöille, vapaaehtoisille sekä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden edustajille, jotka haluavat saattaa profiilinsa kestävän kehityksen strategiaa vastaavaksi. Opiskelijavalinta kurssille käynnistyi keväällä 2007. Kurssin johtajana on tohtori Piotr Warych.

Kurssin tavoitteena on kouluttaa kestävästä kehityksestä, yhteiskunta- ja taloustieteestä sekä ympäristötieteestä perustiedot omaavia perustutkinnon suorittaneita hyödyntämään tietojaan yksityis- ja työelämässä. Kurssin suorittaneiden tulisi pystyä ymmärtämään ja analysoimaan luonnon prosesseja ja eri tekijöiden monimutkaista vuorovaikutusta. On varmaa, että kurssin suorittaneet osaltaan levittävät kestävän kehityksen ajatusta ja sen soveltamista talouden ja yhteiskunnan prosesseissa.

Kreikka

Kreikkalaisen Ateenan läänin virallisen koulujärjestelmän puitteissa on varsinkin viime vuosina edistetty yhteistyössä alueellisen perusopetuksesta vastaavan viranomaisen kanssa opettajista koostuvien työryhmien perustamisessa käsittelemään ympäristöön ja yhteisöllisyyteen liittyviä kysymyksiä. Tavoitteena on ollut lisätä oppilaiden valveutuneisuutta ja parantaa oppimismetodeja. Mitä tulee tiedotuskampanjoihin, Ateenan lääni pyrkii ilmoittamaan tiedotusvälineille etukäteen aina, kun se aikoo järjestää joko yksin tai toisen tahon kanssa tai osallistua kestävään kehitykseen liittyvään, kansalaisyhteiskuntakeskeiseen tapahtumaan. Lisäksi se pyrkii helpottamaan sanoman välittämistä suurelle yleisölle toimittamalla audiovisuaalista materiaalia asianmukaisessa muodossa ja saamaan näin myös yleisön mukaan. On luonnollisesti erityisen tärkeää, että radio- ja televisiolähetykset ajoitetaan siten, että ne tavoittavat toimintojen ja aloitteiden kohderyhmään kuuluvat.

Ruotsi

Esimerkki 1

Taalainmaalla, joka koostuu kaikkiaan 15 kunnasta, joista yksi on Orsa, käynnistetään syksyllä 2007 kolmevuotinen hanke, johon osallistuu 15 läänissä toimivaa ala- ja yläkoulua (mukana on 2 Orsasta). Hankkeen tavoitteena on, että

| — | kestävä kehitys vaikuttaa koulun koko toimintaan ja että oppilaat omaksuvat pitkäjänteisesti kestäväpohjaisen yhteiskunnan edellyttämiä tietoja ja taitoja sekä halun osallistua sellaisen rakentamiseen |
| --- | --- |

—

kestävä kehitys vaikuttaa koulun koko toimintaan ja että oppilaat omaksuvat pitkäjänteisesti kestäväpohjaisen yhteiskunnan edellyttämiä tietoja ja taitoja sekä halun osallistua sellaisen rakentamiseen

| — | kestävän kehityksen menetelmiä, metodeja ja välineitä kehitetään, testataan ja arvioidaan koulun kaikessa toiminnassa, jotta tietoa ja kokemuksia voidaan järjestelmällisesti jakaa ja vaihtaa muiden koulujen kanssa niin Ruotsissa kuin kansainvälisesti. |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen menetelmiä, metodeja ja välineitä kehitetään, testataan ja arvioidaan koulun kaikessa toiminnassa, jotta tietoa ja kokemuksia voidaan järjestelmällisesti jakaa ja vaihtaa muiden koulujen kanssa niin Ruotsissa kuin kansainvälisesti.

Lisäksi hankkeella pyritään varmistamaan, että

| — | siihen osallistuvien koulujen oppilaat omaksuvat tietoa ja näkemyksen siitä, mitä kestävä kehitys tarkoittaa teoriassa ja käytännössä |
| --- | --- |

—

siihen osallistuvien koulujen oppilaat omaksuvat tietoa ja näkemyksen siitä, mitä kestävä kehitys tarkoittaa teoriassa ja käytännössä

| — | koulujen henkilökunta tietää kestävästä kehityksestä ja pystyy välittämään sen teoriaa ja käytäntöä oppilaille |
| --- | --- |

—

koulujen henkilökunta tietää kestävästä kehityksestä ja pystyy välittämään sen teoriaa ja käytäntöä oppilaille

| — | hankkeeseen osallistuvat koulut suunnittelevat toimintansa siten, että opetussuunnitelmassa kestävään kehitykseen liittyvät tavoitteet ja suuntaviivat voidaan toteuttaa |
| --- | --- |

—

hankkeeseen osallistuvat koulut suunnittelevat toimintansa siten, että opetussuunnitelmassa kestävään kehitykseen liittyvät tavoitteet ja suuntaviivat voidaan toteuttaa

| — | koulut voivat rakentaa oman opetuksensa globaalien kysymysten perustalle |
| --- | --- |

—

koulut voivat rakentaa oman opetuksensa globaalien kysymysten perustalle

| — | oppilaiden kiinnostus luonnontieteisiin ja kestävän kehityksen teknologiaan kasvaa |
| --- | --- |

—

oppilaiden kiinnostus luonnontieteisiin ja kestävän kehityksen teknologiaan kasvaa

| — | koulujen oppilaat ja henkilökunta tiedostavat ja ymmärtävät entistä paremmin terveyden ja kestävän kehityksen välisen yhteyden. |
| --- | --- |

—

koulujen oppilaat ja henkilökunta tiedostavat ja ymmärtävät entistä paremmin terveyden ja kestävän kehityksen välisen yhteyden.

Taalainmaan alueen tutkimuslaitos osallistuu hankkeeseen sitä seuraamalla ja arvioimalla mukana olevien koulujen noudattamia toimintamalleja ja niiden saavuttamia tuloksia. Tavoitteena on löytää hyviä ja tehokkaita menetelmiä ja lähestymistapoja, joita soveltaa kestävän kehityksen opettamisessa.

Esimerkki 2

Ympäristökäräjät (Miljötinget)

Ympäristökäräjät on vuotuinen ympäristötapahtuma Taalainmaan ja Gävleborgin läänien yhdeksäsluokkalaisille ja keskiasteen oppilaille. Sillä pyritään lujittamaan nuorten sitoutumista ympäristökysymyksiin. Tapahtuma on sävyltään vakavamielinen mutta samalla kepeä. Siihen osallistuu puhujina liike-elämän, politiikan ja kansalaisjärjestöjen edustajia. Tapahtumassa ei luonnollisestikaan suvaita huumeita. Sen järjestäjinä toimivat Taalainmaan alue ja Gävleborgin läänin maakäräjät.

1990-luvun alkupuolelta lähtien Orsan kunnan lapsi- ja koulutuspoliittisiin tavoitteisiin on kuulunut toiminta, joka tähtää erityyppisten ympäristöansioista myönnettävien tunnustusten (ekokoulu, vihreä lippu jne.) saavuttamiseen. Tämä on osoitus ympäristöasioiden ja kestävän kehityksen keskeisestä asemasta kouluopetuksessa Orsan kunnassa. Koulussa tehtävä työ kantaa lisäksi hedelmää kodeissa, kun lapset välittävät saamansa viestin muille perheidensä jäsenille.

Orsan kunnan koulutoimi edistää kyseistä prosessia useilla rintamilla. Mainittakoon esimerkkeinä Skattungbyn ”ekojuna-kampanja”, koko opetushenkilöstölle järjestetty koulutus aiheesta ”Pidä Ruotsi puhtaana”, minkä lisäksi muutamat opettajat ovat suorittaneet Orsassa Taalainmaan yliopiston viiden opintopisteen laajuisen ympäristötieteen kurssin.

Orsassa toimii aktiivinen ympäristökoulutuksen verkosto, joka kokoontuu säännöllisesti kuukausittain. ”Tulevaisuuslaiva”-aloitteeseen liittyen perustettiin ”Taalalaislaiva”, jonka puitteissa kokoonnutaan vuosittain yhteen Taalainmaan kunnista. Anders Sundvall on hankkeen puuhamiehiä kunnassa. Useille kouluille on myönnetty vihreä lippu tai ekokoulu-tunnustus. Nämä koulut tekevät aktiivisesti työtä kestävän kehityksen hyväksi.

Kunnan kouluruokailussa laajennetaan ”vaatimustenmukaisten” (ympäristönsuojelulliset, eläinten hyvinvointia sekä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat normit täyttävien) aterioiden tarjontaa vuosi vuodelta. Parissa koulussa viljellään lisäksi omia vihanneksia kouluruokalan tarpeisiin.

Vuonna 1997 Taalainmaalle perustettiin koko läänin kattava kouluverkosto, jossa huomio kohdistetaan jatkokoulutukseen, kokemustenvaihtoon soveltuvien foorumien perustamiseen, kouluille tarkoitettuun vihreä lippu -tunnustukseen jne. Opettajat ovat tuoneet julki mielipiteen, että työtä tulee jatkaa ja kehittää. Tätä nykyä lääni ei ole budjetoinut varoja toimintaa varten. Mainittujen aloitteiden ansioista kuitenkin suuri joukko ruotsalaiskouluista, joille on myönnetty vihreä lippu tai kestävän kehityksen toimijan asema, on Taalainmaalla.

Nykyään tiedostetaan paljon aikaisempaa paremmin, että työskentely kestävän kehityksen hyväksi on tärkeää. Mutta kun valveutuneisuus pitäisi osoittaa muuttamalla käyttäytymistä, osoittautuu ongelma heti vaikeammaksi. Koulut voivat antaa suuren panoksen takaamalla, että tulevilla sukupolvilla on tarvittavat tiedot ja taidot pitkäjänteisen kestävän kehityksen puolesta tehtävään työhön.

II   Vaikeudet kansalaisille tiedottamisessa ja näiden valveuttamisessa kestävästä kehityksestä

| — | Kestävästä kehityksestä jaetaan järjestelmällisesti tietoa kunnan julkaisujen avulla (kunnallislehti, tiedotuslehtiset ja ilmoitukset). Vaikeutena on puutteellinen peruskoulutus ympäristökysymyksissä. |
| --- | --- |

—

Kestävästä kehityksestä jaetaan järjestelmällisesti tietoa kunnan julkaisujen avulla (kunnallislehti, tiedotuslehtiset ja ilmoitukset). Vaikeutena on puutteellinen peruskoulutus ympäristökysymyksissä.

| — | Unionin tasolla on olemassa asianmukaiset strategia-, suunnittelu- ja ohjelmapuitteet, jotka tarjoavat suuntaviivat kestävää kehitystä varten, mutta yhä ilmenee puutteita, kun tietoja ja taitoja ryhdytään soveltamaan käytännössä ja välittämään suurelle yleisölle. Näin ollen tarvitaan kestävän kehityksen periaatteiden soveltamiseen paneutuvia eritysohjelmia, joiden yhteydessä tulee kehittää uudenlaisia opetusmenetelmiä ja innovoivia koulutuksen, valmiuksien kehittämisen ja oppimisen kokeiluja. Vakiintuneita opetusohjelmia tulisi muokata unionin uusien jäsenvaltioiden olosuhteisiin soveltuviksi erikoistuneiksi ohjelmiksi. Valveuttaminen kestävästä kehityksestä on vaikeaa, koska






  — | suunnitteluyksiköiltä puuttuu monialaista tietämystä ja yhteistyökykyä |
| --- | --- | --- |

—

Unionin tasolla on olemassa asianmukaiset strategia-, suunnittelu- ja ohjelmapuitteet, jotka tarjoavat suuntaviivat kestävää kehitystä varten, mutta yhä ilmenee puutteita, kun tietoja ja taitoja ryhdytään soveltamaan käytännössä ja välittämään suurelle yleisölle. Näin ollen tarvitaan kestävän kehityksen periaatteiden soveltamiseen paneutuvia eritysohjelmia, joiden yhteydessä tulee kehittää uudenlaisia opetusmenetelmiä ja innovoivia koulutuksen, valmiuksien kehittämisen ja oppimisen kokeiluja. Vakiintuneita opetusohjelmia tulisi muokata unionin uusien jäsenvaltioiden olosuhteisiin soveltuviksi erikoistuneiksi ohjelmiksi. Valveuttaminen kestävästä kehityksestä on vaikeaa, koska

—

suunnitteluyksiköiltä puuttuu monialaista tietämystä ja yhteistyökykyä

| — | hallintorakenteiden jäykkyys vaikeuttaa yhteistyötä |
| --- | --- |

—

hallintorakenteiden jäykkyys vaikeuttaa yhteistyötä

| — | ei ole selvitetty ennakolta, miten kansalaisten, yhteisöjen ja yksityissektorin tarpeet kyetään täyttämään |
| --- | --- |

—

ei ole selvitetty ennakolta, miten kansalaisten, yhteisöjen ja yksityissektorin tarpeet kyetään täyttämään

| — | päätöksenteko- ja asiantuntijapiireissä ei panna kylliksi painoa tiedottamiseen ja valveuttamiseen, jotta paikkakunnan ympäristöhallintoa pystyttäisiin parantamaan ja kannustamaan kansalaisia suurempaan vastuullisuuteen ympäristöasioissa |
| --- | --- |

—

päätöksenteko- ja asiantuntijapiireissä ei panna kylliksi painoa tiedottamiseen ja valveuttamiseen, jotta paikkakunnan ympäristöhallintoa pystyttäisiin parantamaan ja kannustamaan kansalaisia suurempaan vastuullisuuteen ympäristöasioissa

| — | määrärahoja on niukasti. |
| --- | --- |

—

määrärahoja on niukasti.

| — | Toisaalla on esitetty näkemys, jonka mukaan kestävää kehitystä edistävien toimintalinjojen tulee olla johdonmukaisia ja uskottavia. Brandenburgin osavaltiossa Saksassa katsotaan, että suurelta osin vapaaehtoistyötä tekevillä yhdistyksillä on tärkeä tehtävä koulutus- ja tiedotustyössä muodollisen opetuksen laitosten, kuten koulujen, jatkokoulutuslaitosten ja korkea-asteen oppilaitosten, toiminnan täydentäjinä. Nämä vapaaehtoisyhdistykset ylläpitävät koulutuskeskuksia ja järjestävät määräajoin tapahtumia osana säännönmukaista toimintaansa. Nämä riippumattomat koulutuksen tarjoajat, kuten termi kuuluu, ovat kuitenkin tavallisesti vailla jatkuvaan toimintaan riittäviä varoja. Useissa tapauksissa ne eivät kykene hankkimaan omin avuin tarvittavaa, julkisen vallan rahalliseen tukeen oikeuttavaa määrää varoja, ja oppilaitosten mahdollisuudet hankkia tuloja tällä alalla ovat lievästi sanottuna vähäiset. Niinpä olisi mitä toivottavinta perustaa rahoitusväline kestävyysperiaatteita käsittelevien yhdistysten harjoittamaa koulutustoimintaa tukemaan. EU:n rakennerahasto ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto eivät käytännössä oikein sovellu tähän — joko siksi, ettei asia kuulu niiden tehtäväpiiriin, tai siksi, että jäsenvaltiot painottavat rahastotoimien operatiivisessa toteutuksessa muita prioriteetteja. |
| --- | --- |

—

Toisaalla on esitetty näkemys, jonka mukaan kestävää kehitystä edistävien toimintalinjojen tulee olla johdonmukaisia ja uskottavia. Brandenburgin osavaltiossa Saksassa katsotaan, että suurelta osin vapaaehtoistyötä tekevillä yhdistyksillä on tärkeä tehtävä koulutus- ja tiedotustyössä muodollisen opetuksen laitosten, kuten koulujen, jatkokoulutuslaitosten ja korkea-asteen oppilaitosten, toiminnan täydentäjinä. Nämä vapaaehtoisyhdistykset ylläpitävät koulutuskeskuksia ja järjestävät määräajoin tapahtumia osana säännönmukaista toimintaansa. Nämä riippumattomat koulutuksen tarjoajat, kuten termi kuuluu, ovat kuitenkin tavallisesti vailla jatkuvaan toimintaan riittäviä varoja. Useissa tapauksissa ne eivät kykene hankkimaan omin avuin tarvittavaa, julkisen vallan rahalliseen tukeen oikeuttavaa määrää varoja, ja oppilaitosten mahdollisuudet hankkia tuloja tällä alalla ovat lievästi sanottuna vähäiset. Niinpä olisi mitä toivottavinta perustaa rahoitusväline kestävyysperiaatteita käsittelevien yhdistysten harjoittamaa koulutustoimintaa tukemaan. EU:n rakennerahasto ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto eivät käytännössä oikein sovellu tähän — joko siksi, ettei asia kuulu niiden tehtäväpiiriin, tai siksi, että jäsenvaltiot painottavat rahastotoimien operatiivisessa toteutuksessa muita prioriteetteja.

| — | Ylä-Itävallan osavaltiossa on koettu merkittäväksi vaikeudeksi se, että termi ”kestävyys” paljaaltaan vaikuttaa jokseenkin oudolta ja epähavainnolliselta, mikä hankaloittaa viestintää. Lisäksi on käynyt ilmi, että silloinkin, kun käsitteen ”kestävä kehitys” merkitys kyetään tekemään kutakuinkin selväksi, ymmärryksestä on vielä aimo matka käytännön toimintaan periaatteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ylä-Itävallan osavaltiossa on koettu merkittäväksi vaikeudeksi se, että termi ”kestävyys” paljaaltaan vaikuttaa jokseenkin oudolta ja epähavainnolliselta, mikä hankaloittaa viestintää. Lisäksi on käynyt ilmi, että silloinkin, kun käsitteen ”kestävä kehitys” merkitys kyetään tekemään kutakuinkin selväksi, ymmärryksestä on vielä aimo matka käytännön toimintaan periaatteen toteuttamiseksi.

| — | Suurimmaksi vaikeudeksi kestävää kehitystä koskevassa valveuttamistyössä on Puolassa osoittautunut yleinen tiedonpuute kohderyhmien keskuudessa, olivatpa nämä sitten opiskelijoita, maanviljelijöitä, julkishallinnon tai peräti tiedemaailman edustajia. Käsite ”kestävä kehitys”, joka aiemmin yhdistettiin pelkästään ympäristönsuojeluun ja ekologisiin kysymyksiin, ymmärretään hyvin yleisesti väärin. Käsitteen merkittävyys talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämässä on jäänyt kokonaan huomiotta. Kestävä kehitys ei ole aihe, jonka viestimet pystyvät välittämään suppeina informaatiopurskeina, minkä vuoksi ihmiset eivät rohkaistu perehtymään asiaan paremmin tai noudattamaan ajatusta käytännössä. |
| --- | --- |

—

Suurimmaksi vaikeudeksi kestävää kehitystä koskevassa valveuttamistyössä on Puolassa osoittautunut yleinen tiedonpuute kohderyhmien keskuudessa, olivatpa nämä sitten opiskelijoita, maanviljelijöitä, julkishallinnon tai peräti tiedemaailman edustajia. Käsite ”kestävä kehitys”, joka aiemmin yhdistettiin pelkästään ympäristönsuojeluun ja ekologisiin kysymyksiin, ymmärretään hyvin yleisesti väärin. Käsitteen merkittävyys talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämässä on jäänyt kokonaan huomiotta. Kestävä kehitys ei ole aihe, jonka viestimet pystyvät välittämään suppeina informaatiopurskeina, minkä vuoksi ihmiset eivät rohkaistu perehtymään asiaan paremmin tai noudattamaan ajatusta käytännössä.

---

| 26.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 53/40

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Hyvä ikääntyminen tietoyhteiskunnassa”

(2008/C 53/07)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa Euroopan alue- ja paikallishallintoa hyödyntämään laajamittaisesti tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuudet vastata väestön vanhenemisesta aiheutuviin haasteisiin ja siten parantamaan ikääntyneiden elämänlaatua, pitämään heidät integroituneena paikallisiin yhteisöihin sekä edistämään henkilökohtaisten tarpeiden mukaan kehitetyillä palveluilla alueellista ja paikallista kilpailukykyä. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan alue- ja paikallishallintoa hyödyntämään laajamittaisesti tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuudet vastata väestön vanhenemisesta aiheutuviin haasteisiin ja siten parantamaan ikääntyneiden elämänlaatua, pitämään heidät integroituneena paikallisiin yhteisöihin sekä edistämään henkilökohtaisten tarpeiden mukaan kehitetyillä palveluilla alueellista ja paikallista kilpailukykyä.

| — | kehottaa antamaan alue- ja paikallishallinnolle keskeisen roolin hyvää ikääntymistä tukevaa tieto- ja viestintätekniikkaa koskevien jäsenvaltioiden ja EU:n tutkimusohjelmien ja -toimien suunnittelussa, koska väestön ikääntymisen vaikutukset näkyvät eniten paikallistasolla ja alue- ja paikallishallinto on näiden ratkaisujen suuri käyttäjä. |
| --- | --- |

—

kehottaa antamaan alue- ja paikallishallinnolle keskeisen roolin hyvää ikääntymistä tukevaa tieto- ja viestintätekniikkaa koskevien jäsenvaltioiden ja EU:n tutkimusohjelmien ja -toimien suunnittelussa, koska väestön ikääntymisen vaikutukset näkyvät eniten paikallistasolla ja alue- ja paikallishallinto on näiden ratkaisujen suuri käyttäjä.

| — | kehottaa alue- ja paikallishallintoa jakamaan asiasta tietoa, laatimaan strategioita ikääntymisen vaikutuksista ja palvelutuotannon järjestämisestä uusissa olosuhteissa sekä lisäämään eri osapuolten välistä paikallista kumppanuutta. |
| --- | --- |

—

kehottaa alue- ja paikallishallintoa jakamaan asiasta tietoa, laatimaan strategioita ikääntymisen vaikutuksista ja palvelutuotannon järjestämisestä uusissa olosuhteissa sekä lisäämään eri osapuolten välistä paikallista kumppanuutta.

| — | Uskoo, että itsenäisen elämisen tukemisella ja terveydentilan tarkkailulla tietotekniikan avulla pystytään lisäämään palvelujen tuottavuutta ja antamaan sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle enemmän aikaa niihin tehtäviin, joihin he ovat koulutetut. Teknologiaa tulee sopeuttaa ikääntyneiden tarpeisiin eikä päinvastoin. Se ei saa johtaa kasvavaan yksinäisyyteen, ja kehitettävissä palveluissa täytyy kunnioittaa ikääntyneiden yksityisyyttä ja ihmisarvoa. |
| --- | --- |

—

Uskoo, että itsenäisen elämisen tukemisella ja terveydentilan tarkkailulla tietotekniikan avulla pystytään lisäämään palvelujen tuottavuutta ja antamaan sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle enemmän aikaa niihin tehtäviin, joihin he ovat koulutetut. Teknologiaa tulee sopeuttaa ikääntyneiden tarpeisiin eikä päinvastoin. Se ei saa johtaa kasvavaan yksinäisyyteen, ja kehitettävissä palveluissa täytyy kunnioittaa ikääntyneiden yksityisyyttä ja ihmisarvoa.

| — | toteaa tiedonannon tarkastelevan kapeasti tieto- ja viestintätekniikka-avusteista oppimista (eLearning). Tulisi ottaa huomioon, että teknologian tukemalla oppimisella on voitu merkittävästi vaikuttaa ikääntyneiden pysymiseen sosiaalisesti aktiivisina ja luovina. |
| --- | --- |

—

toteaa tiedonannon tarkastelevan kapeasti tieto- ja viestintätekniikka-avusteista oppimista (eLearning). Tulisi ottaa huomioon, että teknologian tukemalla oppimisella on voitu merkittävästi vaikuttaa ikääntyneiden pysymiseen sosiaalisesti aktiivisina ja luovina.

| — | pitää oikeana päätelmää, että vammaisuuteen liittyvien sähköisen viestinnän säännösten soveltaminen jäsenvaltioissa eri tavoin aiheuttaa vammaisille haittaa viestintäpalvelujen saavutettavuudessa ja sirpaloittaa eurooppalaisia teknologiamarkkinoita. |
| --- | --- |

—

pitää oikeana päätelmää, että vammaisuuteen liittyvien sähköisen viestinnän säännösten soveltaminen jäsenvaltioissa eri tavoin aiheuttaa vammaisille haittaa viestintäpalvelujen saavutettavuudessa ja sirpaloittaa eurooppalaisia teknologiamarkkinoita.

| Esittelijä | : | Risto KOIVISTO (FI, PSE) Pirkanmaan liiton maakuntahallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Risto KOIVISTO (FI, PSE) Pirkanmaan liiton maakuntahallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto ”Hyvä vanhuus tietoyhteiskunnassa — i2010-aloite — Tieto- ja viestintäteknologioita ja vanhenemista koskeva toimintasuunnitelma”

KOM(2007) 332 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää hyvää vanhuutta tietoyhteiskunnassa koskevaa toimintasuunnitelmaa erittäin tärkeänä askeleena eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittämisessä. Investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan ovat alueiden ja kuntien keskeinen väline niiden pyrkiessä vastaamaan väestön ikääntymisen haasteeseen. Näiden investointien avulla voidaan parantaa ikääntyneiden elämänlaatua, tukea heidän sosiaalista osallistumistaan, antaa heille mahdollisuus tarjota kokemuksensa ja osaamisensa yhteiskunnan kehittämiseen sekä edistää alueellista ja paikallista kilpailukykyä ja kasvua uusilla tuotteilla ja palveluilla. Komitea kannattikin jo eurooppalaista tietoyhteiskuntaa koskevaa i2010-strategiaa käsitellessään ikääntyvän yhteiskunnan tarpeiden nostamista yhdeksi kolmesta keskeisestä painopisteestä (1). |
| --- | --- |

1.

pitää hyvää vanhuutta tietoyhteiskunnassa koskevaa toimintasuunnitelmaa erittäin tärkeänä askeleena eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittämisessä. Investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan ovat alueiden ja kuntien keskeinen väline niiden pyrkiessä vastaamaan väestön ikääntymisen haasteeseen. Näiden investointien avulla voidaan parantaa ikääntyneiden elämänlaatua, tukea heidän sosiaalista osallistumistaan, antaa heille mahdollisuus tarjota kokemuksensa ja osaamisensa yhteiskunnan kehittämiseen sekä edistää alueellista ja paikallista kilpailukykyä ja kasvua uusilla tuotteilla ja palveluilla. Komitea kannattikin jo eurooppalaista tietoyhteiskuntaa koskevaa i2010-strategiaa käsitellessään ikääntyvän yhteiskunnan tarpeiden nostamista yhdeksi kolmesta keskeisestä painopisteestä (1).

| 2. | toteaa tiedonannon ja toimintasuunnitelman tukevan myös komitean lausunnoissa tehtyjä ehdotuksia, jotka koskevat mm. unionin väestönkehitystä (2), tasa-arvoiseen tietoyhteiskuntaan liittyviä konkreettisia toimenpiteitä (3), tieto- ja viestintätekniikan tutkimusta (4), ikääntyneiden työllisyyttä (5) sekä vammaisten asemaa (6). |
| --- | --- |

2.

toteaa tiedonannon ja toimintasuunnitelman tukevan myös komitean lausunnoissa tehtyjä ehdotuksia, jotka koskevat mm. unionin väestönkehitystä (2), tasa-arvoiseen tietoyhteiskuntaan liittyviä konkreettisia toimenpiteitä (3), tieto- ja viestintätekniikan tutkimusta (4), ikääntyneiden työllisyyttä (5) sekä vammaisten asemaa (6).

| 3. | korostaa, että kaikilla komission toimintasuunnitelmassa esittämillä aloilla alue- ja paikallishallinnon intressi ja rooli on suuri:






  — | Hyvä ikääntyminen työssä: Alue- ja paikallishallinto on suuri työllistäjä ja sen työntekijöiden ikärakenne on usein yksityistä sektoria vaihtelevampaa ja vanhempaa, minkä vuoksi alue- ja paikallishallinnolle on välttämätöntä osallistua sekä eurooppalaisiin toimintasuunnitelmassa mainittuihin hankkeisiin että toteuttaa vastaavia toimenpiteitä myös paikallisesti. |
| --- | --- | --- |

3.

korostaa, että kaikilla komission toimintasuunnitelmassa esittämillä aloilla alue- ja paikallishallinnon intressi ja rooli on suuri:

—

Hyvä ikääntyminen työssä: Alue- ja paikallishallinto on suuri työllistäjä ja sen työntekijöiden ikärakenne on usein yksityistä sektoria vaihtelevampaa ja vanhempaa, minkä vuoksi alue- ja paikallishallinnolle on välttämätöntä osallistua sekä eurooppalaisiin toimintasuunnitelmassa mainittuihin hankkeisiin että toteuttaa vastaavia toimenpiteitä myös paikallisesti.

| — | Hyvä ikääntyminen omassa yhteisössä ja kotona: Alue- ja paikallishallinto on julkisten sosiaali- ja terveyspalvelujen pääasiallinen järjestäjä. Ikääntyminen lisää näiden palvelujen kysyntää ja muuttaa niiden sisältöä, mutta myös heikentää palveluissa tarvittavan koulutetun työvoiman saatavuutta. Tietotekniikalla on keskeinen asema, kun haetaan ratkaisuja näihin haasteisiin. Teknologian mahdollisuuksista on käytetty hyväksi vasta pieni osa, ja etenkin itsenäisen kotona asumisen tukeminen, asiakkaan aktiivisuuden kasvattaminen omassa terveydenhuollossaan sekä palvelutoiminnan tehostaminen ovat tärkeitä tulevaisuuden kehittämiskohteita. |
| --- | --- |

—

Hyvä ikääntyminen omassa yhteisössä ja kotona: Alue- ja paikallishallinto on julkisten sosiaali- ja terveyspalvelujen pääasiallinen järjestäjä. Ikääntyminen lisää näiden palvelujen kysyntää ja muuttaa niiden sisältöä, mutta myös heikentää palveluissa tarvittavan koulutetun työvoiman saatavuutta. Tietotekniikalla on keskeinen asema, kun haetaan ratkaisuja näihin haasteisiin. Teknologian mahdollisuuksista on käytetty hyväksi vasta pieni osa, ja etenkin itsenäisen kotona asumisen tukeminen, asiakkaan aktiivisuuden kasvattaminen omassa terveydenhuollossaan sekä palvelutoiminnan tehostaminen ovat tärkeitä tulevaisuuden kehittämiskohteita.

| 4. | korostaa alueiden välillä Euroopassa vallitsevia suuria eroja ja kiinnittää huomiota alue- ja paikallishallinnon ongelmiin erityisesti niillä alueilla, joilla nuorten poismuutto nostaa keski-ikää muita nopeammin. |
| --- | --- |

4.

korostaa alueiden välillä Euroopassa vallitsevia suuria eroja ja kiinnittää huomiota alue- ja paikallishallinnon ongelmiin erityisesti niillä alueilla, joilla nuorten poismuutto nostaa keski-ikää muita nopeammin.

| 5. | toteaa Internetin käytön vaihtelun Euroopassa johtuvan hyvin paljon sellaisista varallisuuteen, osaamiseen ja asuinpaikkaan liittyvistä eroista, jotka eivät johdu suoraan ikääntymisestä, mutta korostuvat ikääntyneiden keskuudessa. Lisäämällä mahdollisuuksia toteuttaa paikallisia koulutus-, laajakaista- ja muita tasa-arvoista tietoyhteiskuntaa edistäviä yleisiä hankkeita autetaan myös ikääntyneiden tilannetta. |
| --- | --- |

5.

toteaa Internetin käytön vaihtelun Euroopassa johtuvan hyvin paljon sellaisista varallisuuteen, osaamiseen ja asuinpaikkaan liittyvistä eroista, jotka eivät johdu suoraan ikääntymisestä, mutta korostuvat ikääntyneiden keskuudessa. Lisäämällä mahdollisuuksia toteuttaa paikallisia koulutus-, laajakaista- ja muita tasa-arvoista tietoyhteiskuntaa edistäviä yleisiä hankkeita autetaan myös ikääntyneiden tilannetta.

| 6. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että ikääntymiseen liittyvän tieto- ja viestintätekniikan markkinat ovat vielä alkuvaiheessaan. Unionin kilpailukyvyn kannalta on tärkeää, että eurooppalaisilla yrityksillä on lähitulevaisuudessa johtava asema näillä nopeasti kasvavilla markkinoilla. |
| --- | --- |

6.

yhtyy komission näkemykseen siitä, että ikääntymiseen liittyvän tieto- ja viestintätekniikan markkinat ovat vielä alkuvaiheessaan. Unionin kilpailukyvyn kannalta on tärkeää, että eurooppalaisilla yrityksillä on lähitulevaisuudessa johtava asema näillä nopeasti kasvavilla markkinoilla.

Tietoisuuden kasvattaminen ja yhteisten strategioiden luominen

| 7. | tukee tiedon ja käytännön kokemusten vaihtoa, parhaiden käytäntöjen levittämistä sekä vertailuanalyysien tekemistä jäsenvaltioiden alueilla ja kunnissa ja erityisesti sellaisten Euroopan laajuisen alueiden verkostojen luomista, joiden avulla voidaan lisätä ja parantaa alueiden mahdollisuuksia osallistua yhteistyöhankkeisiin. Alueilla ja kunnilla on jo omasta puolestaan tarjolla verkostojen käyttöön omia kokemuksiaan etenkin telelääketieteestä ja itsenäistä asumista tukevista palveluista ja teknologioista. |
| --- | --- |

7.

tukee tiedon ja käytännön kokemusten vaihtoa, parhaiden käytäntöjen levittämistä sekä vertailuanalyysien tekemistä jäsenvaltioiden alueilla ja kunnissa ja erityisesti sellaisten Euroopan laajuisen alueiden verkostojen luomista, joiden avulla voidaan lisätä ja parantaa alueiden mahdollisuuksia osallistua yhteistyöhankkeisiin. Alueilla ja kunnilla on jo omasta puolestaan tarjolla verkostojen käyttöön omia kokemuksiaan etenkin telelääketieteestä ja itsenäistä asumista tukevista palveluista ja teknologioista.

| 8. | muistuttaa, että myös julkisten palvelujen johtamisesta ja kehittämisestä vastaavat tarvitsevat eri näkökulmat integroivia, uudenlaisen osaamisen kehittämisohjelmia, jotta toimintasuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet voisivat käytännössä toteutua. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että myös julkisten palvelujen johtamisesta ja kehittämisestä vastaavat tarvitsevat eri näkökulmat integroivia, uudenlaisen osaamisen kehittämisohjelmia, jotta toimintasuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet voisivat käytännössä toteutua.

Edellytysten luominen

| 9. | toteaa, että ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi on tärkeätä edistää nykyistä joustavampia työaikajärjestelyjä, hyvää työelämän tasapainoa, asianmukaista työsuojelua ja elinikäistä oppimista. Alueiden komitea kannattaakin Euroopan komission näkemystä siitä, että esimerkiksi etätyötä ja koulutusta tukevat innovatiiviset tieto- ja viestintäteknologian ratkaisut ovat keskeisiä keinoja toteuttaa näitä uuden työelämän tavoitteita. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi on tärkeätä edistää nykyistä joustavampia työaikajärjestelyjä, hyvää työelämän tasapainoa, asianmukaista työsuojelua ja elinikäistä oppimista. Alueiden komitea kannattaakin Euroopan komission näkemystä siitä, että esimerkiksi etätyötä ja koulutusta tukevat innovatiiviset tieto- ja viestintäteknologian ratkaisut ovat keskeisiä keinoja toteuttaa näitä uuden työelämän tavoitteita.

| 10. | kannattaa komission aikomusta tarkastella uudelleen vuosina 2007-2008 digitaalitekniikan käyttötaitojen edistämiseen tarkoitettuja välineitään. Yhtenä painopisteenä tulisi olla tuki alue- ja paikallishallinnon tavoitteille käyttää ikääntyneiden osaamisen kehittämiseen optimoidusti rakennerahastoja ja mm. elinikäistä oppimista koskevaa ohjelmaa ja hyödyntää ikääntyneiden toisilleen antamasta vertaiskoulutuksesta saatuja hyviä kokemuksia. |
| --- | --- |

10.

kannattaa komission aikomusta tarkastella uudelleen vuosina 2007-2008 digitaalitekniikan käyttötaitojen edistämiseen tarkoitettuja välineitään. Yhtenä painopisteenä tulisi olla tuki alue- ja paikallishallinnon tavoitteille käyttää ikääntyneiden osaamisen kehittämiseen optimoidusti rakennerahastoja ja mm. elinikäistä oppimista koskevaa ohjelmaa ja hyödyntää ikääntyneiden toisilleen antamasta vertaiskoulutuksesta saatuja hyviä kokemuksia.

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, miten tietoyhteiskunta (erityisesti matkapuhelimet ja Internet) on muuttanut kieltä, kulttuuria, tiedotusvälineitä ja koko yhteiskuntaa. Digitaalisen kuilun ongelma on siten paljon laajempi kuin vain kysymys mahdollisuuksista käyttää tietokonetta. Sitä voisivat omalta osaltaan lievittää esimerkiksi ikääntyneiden ja nuorten yhteishankkeet. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota siihen, miten tietoyhteiskunta (erityisesti matkapuhelimet ja Internet) on muuttanut kieltä, kulttuuria, tiedotusvälineitä ja koko yhteiskuntaa. Digitaalisen kuilun ongelma on siten paljon laajempi kuin vain kysymys mahdollisuuksista käyttää tietokonetta. Sitä voisivat omalta osaltaan lievittää esimerkiksi ikääntyneiden ja nuorten yhteishankkeet.

| 12. | korostaa, että tiedonannossa esitetyistä yhteentoimivuutta koskevista ongelmista ja terveydenhuollon ja kotipalvelun järjestämistavoissa olevista eroista huolimatta mahdollisuudet eurooppalaisten tuotteiden kehittämiseen ja käyttöönottoon esimerkiksi älykkään asumisen palveluissa ovat jo nyt hyvät. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että tiedonannossa esitetyistä yhteentoimivuutta koskevista ongelmista ja terveydenhuollon ja kotipalvelun järjestämistavoissa olevista eroista huolimatta mahdollisuudet eurooppalaisten tuotteiden kehittämiseen ja käyttöönottoon esimerkiksi älykkään asumisen palveluissa ovat jo nyt hyvät.

| 13. | pitää tärkeänä, että eri osapuolet (mukaan lukien ikääntyneet itse sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäjät) pystyvät määrittelemään yhteisen kannan ja poistamaan siten hyvää vanhuutta tukevien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen kehittymistä haittaavat lainsäädännölliset, tekniset, saatavuuteen liittyvät ja muut esteet. |
| --- | --- |

13.

pitää tärkeänä, että eri osapuolet (mukaan lukien ikääntyneet itse sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäjät) pystyvät määrittelemään yhteisen kannan ja poistamaan siten hyvää vanhuutta tukevien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen kehittymistä haittaavat lainsäädännölliset, tekniset, saatavuuteen liittyvät ja muut esteet.

Käyttöönoton edistäminen

| 14. | jakaa komission kanssa huolen siitä, että tällä hetkellä ei voida riittävästi varmistaa teknologisten innovaatioiden päätymistä käytännöllisiksi ja kohtuuhintaisiksi tuotteiksi. Alueet ja kunnat voivat auttaa korjaamaan tilannetta paitsi näiden tuotteiden tilaajina ja kehittäjinä myös edistämällä sellaisia taloudellisia olosuhteita, jotka antavat yrityksille paremmat mahdollisuudet toimia laajemmilla markkinoilla. |
| --- | --- |

14.

jakaa komission kanssa huolen siitä, että tällä hetkellä ei voida riittävästi varmistaa teknologisten innovaatioiden päätymistä käytännöllisiksi ja kohtuuhintaisiksi tuotteiksi. Alueet ja kunnat voivat auttaa korjaamaan tilannetta paitsi näiden tuotteiden tilaajina ja kehittäjinä myös edistämällä sellaisia taloudellisia olosuhteita, jotka antavat yrityksille paremmat mahdollisuudet toimia laajemmilla markkinoilla.

| 15. | suhtautuu erittäin myönteisesti toimintasuunnitelman mainintaan siitä, että myös alue- ja paikallishallinnon pitäisi toimia pilottihankkeiden vetäjinä. |
| --- | --- |

15.

suhtautuu erittäin myönteisesti toimintasuunnitelman mainintaan siitä, että myös alue- ja paikallishallinnon pitäisi toimia pilottihankkeiden vetäjinä.

| 16. | kannattaa komission suunnitelmia kannustaa hallintoa hyödyntämään innovatiivisen julkisten hankintojen mahdollisuuksia, mutta toteaa alue- ja paikallishallinnon kaipaavan selkeitä menettelytapoja siitä, miten innovatiivisia hankintoja tehdään yleisten julkisia hankintoja koskevien säädösten puitteissa. |
| --- | --- |

16.

kannattaa komission suunnitelmia kannustaa hallintoa hyödyntämään innovatiivisen julkisten hankintojen mahdollisuuksia, mutta toteaa alue- ja paikallishallinnon kaipaavan selkeitä menettelytapoja siitä, miten innovatiivisia hankintoja tehdään yleisten julkisia hankintoja koskevien säädösten puitteissa.

Valmistautuminen tulevaan

| 17. | toteaa olevansa erittäin tyytyväinen siihen, että seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa edistetään merkittävästi monitieteellistä ikääntymistä koskevaa tutkimusta. |
| --- | --- |

17.

toteaa olevansa erittäin tyytyväinen siihen, että seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa edistetään merkittävästi monitieteellistä ikääntymistä koskevaa tutkimusta.

| 18. | katsoo, että toimintasuunnitelman keskittyminen yhteiseen tutkimukseen, voimavarojen yhdistämiseen sekä yhteisiin linjauksiin heijastaa hyvin komitean aikaisempia toivomuksia tehostaa ikääntymistä koskevien kansallisten tutkimusohjelmien Euroopan laajuista koordinointia hyödyntäen vahvistetun ERA-NET-järjestelmän puitteissa tehtävää alueiden välisen yhteistyötä. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että toimintasuunnitelman keskittyminen yhteiseen tutkimukseen, voimavarojen yhdistämiseen sekä yhteisiin linjauksiin heijastaa hyvin komitean aikaisempia toivomuksia tehostaa ikääntymistä koskevien kansallisten tutkimusohjelmien Euroopan laajuista koordinointia hyödyntäen vahvistetun ERA-NET-järjestelmän puitteissa tehtävää alueiden välisen yhteistyötä.

| 19. | painottaa, että tiivis tutkijoiden, erikokoisten yritysten, kolmannen sektorin, alue- ja paikallishallinnon ja etenkin ikääntyneiden yhteistyö on ennakkoedellytys ikääntymiseen liittyvien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen tutkimuksen ja kehittämisen onnistumiselle. |
| --- | --- |

19.

painottaa, että tiivis tutkijoiden, erikokoisten yritysten, kolmannen sektorin, alue- ja paikallishallinnon ja etenkin ikääntyneiden yhteistyö on ennakkoedellytys ikääntymiseen liittyvien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen tutkimuksen ja kehittämisen onnistumiselle.

| 20. | muistuttaa, että alue- ja paikallishallinto voi luoda tutkimustoimintaa suosivia innovatiivisia ympäristöjä sekä selvittää uusia tapoja tehdä julkisen ja yksityisen sektorin välistä institutionaalista yhteistyötä tai alueellista yhteistyötä yli kansallisten rajojen. Alue- ja paikallishallinnon investointien lisäksi tähän tarvitaan myös jäsenvaltioiden ja unionin taloudellisia resursseja. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että alue- ja paikallishallinto voi luoda tutkimustoimintaa suosivia innovatiivisia ympäristöjä sekä selvittää uusia tapoja tehdä julkisen ja yksityisen sektorin välistä institutionaalista yhteistyötä tai alueellista yhteistyötä yli kansallisten rajojen. Alue- ja paikallishallinnon investointien lisäksi tähän tarvitaan myös jäsenvaltioiden ja unionin taloudellisia resursseja.

Alueiden komitean keskeiset näkemykset

| 21. | katsoo, että oikeiden johtopäätösten tekemiseksi ja vaikuttavuudeltaan riittävien toimenpiteiden varmistamiseksi tarvittaisiin enemmän tietoa alueiden kesken vallitsevista suurista eroista. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että oikeiden johtopäätösten tekemiseksi ja vaikuttavuudeltaan riittävien toimenpiteiden varmistamiseksi tarvittaisiin enemmän tietoa alueiden kesken vallitsevista suurista eroista.

| 22. | toteaa tiedonannon tarkastelevan kapeasti tieto- ja viestintätekniikka-avusteista oppimista (eLearning) lähinnä vain työelämän kehittämiseen kuuluvana asiana. Toimintaohjelman toteuttamista valmisteltaessa tulisi ottaa huomioon, että jo nyt eläkeläiset ovat monissa maissa suuri alue- ja paikallishallinnon järjestämän aikuiskoulutuksen asiakasryhmä ja teknologian tukemalla oppimisella on voitu merkittävästi vaikuttaa ikääntyneiden pysymiseen sosiaalisesti aktiivisina ja luovina. |
| --- | --- |

22.

toteaa tiedonannon tarkastelevan kapeasti tieto- ja viestintätekniikka-avusteista oppimista (eLearning) lähinnä vain työelämän kehittämiseen kuuluvana asiana. Toimintaohjelman toteuttamista valmisteltaessa tulisi ottaa huomioon, että jo nyt eläkeläiset ovat monissa maissa suuri alue- ja paikallishallinnon järjestämän aikuiskoulutuksen asiakasryhmä ja teknologian tukemalla oppimisella on voitu merkittävästi vaikuttaa ikääntyneiden pysymiseen sosiaalisesti aktiivisina ja luovina.

| 23. | suosittelee, että ikääntyvien tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäville palveluille annetaan merkittävämpi rooli ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” — aloitteessa. |
| --- | --- |

23.

suosittelee, että ikääntyvien tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäville palveluille annetaan merkittävämpi rooli ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” — aloitteessa.

| 24. | kehottaa antamaan alue- ja paikallishallinnolle keskeisen roolin hyvää ikääntymistä tukevaa teknologiaa koskevien jäsenvaltioiden ja EU:n tutkimusohjelmien ja -toimien suunnittelussa, koska väestön ikääntymisen vaikutukset näkyvät eniten paikallistasolla ja alue- ja paikallishallinto on näiden ratkaisujen suuri käyttäjä. |
| --- | --- |

24.

kehottaa antamaan alue- ja paikallishallinnolle keskeisen roolin hyvää ikääntymistä tukevaa teknologiaa koskevien jäsenvaltioiden ja EU:n tutkimusohjelmien ja -toimien suunnittelussa, koska väestön ikääntymisen vaikutukset näkyvät eniten paikallistasolla ja alue- ja paikallishallinto on näiden ratkaisujen suuri käyttäjä.

| 25. | pitää välttämättömänä, että toimintasuunnitelmassa mainittuja itsenäistä asumista ja oman terveydentilan tarkkailua kehittäviä hankkeita valittaessa otetaan huomioon myös seuraavat kriteerit:






  — | Itsenäisen elämisen tukeminen ei saa johtaa yksinäisyyden lisääntymiseen. |
| --- | --- | --- |

25.

pitää välttämättömänä, että toimintasuunnitelmassa mainittuja itsenäistä asumista ja oman terveydentilan tarkkailua kehittäviä hankkeita valittaessa otetaan huomioon myös seuraavat kriteerit:

—

Itsenäisen elämisen tukeminen ei saa johtaa yksinäisyyden lisääntymiseen.

| — | Teknologiaa sopeutetaan ikääntyneiden tarpeisiin eikä päinvastoin. |
| --- | --- |

—

Teknologiaa sopeutetaan ikääntyneiden tarpeisiin eikä päinvastoin.

| — | Kehitettävissä palveluissa kunnioitetaan ikääntyneiden yksityisyyttä ja ihmisarvoa. |
| --- | --- |

—

Kehitettävissä palveluissa kunnioitetaan ikääntyneiden yksityisyyttä ja ihmisarvoa.

| — | Hankkeilla tulee pystyä lisäämään palvelujen tuottavuutta ja antamaan sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle enemmän aikaa niihin tehtäviin, joihin he ovat koulutetut. |
| --- | --- |

—

Hankkeilla tulee pystyä lisäämään palvelujen tuottavuutta ja antamaan sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle enemmän aikaa niihin tehtäviin, joihin he ovat koulutetut.

| 26. | pitää oikeana komission päätelmää, että vammaisuuteen liittyvien sähköisen viestinnän säännösten soveltaminen jäsenvaltioissa eri tavoin aiheuttaa vammaisille haittaa viestintäpalvelujen saavutettavuudessa ja sirpaloittaa eurooppalaisia teknologiamarkkinoita. Komitea korostaa kuitenkin samalla, että vammaisia ei saa jättää heitteille pelkästään sähköisten palvelujen varaan, vaan painopisteenä tulee olla teknologian valjastaminen tukemaan palvelujen saavutettavuutta monen eri kanavan kautta. |
| --- | --- |

26.

pitää oikeana komission päätelmää, että vammaisuuteen liittyvien sähköisen viestinnän säännösten soveltaminen jäsenvaltioissa eri tavoin aiheuttaa vammaisille haittaa viestintäpalvelujen saavutettavuudessa ja sirpaloittaa eurooppalaisia teknologiamarkkinoita. Komitea korostaa kuitenkin samalla, että vammaisia ei saa jättää heitteille pelkästään sähköisten palvelujen varaan, vaan painopisteenä tulee olla teknologian valjastaminen tukemaan palvelujen saavutettavuutta monen eri kanavan kautta.

| 27. | muistuttaa, että tieto- ja viestintätekniikan kehitys tarjoaa mahdollisuuden sovittaa yhteen sekä ikääntyneiden tarpeet saada tieto- ja viestintäpalveluja että nuorten tarpeet saada työllistymismahdollisuuksia, jotka edistävät osaltaan sukupolvien välistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että tieto- ja viestintätekniikan kehitys tarjoaa mahdollisuuden sovittaa yhteen sekä ikääntyneiden tarpeet saada tieto- ja viestintäpalveluja että nuorten tarpeet saada työllistymismahdollisuuksia, jotka edistävät osaltaan sukupolvien välistä vuoropuhelua.

| 28. | muistuttaa myös, että sekä jäsenvaltioiden että alue- ja paikallishallintojen olisi riippumatta unionin taloudellisista ja muista ohjelmista tai niiden lisäksi






  — | luotava myös omia ratkaisuja ja kokeiluhankkeita hyvää vanhuutta tukevan tietotekniikan kehittämiseen, käyttöönottoon ja käyttöön |
| --- | --- | --- |

28.

muistuttaa myös, että sekä jäsenvaltioiden että alue- ja paikallishallintojen olisi riippumatta unionin taloudellisista ja muista ohjelmista tai niiden lisäksi

—

luotava myös omia ratkaisuja ja kokeiluhankkeita hyvää vanhuutta tukevan tietotekniikan kehittämiseen, käyttöönottoon ja käyttöön

| — | hyödynnettävä muita mahdollisesti käytettävissä olevia välineitään, kuten vapaaehtoista ohjeistusta muuttamaan asuntoja sopiviksi itsenäiseen asumiseen |
| --- | --- |

—

hyödynnettävä muita mahdollisesti käytettävissä olevia välineitään, kuten vapaaehtoista ohjeistusta muuttamaan asuntoja sopiviksi itsenäiseen asumiseen

| — | muutoinkin edistettävä laajamittaista sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja asumispalveluiden yhteistyötä alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

muutoinkin edistettävä laajamittaista sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja asumispalveluiden yhteistyötä alue- ja paikallistasolla.

| 29. | kehottaa alue- ja paikallishallintoa jakamaan asiasta tietoa, laatimaan strategioita ikääntymisen vaikutuksista ja palvelutuotannon järjestämisestä uusissa olosuhteissa sekä lisäämään toimintasuunnitelmassa mainittua eri osapuolten välistä paikallista kumppanuutta. |
| --- | --- |

29.

kehottaa alue- ja paikallishallintoa jakamaan asiasta tietoa, laatimaan strategioita ikääntymisen vaikutuksista ja palvelutuotannon järjestämisestä uusissa olosuhteissa sekä lisäämään toimintasuunnitelmassa mainittua eri osapuolten välistä paikallista kumppanuutta.

| 30. | kehottaa Euroopan alue- ja paikallishallintoa hyödyntämään laajamittaisesti tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuudet vastata väestön vanhenemisesta aiheutuviin haasteisiin ja siten parantamaan ikääntyneiden elämänlaatua, pitämään heidät integroituneena paikallisiin yhteisöihin sekä edistämään henkilökohtaisten tarpeiden mukaan kehitetyillä palveluilla alueellista ja paikallista kilpailukykyä. |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan alue- ja paikallishallintoa hyödyntämään laajamittaisesti tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuudet vastata väestön vanhenemisesta aiheutuviin haasteisiin ja siten parantamaan ikääntyneiden elämänlaatua, pitämään heidät integroituneena paikallisiin yhteisöihin sekä edistämään henkilökohtaisten tarpeiden mukaan kehitetyillä palveluilla alueellista ja paikallista kilpailukykyä.

Bryssel 28. marraskuuta 2007

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin ja CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 ja CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---