# Az Európai Unió L 203/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 203 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. július 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 203

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. július 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1208 határozata (2015. december 23.) az Olaszország által a Tercas bank számára nyújtott SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 9526. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1209 végrehajtási határozata (2016. július 12.) a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további intézkedéseiről szóló 2013/115/EU bizottsági végrehajtási határozat mellékletének felváltásáról
  (az értesítés a C(2016) 4283. számú dokumentummal történt) | 35 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/1208 határozata (2015. december 23.) az Olaszország által a Tercas bank számára nyújtott SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 9526. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 9526. számú dokumentummal történt)

1

1

*

A Bizottság (EU) 2016/1209 végrehajtási határozata (2016. július 12.) a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további intézkedéseiről szóló 2013/115/EU bizottsági végrehajtási határozat mellékletének felváltásáról
  (az értesítés a C(2016) 4283. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2016) 4283. számú dokumentummal történt)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2016.7.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1208 HATÁROZATA

(2015. december 23.)

az Olaszország által a Tercas bank számára nyújtott SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) állami támogatásról

(az értesítés a C(2015) 9526. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően (1),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság a sajtóból, valamint a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA bank és az olasz betétbiztosítási rendszer, a Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (a továbbiakban:
  „FITD”
  vagy
  „Alap”
  ) honlapjáról tudomást szerzett arról, hogy a FITD lépéseket tett a bank támogatására. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a sajtóból, valamint a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA bank és az olasz betétbiztosítási rendszer, a Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (a továbbiakban:
  „FITD”
  vagy
  „Alap”
  ) honlapjáról tudomást szerzett arról, hogy a FITD lépéseket tett a bank támogatására.

„FITD”

„Alap”

| (2) | 2014. augusztus 8-án és október 10-én a Bizottság tájékoztatást kért Olaszországtól, és Olaszország 2014. szeptember 16-án és november 14-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2014. augusztus 8-án és október 10-én a Bizottság tájékoztatást kért Olaszországtól, és Olaszország 2014. szeptember 16-án és november 14-én válaszolt.

| (3) | A Bizottság a 2015. február 27-én kelt levelében (a továbbiakban:
  „az eljárás megindításáról szóló határozat”
  ) tájékoztatta Olaszországot, hogy e támogatás miatt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban:
  „EUMSZ”
  ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 2015. február 27-én kelt levelében (a továbbiakban:
  „az eljárás megindításáról szóló határozat”
  ) tájékoztatta Olaszországot, hogy e támogatás miatt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban:
  „EUMSZ”
  ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

„az eljárás megindításáról szóló határozat”

„EUMSZ”

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2015. április 24-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2015. április 24-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik benyújtására.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (5) | 2015. április 2-án a Bizottsághoz észrevételek érkeztek Olaszországtól. |
| --- | --- |

(5)

2015. április 2-án a Bizottsághoz észrevételek érkeztek Olaszországtól.

| (6) | 2015. május 22-én a Bizottsághoz észrevételek érkeztek két érdekelt féltől, a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA-tól és a Banca Popolare di Bari SCpA-tól (a továbbiakban:
  „BPB”
  ). |
| --- | --- |

(6)

2015. május 22-én a Bizottsághoz észrevételek érkeztek két érdekelt féltől, a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA-tól és a Banca Popolare di Bari SCpA-tól (a továbbiakban:
  „BPB”
  ).

„BPB”

| (7) | Ugyanezen a napon észrevételek érkeztek a FITD-től és az olasz központi banktól, a Banca d'Italiától. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanezen a napon észrevételek érkeztek a FITD-től és az olasz központi banktól, a Banca d'Italiától.

| (8) | A Bizottság 2015. június 9-én továbbította ezeket az észrevételeket Olaszországnak, és lehetőséget adott a válaszadásra. Olaszország tájékoztatta a Bizottságot, hogy nincsenek megjegyzései az észrevételekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2015. június 9-én továbbította ezeket az észrevételeket Olaszországnak, és lehetőséget adott a válaszadásra. Olaszország tájékoztatta a Bizottságot, hogy nincsenek megjegyzései az észrevételekkel kapcsolatban.

| (9) | 2015. augusztus 13-án és szeptember 17-én két megbeszélésre került sor Olaszország és az érdekelt felek részvételével. Ezeken a megbeszéléseken Olaszország a korábbi hivatalos közleményeiben szereplő érveket fejtette ki. |
| --- | --- |

(9)

2015. augusztus 13-án és szeptember 17-én két megbeszélésre került sor Olaszország és az érdekelt felek részvételével. Ezeken a megbeszéléseken Olaszország a korábbi hivatalos közleményeiben szereplő érveket fejtette ki.

2.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

2.1.   Tercas

Tercas

| (10) | A Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA egy olyan bankcsoport (a továbbiakban:
  „Tercas”
  ) holdingtársasága, amely elsősorban az abruzzói régióban működik. 2011 végén a holdingtársaság fő részvényese a Fondazione Tercas volt, amely akkor a részvények 65 %-val rendelkezett. |
| --- | --- |

(10)

A Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA egy olyan bankcsoport (a továbbiakban:
  „Tercas”
  ) holdingtársasága, amely elsősorban az abruzzói régióban működik. 2011 végén a holdingtársaság fő részvényese a Fondazione Tercas volt, amely akkor a részvények 65 %-val rendelkezett.

„Tercas”

| (11) | 2011 végén a Tercas részét képezte a Banca Caripe SpA (a továbbiakban:
  „Caripe”
  ), egy elsősorban az abruzzói régióban működő regionális bank, amelyet a Tercas 2010 végén 90 %-os részesedéssel szerzett meg, és összevont a Tercas pénzügyi jelentéseiben. A Tercas 50 millió EUR tőkével és 311 millió EUR tartalékkal rendelkezett. |
| --- | --- |

(11)

2011 végén a Tercas részét képezte a Banca Caripe SpA (a továbbiakban:
  „Caripe”
  ), egy elsősorban az abruzzói régióban működő regionális bank, amelyet a Tercas 2010 végén 90 %-os részesedéssel szerzett meg, és összevont a Tercas pénzügyi jelentéseiben. A Tercas 50 millió EUR tőkével és 311 millió EUR tartalékkal rendelkezett.

„Caripe”

| (12) | Hasonlóképpen 2011 végén a Tercas konszolidált mérlege 5,3 milliárd EUR, a nettó ügyfélhitelek nagysága 4,5 milliárd EUR, illetve az ügyfélbetétek nagysága 2,7 milliárd EUR volt, valamint 165 fiókkal és 1 225 alkalmazottal rendelkezett. |
| --- | --- |

(12)

Hasonlóképpen 2011 végén a Tercas konszolidált mérlege 5,3 milliárd EUR, a nettó ügyfélhitelek nagysága 4,5 milliárd EUR, illetve az ügyfélbetétek nagysága 2,7 milliárd EUR volt, valamint 165 fiókkal és 1 225 alkalmazottal rendelkezett.

| (13) | 2012. április 17-én, a Tercasnál folytatott vizsgálatot (3) követően a Banca d'Italia azt ajánlotta, hogy az olasz banktörvény (Testo Unico Bancario) 70. cikke értelmében az olasz gazdasági és pénzügyminiszter vonja felügyelet alá a Tercast. |
| --- | --- |

(13)

2012. április 17-én, a Tercasnál folytatott vizsgálatot (3) követően a Banca d'Italia azt ajánlotta, hogy az olasz banktörvény (Testo Unico Bancario) 70. cikke értelmében az olasz gazdasági és pénzügyminiszter vonja felügyelet alá a Tercast.

3

(Testo Unico Bancario)

| (14) | 2012. április 30-án a gazdasági és pénzügyminiszter elrendelte a Tercas felügyelet alá helyezését (4). A Banca d'Italia vagyonfelügyelőt nevezett ki (commissario straordinario), hogy tájékozódjon a helyzetről, megszüntesse a szabálytalanságokat és megoldásokat javasoljon a betétesek érdekében. |
| --- | --- |

(14)

2012. április 30-án a gazdasági és pénzügyminiszter elrendelte a Tercas felügyelet alá helyezését (4). A Banca d'Italia vagyonfelügyelőt nevezett ki (commissario straordinario), hogy tájékozódjon a helyzetről, megszüntesse a szabálytalanságokat és megoldásokat javasoljon a betétesek érdekében.

4

(commissario straordinario),

| (15) | A Tercas nehézségeinek megszüntetése érdekében a vagyonfelügyelő több lehetőséget mérlegelt. A vagyonfelügyelő kezdetben számításba vette annak lehetőségét, hogy a Fondazione Tercas (a Tercas fő részvényese) vagy a Credito Valtellinese (egy 7,8 %-os részesedéssel rendelkező részvényes) feltőkésítené a Tercast, de elvetette ezeket. |
| --- | --- |

(15)

A Tercas nehézségeinek megszüntetése érdekében a vagyonfelügyelő több lehetőséget mérlegelt. A vagyonfelügyelő kezdetben számításba vette annak lehetőségét, hogy a Fondazione Tercas (a Tercas fő részvényese) vagy a Credito Valtellinese (egy 7,8 %-os részesedéssel rendelkező részvényes) feltőkésítené a Tercast, de elvetette ezeket.

| (16) | 2013 októberében a vagyonfelügyelő a Banca d'Italiával egyetértésben felvette a kapcsolatot a BPB-vel, amely érdeklődést mutatott a Tercast érintő tőkeinjekció iránt a Tercas és a Caripe eszközeit érintő kellő gondossági vizsgálat függvényében, azzal a feltétellel, hogy a FITD teljes egészében fedezi a Tercas negatív saját tőkéjét. |
| --- | --- |

(16)

2013 októberében a vagyonfelügyelő a Banca d'Italiával egyetértésben felvette a kapcsolatot a BPB-vel, amely érdeklődést mutatott a Tercast érintő tőkeinjekció iránt a Tercas és a Caripe eszközeit érintő kellő gondossági vizsgálat függvényében, azzal a feltétellel, hogy a FITD teljes egészében fedezi a Tercas negatív saját tőkéjét.

| (17) | 2013. október 25-én a FITD alapszabályának (Statuto) 29. cikke alapján a vagyonfelügyelő felkérte a FITD-t, hogy nyújtson 280 millió EUR összegű támogatást, hogy feltőkésítéssel fedezzék a Tercas 2013. szeptember 30-i negatív saját tőkéjét és vállaljon kötelezettséget az értékvesztett eszközök felvásárlására. |
| --- | --- |

(17)

2013. október 25-én a FITD alapszabályának (Statuto) 29. cikke alapján a vagyonfelügyelő felkérte a FITD-t, hogy nyújtson 280 millió EUR összegű támogatást, hogy feltőkésítéssel fedezzék a Tercas 2013. szeptember 30-i negatív saját tőkéjét és vállaljon kötelezettséget az értékvesztett eszközök felvásárlására.

(Statuto)

| (18) | A 2013. október 28-i ülésen a FITD végrehajtó bizottsága (Comitato di gestione) úgy határozott, hogy a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően 280 millió EUR támogatást nyújt a Tercasnak. A FITD igazgatótanácsa (Consiglio)2013. október 29-én jóváhagyta a beavatkozásról szóló határozatot. |
| --- | --- |

(18)

A 2013. október 28-i ülésen a FITD végrehajtó bizottsága (Comitato di gestione) úgy határozott, hogy a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően 280 millió EUR támogatást nyújt a Tercasnak. A FITD igazgatótanácsa (Consiglio)2013. október 29-én jóváhagyta a beavatkozásról szóló határozatot.

(Comitato di gestione)

ter

(Consiglio)

| (19) | 2013. október 30-án a FITD a Banca d'Italia jóváhagyását kérte ehhez a támogatási intézkedéshez, amelyet a Banca d'Italia 2013. november 4-én jóváhagyott. A FITD végül azonban nem léptette életbe az intézkedést. |
| --- | --- |

(19)

2013. október 30-án a FITD a Banca d'Italia jóváhagyását kérte ehhez a támogatási intézkedéshez, amelyet a Banca d'Italia 2013. november 4-én jóváhagyott. A FITD végül azonban nem léptette életbe az intézkedést.

| (20) | A Tercas eszközeit illető kellő gondossági vizsgálat 2014. március 18-án zárult le a FITD és a Banca Popolare di Bari SCpA holdingtársaság által irányított bankcsoport (BPB) szakértői közötti egyet nem értéssel. A vitát rendezték, miután a felek beleegyeztek a Banca d'Italia által kijelölt választott bíró általi választott bírósági eljárásba. A kellő gondossági vizsgálat az eszközök további értékvesztését tárta fel. |
| --- | --- |

(20)

A Tercas eszközeit illető kellő gondossági vizsgálat 2014. március 18-án zárult le a FITD és a Banca Popolare di Bari SCpA holdingtársaság által irányított bankcsoport (BPB) szakértői közötti egyet nem értéssel. A vitát rendezték, miután a felek beleegyeztek a Banca d'Italia által kijelölt választott bíró általi választott bírósági eljárásba. A kellő gondossági vizsgálat az eszközök további értékvesztését tárta fel.

| (21) | 2014. július 1-én a FITD ismét arra kérte a Banca d'Italiát, hogy hagyja jóvá a Tercas támogatását, de módosított feltételek mellett. |
| --- | --- |

(21)

2014. július 1-én a FITD ismét arra kérte a Banca d'Italiát, hogy hagyja jóvá a Tercas támogatását, de módosított feltételek mellett.

| (22) | A Banca d'Italia 2014. július 7-én a módosított feltételekkel (5) jóváhagyta a támogatást. |
| --- | --- |

(22)

A Banca d'Italia 2014. július 7-én a módosított feltételekkel (5) jóváhagyta a támogatást.

5

| (23) | A Banca d'Italia felhatalmazta a Tercas vagyonfelügyelőjét, hogy 2014. július 27-ére összehívja a részvényesek rendkívüli ülését, amelyen határozatot készültek hozni a felügyelet idején bekövetkezett veszteségek fedezésére szolgáló intézkedésekről és egy ezzel egyidejű, a BPB által jegyzett, 230 millió EUR nagyságú tőkeemelésről. |
| --- | --- |

(23)

A Banca d'Italia felhatalmazta a Tercas vagyonfelügyelőjét, hogy 2014. július 27-ére összehívja a részvényesek rendkívüli ülését, amelyen határozatot készültek hozni a felügyelet idején bekövetkezett veszteségek fedezésére szolgáló intézkedésekről és egy ezzel egyidejű, a BPB által jegyzett, 230 millió EUR nagyságú tőkeemelésről.

| (24) | A Tercas 2012. január 1. és 2014. március 31. között 603 millió EUR veszteséget halmozott fel. A fennmaradó tőke 337 millió EUR összegben való leírását követően a Tercas nettó saját tőkéje 2014. március 31-én így negatív volt (-266 millió EUR). (6) |
| --- | --- |

(24)

A Tercas 2012. január 1. és 2014. március 31. között 603 millió EUR veszteséget halmozott fel. A fennmaradó tőke 337 millió EUR összegben való leírását követően a Tercas nettó saját tőkéje 2014. március 31-én így negatív volt (-266 millió EUR). (6)

6

| (25) | 2014. július 27-én a Tercas részvényeseinek közgyűlésén (7) döntés született arról, hogy:






  1. | a veszteségek egy részét többek között a tőke nullára való csökkentésével és a forgalomban lévő törzsrészvények törlésével fedezik; valamint |
| --- | --- | --- |

(25)

2014. július 27-én a Tercas részvényeseinek közgyűlésén (7) döntés született arról, hogy:

7

1.

a veszteségek egy részét többek között a tőke nullára való csökkentésével és a forgalomban lévő törzsrészvények törlésével fedezik; valamint

| 2. | új, kizárólag a BPB számára elérhető törzsrészvények kibocsátásával 230 millió EUR-ra emelik a tőkét; ezt a tőkeemelést 2014. július 27-én végrehajtották, és a kifizetéssel a BPB által 2013. november 5-én a Tercasnak nyújtott 480 millió EUR összegű hitelt részben törlesztették. |
| --- | --- |

2.

új, kizárólag a BPB számára elérhető törzsrészvények kibocsátásával 230 millió EUR-ra emelik a tőkét; ezt a tőkeemelést 2014. július 27-én végrehajtották, és a kifizetéssel a BPB által 2013. november 5-én a Tercasnak nyújtott 480 millió EUR összegű hitelt részben törlesztették.

| (26) | 2014 szeptemberében a Tercas egy 75 millió EUR nagyságú tőkeinjekcióval feltőkésítette Caripe nevű leányvállalatát. |
| --- | --- |

(26)

2014 szeptemberében a Tercas egy 75 millió EUR nagyságú tőkeinjekcióval feltőkésítette Caripe nevű leányvállalatát.

| (27) | 2014. október 1-jén megszűnt a Tercas felügyelete, és a BPB új vezetőséget nevezett ki. |
| --- | --- |

(27)

2014. október 1-jén megszűnt a Tercas felügyelete, és a BPB új vezetőséget nevezett ki.

| (28) | 2014. szeptember 30-án, a felügyeleti időszak végén a Tercas 2 994 millió EUR értékű eszközzel, 2 198 millió EUR értékű ügyfélbetéttel, 1 766 millió EUR értékű nettó teljesítő hitellel, 716 millió EUR értékű nemteljesítő hitelre vonatkozó rendelkezésekkel és összesen 182 millió EUR értékű alapvető tőkével rendelkezett (8). |
| --- | --- |

(28)

2014. szeptember 30-án, a felügyeleti időszak végén a Tercas 2 994 millió EUR értékű eszközzel, 2 198 millió EUR értékű ügyfélbetéttel, 1 766 millió EUR értékű nettó teljesítő hitellel, 716 millió EUR értékű nemteljesítő hitelre vonatkozó rendelkezésekkel és összesen 182 millió EUR értékű alapvető tőkével rendelkezett (8).

8

| (29) | 2015 márciusában a BPB 135,4 millió EUR nagyságú tőkeemelést jegyzett a Tercas tőkéjében (beleértve 40,4 millió EUR-t a leányvállalata, a Caripe vonatkozásában), hogy megküzdjön a 2014 negyedik negyedévében felmerült további veszteségekkel, fedezze a szerkezetátalakítási költségeket 2015-ben és 2016-ban, illetve javítsa a Tercas tőkemegfelelési mutatóját. |
| --- | --- |

(29)

2015 márciusában a BPB 135,4 millió EUR nagyságú tőkeemelést jegyzett a Tercas tőkéjében (beleértve 40,4 millió EUR-t a leányvállalata, a Caripe vonatkozásában), hogy megküzdjön a 2014 negyedik negyedévében felmerült további veszteségekkel, fedezze a szerkezetátalakítási költségeket 2015-ben és 2016-ban, illetve javítsa a Tercas tőkemegfelelési mutatóját.

2.2.   BPB

BPB

| (30) | A Banca Popolare di Bari SCpA a BPB bankcsoport holdingtársasága. A BPB elsősorban Dél-Olaszországban működik. 2013 végén a BPB mérlege 10,3 milliárd EUR volt, és 6,9 milliárd EUR ügyfélhitellel, 6,6 milliárd EUR ügyfélbetéttel, 247 fiókkal, 2 206 alkalmazottal, 8,1 %-os alapvetőtőke-megfelelési mutatóval és 11 %-os teljestőke-megfelelési mutatóval rendelkezett. |
| --- | --- |

(30)

A Banca Popolare di Bari SCpA a BPB bankcsoport holdingtársasága. A BPB elsősorban Dél-Olaszországban működik. 2013 végén a BPB mérlege 10,3 milliárd EUR volt, és 6,9 milliárd EUR ügyfélhitellel, 6,6 milliárd EUR ügyfélbetéttel, 247 fiókkal, 2 206 alkalmazottal, 8,1 %-os alapvetőtőke-megfelelési mutatóval és 11 %-os teljestőke-megfelelési mutatóval rendelkezett.

| (31) | 2014 decemberében a BPB 500 millió EUR nagyságú tőkeemelést hajtott végre, amely 300 millió EUR értékben új részvények kibocsátásából és 200 millió EUR értékű alárendelt kölcsön (járulékos tőke) kibocsátásából állt. A tőkeemelés arra szolgált, hogy megerősítse a BPB-nek a Tercas megszerzése miatt meggyengült tőkemegfelelési mutatóját. |
| --- | --- |

(31)

2014 decemberében a BPB 500 millió EUR nagyságú tőkeemelést hajtott végre, amely 300 millió EUR értékben új részvények kibocsátásából és 200 millió EUR értékű alárendelt kölcsön (járulékos tőke) kibocsátásából állt. A tőkeemelés arra szolgált, hogy megerősítse a BPB-nek a Tercas megszerzése miatt meggyengült tőkemegfelelési mutatóját.

2.3.   Az olasz betétbiztosítási rendszer és a FITD

Az olasz betétbiztosítási rendszer és a FITD

| (32) | A Tercast érintő FITD-beavatkozás idején érvényben lévő, 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében a hitelintézetek kizárólag akkor gyűjthetnek betétet, ha valamely hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer tagjai (10). Az olasz banktörvény 96. cikke értelmében
  „Az olasz bankok valamely Olaszországban alapított és elismert betétbiztosítási rendszer tagjai. A szövetkezeti bankok (banche di credito cooperativo) a hálózatukon belül alapított betétbiztosítási rendszer tagjai”
   (11). |
| --- | --- |

(32)

A Tercast érintő FITD-beavatkozás idején érvényben lévő, 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében a hitelintézetek kizárólag akkor gyűjthetnek betétet, ha valamely hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer tagjai (10). Az olasz banktörvény 96. cikke értelmében
  „Az olasz bankok valamely Olaszországban alapított és elismert betétbiztosítási rendszer tagjai. A szövetkezeti bankok (banche di credito cooperativo) a hálózatukon belül alapított betétbiztosítási rendszer tagjai”
   (11).

9

10

„Az olasz bankok valamely Olaszországban alapított és elismert betétbiztosítási rendszer tagjai. A szövetkezeti bankok

a hálózatukon belül alapított betétbiztosítási rendszer tagjai”

11

| (33) | Olaszországban jelenleg két betétbiztosítási rendszer létezik:






  1. | A FITD, amelyet 1996. december 10-én ismertek el betétbiztosítási rendszernek, a közjog értelmében létrejött kötelező konzorcium (12). Jelenleg ez az egyetlen olyan elismert olasz betétbiztosítási rendszer, amely a szövetkezeti bankok kivételével nyitva áll a bankok előtt (13). A FITD Banca d'Italia által jóváhagyott alapszabályának 2. cikke értelmében
  „az olasz bankok a szövetkezeti bankok kivételével az Alap tagjai”. |
| --- | --- | --- |

(33)

Olaszországban jelenleg két betétbiztosítási rendszer létezik:

1.

A FITD, amelyet 1996. december 10-én ismertek el betétbiztosítási rendszernek, a közjog értelmében létrejött kötelező konzorcium (12). Jelenleg ez az egyetlen olyan elismert olasz betétbiztosítási rendszer, amely a szövetkezeti bankok kivételével nyitva áll a bankok előtt (13). A FITD Banca d'Italia által jóváhagyott alapszabályának 2. cikke értelmében
  „az olasz bankok a szövetkezeti bankok kivételével az Alap tagjai”.

12

13

„az olasz bankok a szövetkezeti bankok kivételével az Alap tagjai”.

| 2. | A Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo jogszabályban előírt betétbiztosítási rendszer, amely csak a szövetkezeti bankok előtt áll nyitva, melyek kötelesek csatlakozni. |
| --- | --- |

2.

A Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo jogszabályban előírt betétbiztosítási rendszer, amely csak a szövetkezeti bankok előtt áll nyitva, melyek kötelesek csatlakozni.

| (34) | A banktörvény 96-bis cikke és a FITD alapszabályának 29. cikke értelmében a FITD bizonyos körülmények között intézkedéseket hozhat a felügyelet alatt álló tagok támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(34)

A banktörvény 96-bis cikke és a FITD alapszabályának 29. cikke értelmében a FITD bizonyos körülmények között intézkedéseket hozhat a felügyelet alatt álló tagok támogatása érdekében.

bis

| (35) | Az ilyen intézkedéseket utólag, a tagként működő bankok kötelező hozzájárulása révén finanszírozzák. Az egyéni hozzájárulás összegét a FITD alapszabályának vonatkozó rendelkezései (14) alapján, az egyes bankok biztosított betéteinek arányában határozzák meg. A hozzájárulásokat nem közvetlenül a FITD mérlegében, hanem az adott támogatási intézkedés külön elszámolásában tüntetik fel. |
| --- | --- |

(35)

Az ilyen intézkedéseket utólag, a tagként működő bankok kötelező hozzájárulása révén finanszírozzák. Az egyéni hozzájárulás összegét a FITD alapszabályának vonatkozó rendelkezései (14) alapján, az egyes bankok biztosított betéteinek arányában határozzák meg. A hozzájárulásokat nem közvetlenül a FITD mérlegében, hanem az adott támogatási intézkedés külön elszámolásában tüntetik fel.

14

| (36) | A támogatási intézkedésekről szóló határozatokat a FITD két irányító szerve hozza:






  1. | Egyrészt van az igazgatótanács (15), amely az ülésen a határozat meghozatalakor jelen lévő tagok abszolút többsége alapján hoz határozatot. Az igazgatótanács elnökét az igazgatótanács tagjai nevezik ki. A rendes tagokat az egyes bankok biztosított betéteinek arányában választják, így a nagyobb mértékben hozzájáruló bankoknak kedveznek, de a kisebb bankok képviseletét is biztosítják (16). Az igazgatótanács rendes tagjai (jelenleg 23 ilyen tag van) többnyire a legnagyobb tagként működő bankok képviselői (17); jelenleg 2-2 képviselővel van jelen az Unicredit, az Intesa Sanpaolo és a Monte dei Paschi di Siena. Az Associazione Bancaria Italiana (ABI) elnöke szintén tagja az igazgatótanácsnak. |
| --- | --- | --- |

(36)

A támogatási intézkedésekről szóló határozatokat a FITD két irányító szerve hozza:

1.

Egyrészt van az igazgatótanács (15), amely az ülésen a határozat meghozatalakor jelen lévő tagok abszolút többsége alapján hoz határozatot. Az igazgatótanács elnökét az igazgatótanács tagjai nevezik ki. A rendes tagokat az egyes bankok biztosított betéteinek arányában választják, így a nagyobb mértékben hozzájáruló bankoknak kedveznek, de a kisebb bankok képviseletét is biztosítják (16). Az igazgatótanács rendes tagjai (jelenleg 23 ilyen tag van) többnyire a legnagyobb tagként működő bankok képviselői (17); jelenleg 2-2 képviselővel van jelen az Unicredit, az Intesa Sanpaolo és a Monte dei Paschi di Siena. Az Associazione Bancaria Italiana (ABI) elnöke szintén tagja az igazgatótanácsnak.

15

16

17

| 2. | A másik irányító szerv a végrehajtó bizottság (18), amely az ülésen a határozat meghozatalakor jelen lévő tagok egyszerű többsége alapján hoz határozatot. Tagjai az igazgatótanács elnöke, az igazgatótanács alelnöke, aki egyben a bizottság alelnöke, és az igazgatótanács hat másik tagja. |
| --- | --- |

2.

A másik irányító szerv a végrehajtó bizottság (18), amely az ülésen a határozat meghozatalakor jelen lévő tagok egyszerű többsége alapján hoz határozatot. Tagjai az igazgatótanács elnöke, az igazgatótanács alelnöke, aki egyben a bizottság alelnöke, és az igazgatótanács hat másik tagja.

18

| (37) | A finanszírozás és kezesség formájában hozott támogatási intézkedésekről a végrehajtó bizottság határoz (19), míg a tőkerészesedések megszerzéséről és az egyéb műszaki támogatásról a végrehajtó bizottság javaslata alapján az igazgatótanács határoz (20). |
| --- | --- |

(37)

A finanszírozás és kezesség formájában hozott támogatási intézkedésekről a végrehajtó bizottság határoz (19), míg a tőkerészesedések megszerzéséről és az egyéb műszaki támogatásról a végrehajtó bizottság javaslata alapján az igazgatótanács határoz (20).

19

20

3.   AZ INTÉZKEDÉSEK

AZ INTÉZKEDÉSEK

| (38) | A Banca d'Italia által 2014. július 7-én jóváhagyott FITD-támogatás az alábbi intézkedésekből áll:
  1.   
  1. intézkedés
  : 265 millió EUR összegű vissza nem térítendő hozzájárulás a Tercas negatív saját tőkéjének fedezésére.
  2.   
  2. intézkedés
  : 35 millió EUR összegű, három évre szóló kezesség a Tercas [...] (21) felé való kitettségének adott részével kapcsolatos hitelkockázat fedezésére. Ezeket a kitettségeket (két, a kölcsön lejáratakor, 2015. március 31-én törlesztett kölcsön) az adósok a lejáratkor teljes egészében visszafizették, ezért a kezesség úgy szűnt meg, hogy nem kellett lehívni.
  3.   
  3. intézkedés
  : 30 millió EUR összegű kezesség az 1. intézkedés adózásával összefüggésben esetlegesen felmerülő további költségek finanszírozására. Az adófizetés elkerülhetetlen lenne, ha az 1. intézkedést nem tekintenék adómentesnek az olasz jog értelmében (*1). A vonatkozó jogszabályok értelmében a FITD által hozott támogatási intézkedések adómentessége az Európai Bizottság jóváhagyásához kötött. Jelen esetben a FITD kifizette a teljes, 30 millió EUR nagyságú összeget a Tercasnak, mielőtt a Bizottság határozott volna az adómentességről. |
| --- | --- |

(38)

A Banca d'Italia által 2014. július 7-én jóváhagyott FITD-támogatás az alábbi intézkedésekből áll:

1.   
  1. intézkedés
  : 265 millió EUR összegű vissza nem térítendő hozzájárulás a Tercas negatív saját tőkéjének fedezésére.

1. intézkedés

2.   
  2. intézkedés
  : 35 millió EUR összegű, három évre szóló kezesség a Tercas [...] (21) felé való kitettségének adott részével kapcsolatos hitelkockázat fedezésére. Ezeket a kitettségeket (két, a kölcsön lejáratakor, 2015. március 31-én törlesztett kölcsön) az adósok a lejáratkor teljes egészében visszafizették, ezért a kezesség úgy szűnt meg, hogy nem kellett lehívni.

2. intézkedés

21

3.   
  3. intézkedés
  : 30 millió EUR összegű kezesség az 1. intézkedés adózásával összefüggésben esetlegesen felmerülő további költségek finanszírozására. Az adófizetés elkerülhetetlen lenne, ha az 1. intézkedést nem tekintenék adómentesnek az olasz jog értelmében (*1). A vonatkozó jogszabályok értelmében a FITD által hozott támogatási intézkedések adómentessége az Európai Bizottság jóváhagyásához kötött. Jelen esetben a FITD kifizette a teljes, 30 millió EUR nagyságú összeget a Tercasnak, mielőtt a Bizottság határozott volna az adómentességről.

3. intézkedés

*1

4.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (39) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az intézkedések, amelyeket nem jelentettek be, az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatást tartalmazhatnak, és kétségek merültek fel a belső piaccal való összeegyeztethetőségüket illetően. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az intézkedések, amelyeket nem jelentettek be, az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatást tartalmazhatnak, és kétségek merültek fel a belső piaccal való összeegyeztethetőségüket illetően.

| (40) | A Bizottság előzetes megállapítása szerint a FITD által hozott támogatási intézkedések az olasz államnak tudhatók be, és a FITD forrásai állami ellenőrzés alatt álltak. A FITD az állam által meghatározott közpolitikai feladatnak megfelelően járt el: a FITD kötelező betétbiztosítási rendszerként történő elismerésének alapja a banktörvény, amelynek 96-bis cikke lehetővé teszi a FITD számára, hogy felszámolás esetén a betétesek kifizetésén túl más módon is beavatkozzon, és a Banca d'Italia jóváhagyta a FITD alapszabályát. Emellett, ha a FITD nem felszámolási, hanem más esetekben avatkozott be, vagy más eszközökkel, mindig szüksége volt az olasz állam jóváhagyására a Banca d'Italián keresztül. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság előzetes megállapítása szerint a FITD által hozott támogatási intézkedések az olasz államnak tudhatók be, és a FITD forrásai állami ellenőrzés alatt álltak. A FITD az állam által meghatározott közpolitikai feladatnak megfelelően járt el: a FITD kötelező betétbiztosítási rendszerként történő elismerésének alapja a banktörvény, amelynek 96-bis cikke lehetővé teszi a FITD számára, hogy felszámolás esetén a betétesek kifizetésén túl más módon is beavatkozzon, és a Banca d'Italia jóváhagyta a FITD alapszabályát. Emellett, ha a FITD nem felszámolási, hanem más esetekben avatkozott be, vagy más eszközökkel, mindig szüksége volt az olasz állam jóváhagyására a Banca d'Italián keresztül.

bis

| (41) | A potenciális szelektív előnnyel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a FITD nem piacgazdasági szereplői minőségében járt el, mert vissza nem térítendő hozzájárulást nyújtott a negatív saját tőke fedezésére, és nem számított fel díjat a Tercasnak nyújtott kezességért. Az intézkedések lehetővé tették, hogy a Tercasnak ne kelljen elhagynia a piacot, amire az ilyen támogatás hiányában valószínűleg sor került volna. |
| --- | --- |

(41)

A potenciális szelektív előnnyel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a FITD nem piacgazdasági szereplői minőségében járt el, mert vissza nem térítendő hozzájárulást nyújtott a negatív saját tőke fedezésére, és nem számított fel díjat a Tercasnak nyújtott kezességért. Az intézkedések lehetővé tették, hogy a Tercasnak ne kelljen elhagynia a piacot, amire az ilyen támogatás hiányában valószínűleg sor került volna.

| (42) | A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az intézkedések szelektívek voltak, mert csak a Tercas vonatkozásában hozták őket, és torzították a versenyt, mert megakadályozták a Tercas fizetésképtelenségét és a piacról való kivonulását. Mivel a Tercas versenyben volt külföldi vállalkozásokkal, a tagállamok közötti kereskedelem is érintett volt. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az intézkedések szelektívek voltak, mert csak a Tercas vonatkozásában hozták őket, és torzították a versenyt, mert megakadályozták a Tercas fizetésképtelenségét és a piacról való kivonulását. Mivel a Tercas versenyben volt külföldi vállalkozásokkal, a tagállamok közötti kereskedelem is érintett volt.

| (43) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ha az 1., 2. és 3. intézkedés támogatásnak minősül, akkor az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésében foglalt kötelezettségek megszegésével nyújtották őket. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ha az 1., 2. és 3. intézkedés támogatásnak minősül, akkor az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésében foglalt kötelezettségek megszegésével nyújtották őket.

5.   OLASZORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

OLASZORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

5.1.   Állami források és az államnak való betudhatóság

Állami források és az államnak való betudhatóság

5.1.1.   Olaszország észrevételei (22)

Olaszország észrevételei

22

| (44) | Olaszország szerint a szóban forgó támogatási intézkedések nem kötelező jellegűek, mert teljes egészében a FITD belátására bízták az intézkedések idejét, mértékét és kiválasztását. Ezek az intézkedések továbbá nem hasonlíthatók közvetlenül össze a banktörvényben előírt kötelező feladatokkal: ehelyett közvetlenül arra irányulnak, hogy egy másfajta célt, vagy legalábbis további célt valósítsanak meg, mégpedig a nehézségekkel küszködő bankok megsegítését. A betétesek védelmével kapcsolatos célokkal való egybeesés kizárólag a véletlen műve. Ebben az összefüggésben a Bizottság helytelenül hivatkozik a zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény ügyében (23) hozott ítéletre. Abban az ügyben egy adómentességet megállapító szabályról volt szó, ez az adómentesség a meghatározásánál fogva állami jellegű, ezért volt indokolt az a vélelem, hogy az intézkedés az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(44)

Olaszország szerint a szóban forgó támogatási intézkedések nem kötelező jellegűek, mert teljes egészében a FITD belátására bízták az intézkedések idejét, mértékét és kiválasztását. Ezek az intézkedések továbbá nem hasonlíthatók közvetlenül össze a banktörvényben előírt kötelező feladatokkal: ehelyett közvetlenül arra irányulnak, hogy egy másfajta célt, vagy legalábbis további célt valósítsanak meg, mégpedig a nehézségekkel küszködő bankok megsegítését. A betétesek védelmével kapcsolatos célokkal való egybeesés kizárólag a véletlen műve. Ebben az összefüggésben a Bizottság helytelenül hivatkozik a zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény ügyében (23) hozott ítéletre. Abban az ügyben egy adómentességet megállapító szabályról volt szó, ez az adómentesség a meghatározásánál fogva állami jellegű, ezért volt indokolt az a vélelem, hogy az intézkedés az államnak tudható be.

a zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény

23

| (45) | Olaszország továbbá azt állítja, hogy a Bizottság általi értelmezésnek, amely azon a vélelmen alapul, hogy a betétbiztosítási rendszerek beavatkozásai állami támogatást tartalmaznak, nincs alapja a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (24) (amelyet Olaszország nem ültetett át, és amelynek átültetési határideje még nem járt le az intézkedések elfogadása idején). E pont bizottsági értelmezésének a bankokról szóló 2013. évi közleményben (25) sincs alapja. Konkrétabban a közlemény 63. pontja értelmében annak meghatározásához, hogy a betétbiztosítási alapok használatával kapcsolatos határozatok az államnak tudhatók-e be, eseti alapon történő értékelést kell végezni, míg a 2014/49/EU irányelv 11. cikke nem írja elő a biztosítási alapok által hozott intézkedések előzetes bejelentésére vonatkozó általános kötelezettséget. A Bizottság felé történő előzetes bejelentésre csak akkor van szükség, ha az adott eset vizsgálata során megállapítást nyert, hogy a támogatási intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(45)

Olaszország továbbá azt állítja, hogy a Bizottság általi értelmezésnek, amely azon a vélelmen alapul, hogy a betétbiztosítási rendszerek beavatkozásai állami támogatást tartalmaznak, nincs alapja a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (24) (amelyet Olaszország nem ültetett át, és amelynek átültetési határideje még nem járt le az intézkedések elfogadása idején). E pont bizottsági értelmezésének a bankokról szóló 2013. évi közleményben (25) sincs alapja. Konkrétabban a közlemény 63. pontja értelmében annak meghatározásához, hogy a betétbiztosítási alapok használatával kapcsolatos határozatok az államnak tudhatók-e be, eseti alapon történő értékelést kell végezni, míg a 2014/49/EU irányelv 11. cikke nem írja elő a biztosítási alapok által hozott intézkedések előzetes bejelentésére vonatkozó általános kötelezettséget. A Bizottság felé történő előzetes bejelentésre csak akkor van szükség, ha az adott eset vizsgálata során megállapítást nyert, hogy a támogatási intézkedés állami támogatásnak minősül.

24

25

| (46) | Annak vonatkozásában, hogy a FITD intézkedései Olaszországnak tudhatók-e be, Olaszország az államnak való betudhatóságra vonatkozó, a Stardust Marine (26)-ügyben kidolgozott tesztre alapozza az elemzését, és azt állítja, hogy a szóban forgó esetben az alábbi okokból nem teljesülnek ennek feltételei. Először, a FITD a magánjog alá tartozó gazdálkodó egység, amely a közgyűlése és a kizárólag a tagként működő bankok képviselőiből álló irányító szervei révén hozza meg valamennyi határozatát, és teljes mértékben függetlenül jár el. A támogatási intézkedésekre vonatkozó döntéshozatali folyamat teljes egészében független, és nem előírás a Banca d'Italia vagy más állami szerv aktív részvétele. Az, hogy a Banca d'Italia képviselője részt vesz a FITD irányító szerveinek ülésén, nem tekinthető a Banca d'Italia aktív részvételének a döntéshozatali folyamatban, mert a képviselő pusztán passzív megfigyelő. |
| --- | --- |

(46)

Annak vonatkozásában, hogy a FITD intézkedései Olaszországnak tudhatók-e be, Olaszország az államnak való betudhatóságra vonatkozó, a Stardust Marine (26)-ügyben kidolgozott tesztre alapozza az elemzését, és azt állítja, hogy a szóban forgó esetben az alábbi okokból nem teljesülnek ennek feltételei. Először, a FITD a magánjog alá tartozó gazdálkodó egység, amely a közgyűlése és a kizárólag a tagként működő bankok képviselőiből álló irányító szervei révén hozza meg valamennyi határozatát, és teljes mértékben függetlenül jár el. A támogatási intézkedésekre vonatkozó döntéshozatali folyamat teljes egészében független, és nem előírás a Banca d'Italia vagy más állami szerv aktív részvétele. Az, hogy a Banca d'Italia képviselője részt vesz a FITD irányító szerveinek ülésén, nem tekinthető a Banca d'Italia aktív részvételének a döntéshozatali folyamatban, mert a képviselő pusztán passzív megfigyelő.

Stardust Marine

26

| (47) | Olaszország szerint továbbá a Banca d'Italiának a FITD alapszabályának és annak módosításainak jóváhagyására és az egyéni intézkedések engedélyezésére vonatkozó hatásköre nem érinti a FITD autonóm döntéshozatalát, mert csak a Banca d'Italia mint a banktörvény értelmében a válságkezelés felügyeletével és irányításával foglalkozó hatóság általi utólagos engedélyezésre korlátozódik. A Banca d'Italia döntése a jóváhagyás, amely a minden szempontból már lezárult egyéni határozat jogszerűségének formális utólagos ellenőrzésére korlátozódik. Ezt az elemzést megerősítik a tények, különösen a Banca d'Italiának a FITD által hozott intézkedés jóváhagyására vonatkozó határozata, amelyben a Banca d'Italia elismeri, hogy nem vizsgálta meg érdemben a FITD döntéseit. Az érvelés alátámasztása érdekében Olaszország azt állítja, hogy a szóban forgó ügy egyértelműen hasonlít a Sicilcassa-ügyre (27), amelyben a Bizottság megállapította, hogy a magánjogi gazdálkodó egységek döntő részvételét tekintve az intézkedés nem minősült állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(47)

Olaszország szerint továbbá a Banca d'Italiának a FITD alapszabályának és annak módosításainak jóváhagyására és az egyéni intézkedések engedélyezésére vonatkozó hatásköre nem érinti a FITD autonóm döntéshozatalát, mert csak a Banca d'Italia mint a banktörvény értelmében a válságkezelés felügyeletével és irányításával foglalkozó hatóság általi utólagos engedélyezésre korlátozódik. A Banca d'Italia döntése a jóváhagyás, amely a minden szempontból már lezárult egyéni határozat jogszerűségének formális utólagos ellenőrzésére korlátozódik. Ezt az elemzést megerősítik a tények, különösen a Banca d'Italiának a FITD által hozott intézkedés jóváhagyására vonatkozó határozata, amelyben a Banca d'Italia elismeri, hogy nem vizsgálta meg érdemben a FITD döntéseit. Az érvelés alátámasztása érdekében Olaszország azt állítja, hogy a szóban forgó ügy egyértelműen hasonlít a Sicilcassa-ügyre (27), amelyben a Bizottság megállapította, hogy a magánjogi gazdálkodó egységek döntő részvételét tekintve az intézkedés nem minősült állami támogatásnak.

Sicilcassa

27

| (48) | Olaszország azt állítja, hogy a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban említett bizonyíték nem bizonyítja, hogy a Banca d'Italia beavatkozott a FITD döntéshozatali folyamatába. Először, noha a Banca d'Italia nevezi ki a vagyonfelügyelőt, a vagyonfelügyelőnek nincs hatásköre ahhoz, hogy közvetlen befolyást gyakoroljon a FITD döntéseire a nehéz helyzetben lévő bankok támogatását illetően. A vagyonfelügyelő ehelyett a felügyelet alatt álló bank kezelőjeként és jogi képviselőjeként jár el, nem pedig a Banca d'Italia nevében. Más szóval átveszi a feloszlatott irányító szervek valamennyi magánjogi hatáskörét. Másodszor, Olaszország tagadja, hogy bizonyítékok támasztják alá a Banca d'Italia beavatkozását. A FITD főigazgatójának 2014. május 28-i emlékeztetőjéből származó részlet, amely szerint a Banca d'Italia képviselője
  „felkérte az Alapot, hogy kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel a negatív saját tőke fedezésére”, a remény kifejezéseként, nem pedig utasításként értendő. Végezetül, Olaszország megállapítja, hogy a FITD irányító szervei által hozott, a Tercasnak nyújtandó segítségről szóló határozatok jegyzőkönyvei nem tartalmaznak olyan megállapításokat a Banca d'Italia részéről, amelyek arra utalhatnának, hogy befolyást gyakorolt az Alapra. |
| --- | --- |

(48)

Olaszország azt állítja, hogy a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban említett bizonyíték nem bizonyítja, hogy a Banca d'Italia beavatkozott a FITD döntéshozatali folyamatába. Először, noha a Banca d'Italia nevezi ki a vagyonfelügyelőt, a vagyonfelügyelőnek nincs hatásköre ahhoz, hogy közvetlen befolyást gyakoroljon a FITD döntéseire a nehéz helyzetben lévő bankok támogatását illetően. A vagyonfelügyelő ehelyett a felügyelet alatt álló bank kezelőjeként és jogi képviselőjeként jár el, nem pedig a Banca d'Italia nevében. Más szóval átveszi a feloszlatott irányító szervek valamennyi magánjogi hatáskörét. Másodszor, Olaszország tagadja, hogy bizonyítékok támasztják alá a Banca d'Italia beavatkozását. A FITD főigazgatójának 2014. május 28-i emlékeztetőjéből származó részlet, amely szerint a Banca d'Italia képviselője
  „felkérte az Alapot, hogy kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel a negatív saját tőke fedezésére”, a remény kifejezéseként, nem pedig utasításként értendő. Végezetül, Olaszország megállapítja, hogy a FITD irányító szervei által hozott, a Tercasnak nyújtandó segítségről szóló határozatok jegyzőkönyvei nem tartalmaznak olyan megállapításokat a Banca d'Italia részéről, amelyek arra utalhatnának, hogy befolyást gyakorolt az Alapra.

„felkérte az Alapot, hogy kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel a negatív saját tőke fedezésére”,

5.1.2.   A Banca d'Italia észrevételei (28)

A Banca d'Italia észrevételei

28

| (49) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben a Banca d'Italia tagadja, hogy a FITD támogatási intézkedései az államnak tudhatók be, mert:






  1. | a hitelintézetek támogatása során a FITD nem közpolitikai feladatot teljesít; |
| --- | --- | --- |

(49)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben a Banca d'Italia tagadja, hogy a FITD támogatási intézkedései az államnak tudhatók be, mert:

1.

a hitelintézetek támogatása során a FITD nem közpolitikai feladatot teljesít;

| 2. | a Banca d'Italia nem a FITD-del együtt határoz egy adott vállalkozás támogatására irányuló beavatkozásról, sem általában, sem a szóban forgó ügyben, és nem ellenőrzi, hogy a FITD következetesen valamely közpolitikai feladatának megfelelően jár-e el; |
| --- | --- |

2.

a Banca d'Italia nem a FITD-del együtt határoz egy adott vállalkozás támogatására irányuló beavatkozásról, sem általában, sem a szóban forgó ügyben, és nem ellenőrzi, hogy a FITD következetesen valamely közpolitikai feladatának megfelelően jár-e el;

| 3. | a szóban forgó ügy jelentősen eltér a Dánia, Spanyolország és Lengyelország által hozott, az eljárás megindításáról szóló határozat 28. lábjegyzetében hivatkozott állami támogatási intézkedésektől, amelyek esetében a Bizottság megállapította, hogy a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó intézkedések esetében használt erőforrások az állami hatóságok rendelkezésére álltak, és ezért az intézkedések az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

3.

a szóban forgó ügy jelentősen eltér a Dánia, Spanyolország és Lengyelország által hozott, az eljárás megindításáról szóló határozat 28. lábjegyzetében hivatkozott állami támogatási intézkedésektől, amelyek esetében a Bizottság megállapította, hogy a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó intézkedések esetében használt erőforrások az állami hatóságok rendelkezésére álltak, és ezért az intézkedések az államnak tudhatók be.

| (50) | Az első pontot illetően a Banca d'Italia szerint a betétbiztosítási rendszerek egyetlen közpolitikai feladata a betétesek kifizetése: a banktörvény 96--bis cikke (1) bekezdésének utolsó mondata, amely lehetővé teszi, hogy a FITD felszámolás esetén a betétesek közvetlen kifizetésén túl más módon is beavatkozzon, nem tekinthető sem annak bizonyítékának, hogy a FITD által hozott intézkedések az államnak tudhatók be, az csak a betétesek kifizetését bizonyítja, sem annak, hogy közpolitikai feladattal ruházták fel a FITD-et. Ez a rendelkezés pusztán lehetővé teszi a beavatkozás más formáinak alkalmazását. |
| --- | --- |

(50)

Az első pontot illetően a Banca d'Italia szerint a betétbiztosítási rendszerek egyetlen közpolitikai feladata a betétesek kifizetése: a banktörvény 96--bis cikke (1) bekezdésének utolsó mondata, amely lehetővé teszi, hogy a FITD felszámolás esetén a betétesek közvetlen kifizetésén túl más módon is beavatkozzon, nem tekinthető sem annak bizonyítékának, hogy a FITD által hozott intézkedések az államnak tudhatók be, az csak a betétesek kifizetését bizonyítja, sem annak, hogy közpolitikai feladattal ruházták fel a FITD-et. Ez a rendelkezés pusztán lehetővé teszi a beavatkozás más formáinak alkalmazását.

bis

| (51) | A 2014/49/EU irányelvben szereplő, a hitelintézetek fizetésképtelenné válására történő utalás csupán azt jelzi, hogy az intézkedéseknek általában az a szerepük, hogy korlátozzák a beavatkozásnak a betétbiztosítási rendszerek részéről felmerülő költségeit annak elkerülésével, hogy ki kelljen fizetni a betéteseket, illetve ezáltal a bank fizetésképtelenné válásának megakadályozásával. Az, hogy a 2014/49/EU irányelv nem írja elő a betétbiztosítási rendszer támogatási intézkedéseinek bejelentését a Bizottság felé, azt jelenti, hogy a belátásnak az ilyen intézkedések vonatkozásában történő gyakorlása önmagában nem utal arra, hogy a betétbiztosítási rendszert ezáltal közpolitikai feladattal bízták meg. |
| --- | --- |

(51)

A 2014/49/EU irányelvben szereplő, a hitelintézetek fizetésképtelenné válására történő utalás csupán azt jelzi, hogy az intézkedéseknek általában az a szerepük, hogy korlátozzák a beavatkozásnak a betétbiztosítási rendszerek részéről felmerülő költségeit annak elkerülésével, hogy ki kelljen fizetni a betéteseket, illetve ezáltal a bank fizetésképtelenné válásának megakadályozásával. Az, hogy a 2014/49/EU irányelv nem írja elő a betétbiztosítási rendszer támogatási intézkedéseinek bejelentését a Bizottság felé, azt jelenti, hogy a belátásnak az ilyen intézkedések vonatkozásában történő gyakorlása önmagában nem utal arra, hogy a betétbiztosítási rendszert ezáltal közpolitikai feladattal bízták meg.

| (52) | A Banca d'Italia azt is hozzáteszi, hogy a FITD alapszabályának 29. cikke, amelynek értelmében a FITD csak akkor avatkozhat be egy felügyelet alatt álló bank támogatása érdekében,
  „ha észszerűen várható a helyreállítás, és ha a költségek feltételezhetően alacsonyabbak, mint felszámolás esetén lennének”, olyasmire utal, ami eltér az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő bizottsági állítástól, miszerint Olaszország azért döntött úgy, hogy lehetővé teszi a betétbiztosítási rendszer beavatkozását,
  „hogy megelőzze egy hitelintézet fizetésképtelenné válását”. |
| --- | --- |

(52)

A Banca d'Italia azt is hozzáteszi, hogy a FITD alapszabályának 29. cikke, amelynek értelmében a FITD csak akkor avatkozhat be egy felügyelet alatt álló bank támogatása érdekében,
  „ha észszerűen várható a helyreállítás, és ha a költségek feltételezhetően alacsonyabbak, mint felszámolás esetén lennének”, olyasmire utal, ami eltér az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő bizottsági állítástól, miszerint Olaszország azért döntött úgy, hogy lehetővé teszi a betétbiztosítási rendszer beavatkozását,
  „hogy megelőzze egy hitelintézet fizetésképtelenné válását”.

„ha észszerűen várható a helyreállítás, és ha a költségek feltételezhetően alacsonyabbak, mint felszámolás esetén lennének”,

„hogy megelőzze egy hitelintézet fizetésképtelenné válását”.

| (53) | Végezetül az, hogy a Banca d'Italiának jóvá kell hagynia a FITD által hozott támogatási intézkedéseket, nem annak jele, hogy a FITD közérdekű célkitűzéseket követ. Ha ezt másképp ítélnék meg, az azt jelentené, hogy az EKB vagy a Banca d'Italia felügyelete alatt álló valamennyi banki tevékenységet a közpolitika irányítja. Emellett az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (29) 19. cikke előírja, hogy a Banca d'Italia az államtól függetlenül járjon el. |
| --- | --- |

(53)

Végezetül az, hogy a Banca d'Italiának jóvá kell hagynia a FITD által hozott támogatási intézkedéseket, nem annak jele, hogy a FITD közérdekű célkitűzéseket követ. Ha ezt másképp ítélnék meg, az azt jelentené, hogy az EKB vagy a Banca d'Italia felügyelete alatt álló valamennyi banki tevékenységet a közpolitika irányítja. Emellett az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (29) 19. cikke előírja, hogy a Banca d'Italia az államtól függetlenül járjon el.

29

| (54) | A második pontot illetően a Banca d'Italia kizárólag a betétesek védelmére, a bankrendszer stabilitására, valamint a bankok felelősségteljes és észszerű irányítására vonatkozó célkitűzések tekintetében gyakorol felügyeleti hatáskört (a banktörvény 5. cikke). A banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének b) pontja, amely kimondja, hogy a Banca d'Italia
  „koordinálja a biztosítási rendszerek tevékenységét a banki válságokra vonatkozó szabályok meghozatalával és felügyeleti tevékenység ellátásával”, pusztán olyan általános hatáskörrel ruházza fel a Banca d'Italiát, amely biztosítani kívánja a betétbiztosítási rendszerek tevékenységeinek és a saját felügyeleti hatásköre gyakorlásának összeegyeztethetőségét; ezt a hatáskört kizárólag a meghozott intézkedések jóváhagyásával gyakorolja. |
| --- | --- |

(54)

A második pontot illetően a Banca d'Italia kizárólag a betétesek védelmére, a bankrendszer stabilitására, valamint a bankok felelősségteljes és észszerű irányítására vonatkozó célkitűzések tekintetében gyakorol felügyeleti hatáskört (a banktörvény 5. cikke). A banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének b) pontja, amely kimondja, hogy a Banca d'Italia
  „koordinálja a biztosítási rendszerek tevékenységét a banki válságokra vonatkozó szabályok meghozatalával és felügyeleti tevékenység ellátásával”, pusztán olyan általános hatáskörrel ruházza fel a Banca d'Italiát, amely biztosítani kívánja a betétbiztosítási rendszerek tevékenységeinek és a saját felügyeleti hatásköre gyakorlásának összeegyeztethetőségét; ezt a hatáskört kizárólag a meghozott intézkedések jóváhagyásával gyakorolja.

ter

„koordinálja a biztosítási rendszerek tevékenységét a banki válságokra vonatkozó szabályok meghozatalával és felügyeleti tevékenység ellátásával”,

| (55) | Mivel a Banca d'Italiának az államtól függetlenül kell eljárnia, a bankok támogatására irányuló FITD-intézkedések meghozatalakor a FITD feletti hatáskörének gyakorlása nem tekinthető az erőforrások használata feletti állami ellenőrzésnek, illetve nem köthető közpolitikai feladathoz. A szóban forgó ügy ezért egyértelműen hasonlít a Doux Élevage-ügyhöz (30). |
| --- | --- |

(55)

Mivel a Banca d'Italiának az államtól függetlenül kell eljárnia, a bankok támogatására irányuló FITD-intézkedések meghozatalakor a FITD feletti hatáskörének gyakorlása nem tekinthető az erőforrások használata feletti állami ellenőrzésnek, illetve nem köthető közpolitikai feladathoz. A szóban forgó ügy ezért egyértelműen hasonlít a Doux Élevage-ügyhöz (30).

Doux Élevage

30

| (56) | A Banca d'Italia továbbá azt állítja, hogy nem működött közre a FITD támogatási intézkedéseinek kidolgozásában vagy végrehajtásában, és a közte és a FITD közötti, a FITD által a Banca d'Italiához hivatalosan benyújtott jóváhagyási kérelmet megelőző kapcsolat nem tekinthető az ilyen intézkedésekben való részvételnek. A Banca d'Italia pusztán kezdeti útmutatást nyújtott, teljes egészében a későbbi jóváhagyási eljárásra vonatkozó jogi paraméterek alapján. |
| --- | --- |

(56)

A Banca d'Italia továbbá azt állítja, hogy nem működött közre a FITD támogatási intézkedéseinek kidolgozásában vagy végrehajtásában, és a közte és a FITD közötti, a FITD által a Banca d'Italiához hivatalosan benyújtott jóváhagyási kérelmet megelőző kapcsolat nem tekinthető az ilyen intézkedésekben való részvételnek. A Banca d'Italia pusztán kezdeti útmutatást nyújtott, teljes egészében a későbbi jóváhagyási eljárásra vonatkozó jogi paraméterek alapján.

| (57) | Az, hogy a Banca d'Italia nevezte ki és felügyelte a vagyonfelügyelőt, nem játszik szerepet a szóban forgó esetben, mert a vagyonfelügyelő feladatai és céljai nem térnek el jelentősen egy magánvállalkozás „szokásos” igazgatójának feladataitól valamely válság során, így a vagyonfelügyelő nem a Banca d'Italia nevében járt el. |
| --- | --- |

(57)

Az, hogy a Banca d'Italia nevezte ki és felügyelte a vagyonfelügyelőt, nem játszik szerepet a szóban forgó esetben, mert a vagyonfelügyelő feladatai és céljai nem térnek el jelentősen egy magánvállalkozás „szokásos” igazgatójának feladataitól valamely válság során, így a vagyonfelügyelő nem a Banca d'Italia nevében járt el.

| (58) | A Banca d'Italiának a FITD igazgatótanácsának és végrehajtó bizottságának ülésein részt vevő képviselője csak megfigyelő volt, szavazati jog nélkül. Nem játszik szerepet, hogy a FITD és a BPB közötti, a Tercas negatív saját tőkéjének nagyságával kapcsolatos vitát a Banca d'Italia által kinevezett választott bíró döntötte el, mert a felek kérték fel a Banca d'Italiát teljesen független alapon és kölcsönös egyetértésben, hogy javasoljon egy olyan személyt, akit aztán kineveztek választott bírónak. A BPB nem egyezett volna bele, hogy a Banca d'Italiát kérjék fel a választott bíró jelölésére, ha a Banca d'Italia igazgatási és stratégiai szerepet töltött volna be a FITD-ben. |
| --- | --- |

(58)

A Banca d'Italiának a FITD igazgatótanácsának és végrehajtó bizottságának ülésein részt vevő képviselője csak megfigyelő volt, szavazati jog nélkül. Nem játszik szerepet, hogy a FITD és a BPB közötti, a Tercas negatív saját tőkéjének nagyságával kapcsolatos vitát a Banca d'Italia által kinevezett választott bíró döntötte el, mert a felek kérték fel a Banca d'Italiát teljesen független alapon és kölcsönös egyetértésben, hogy javasoljon egy olyan személyt, akit aztán kineveztek választott bírónak. A BPB nem egyezett volna bele, hogy a Banca d'Italiát kérjék fel a választott bíró jelölésére, ha a Banca d'Italia igazgatási és stratégiai szerepet töltött volna be a FITD-ben.

| (59) | A harmadik pontot illetően a szóban forgó ügy eltér az eljárás megindításáról szóló határozat (44) preambulumbekezdésében hivatkozott ügyektől, amelyekben a Bizottság megállapította, hogy a betétbiztosítási rendszereknek a bankok szerkezetátalakításába és felszámolásába történő beavatkozása állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(59)

A harmadik pontot illetően a szóban forgó ügy eltér az eljárás megindításáról szóló határozat (44) preambulumbekezdésében hivatkozott ügyektől, amelyekben a Bizottság megállapította, hogy a betétbiztosítási rendszereknek a bankok szerkezetátalakításába és felszámolásába történő beavatkozása állami támogatásnak minősül.

| (60) | A dán felszámolási program (31) esetében (1) a nemzeti jogszabályok részletesen szabályozták a támogatási intézkedések feltételeit; (2) a különböző opciók költségeinek felméréséért felelős bizottságot a gazdasági és pénzügyminiszter nevezte ki; (3) ugyanennek a bizottságnak kellett értékelnie, hogy a vevő képes lenne-e működtetni a nehéz helyzetben lévő bankot, és kereskedelmileg fenntartható-e a megoldás; (4) a betétbiztosítási rendszer határozata az említett bizottság értékelésén és ajánlásán alapult; (5) a betétbiztosítási rendszer igazgatótanácsát a gazdasági és pénzügyminiszter nevezte ki; (6) a vevő bank és a betétbiztosítási rendszer közötti megállapodást a miniszternek kellett jóváhagynia. |
| --- | --- |

(60)

A dán felszámolási program (31) esetében (1) a nemzeti jogszabályok részletesen szabályozták a támogatási intézkedések feltételeit; (2) a különböző opciók költségeinek felméréséért felelős bizottságot a gazdasági és pénzügyminiszter nevezte ki; (3) ugyanennek a bizottságnak kellett értékelnie, hogy a vevő képes lenne-e működtetni a nehéz helyzetben lévő bankot, és kereskedelmileg fenntartható-e a megoldás; (4) a betétbiztosítási rendszer határozata az említett bizottság értékelésén és ajánlásán alapult; (5) a betétbiztosítási rendszer igazgatótanácsát a gazdasági és pénzügyminiszter nevezte ki; (6) a vevő bank és a betétbiztosítási rendszer közötti megállapodást a miniszternek kellett jóváhagynia.

31

| (61) | A lengyel hitelszövetkezetek felszámolási programja (32) esetében a betétbiztosítási rendszer által nyújtott ösztönzők szerves részét képezik a hitelszövetkezetekre vonatkozó felszámolási programnak, amelyet a lengyel hatóságok dolgoztak ki, és amelyet állami támogatásként bejelentettek a Bizottságnak. A betétbiztosítási rendszert az alap igazgatótanácsában gyakorolt szavazati jogokon keresztül a kormány ellenőrizte, és néhány esetben a pénzügyminiszter jogosult volt beavatkozni és az alap működését érintő közvetlen határozatokat hozni. Emellett az alap igazgatótanácsának elnöke, akit a pénzügyminiszter nevezett ki, döntetlen szavazás esetén döntő szavazattal rendelkezett. |
| --- | --- |

(61)

A lengyel hitelszövetkezetek felszámolási programja (32) esetében a betétbiztosítási rendszer által nyújtott ösztönzők szerves részét képezik a hitelszövetkezetekre vonatkozó felszámolási programnak, amelyet a lengyel hatóságok dolgoztak ki, és amelyet állami támogatásként bejelentettek a Bizottságnak. A betétbiztosítási rendszert az alap igazgatótanácsában gyakorolt szavazati jogokon keresztül a kormány ellenőrizte, és néhány esetben a pénzügyminiszter jogosult volt beavatkozni és az alap működését érintő közvetlen határozatokat hozni. Emellett az alap igazgatótanácsának elnöke, akit a pénzügyminiszter nevezett ki, döntetlen szavazás esetén döntő szavazattal rendelkezett.

32

| (62) | Ami a spanyolországi CAM és Banco CAM szerkezetátalakítására vonatkozó határozatot (33) illeti, a spanyol hatóságok igénybe vették a – felszámolás esetén támogatást nyújtó, az állam és a spanyol betétbiztosítási alap által ellenőrzött – szabályos banki szerkezetátalakítást támogató alap (34) pénzügyi támogatását. Az alap beavatkozási határozata nem az alap független döntése volt, hanem egy szélesebb körű szerkezetátalakítási és megmentési művelet része, amelyről a spanyol hatóságok határoztak, és amelyet a spanyol hatóságok hajtottak végre. |
| --- | --- |

(62)

Ami a spanyolországi CAM és Banco CAM szerkezetátalakítására vonatkozó határozatot (33) illeti, a spanyol hatóságok igénybe vették a – felszámolás esetén támogatást nyújtó, az állam és a spanyol betétbiztosítási alap által ellenőrzött – szabályos banki szerkezetátalakítást támogató alap (34) pénzügyi támogatását. Az alap beavatkozási határozata nem az alap független döntése volt, hanem egy szélesebb körű szerkezetátalakítási és megmentési művelet része, amelyről a spanyol hatóságok határoztak, és amelyet a spanyol hatóságok hajtottak végre.

33

34

5.1.3.   Az egyéb érdekelt felek észrevételei

Az egyéb érdekelt felek észrevételei

| (63) | Először, az egyéb érdekelt felek, vagyis a FITD, a BPB és a Tercas azt az általános megjegyzést teszik, hogy a források állami jellege és az államnak való betudhatóság két különböző feltétel, és mindkettőnek teljesülnie kell. Ezért a magán eredetű források nem tekinthetők államinak egy olyan értékelés eredményeként, amely szerint az ilyen források használata az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(63)

Először, az egyéb érdekelt felek, vagyis a FITD, a BPB és a Tercas azt az általános megjegyzést teszik, hogy a források állami jellege és az államnak való betudhatóság két különböző feltétel, és mindkettőnek teljesülnie kell. Ezért a magán eredetű források nem tekinthetők államinak egy olyan értékelés eredményeként, amely szerint az ilyen források használata az államnak tudható be.

| (64) | E három érdekelt fél szerint a Bizottság tévedett, amikor azt állította, hogy különösen valószínű, hogy a betétbiztosítási rendszerek állami támogatást nyújtanak, hiszen közfeladatot látnak el és az állami hatóságok ellenőrzése alatt maradnak. Rámutatnak, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem tesz említést állami támogatásnak minősülő betétbiztosítási rendszerekről, a 94/19/EK irányelvben semmi nem szerepel a betétesek kifizetésének alternatívájaként hozott intézkedések és az állami támogatásra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségéről, és a 2014/49/EU irányelv semleges álláspontot képvisel az ilyen intézkedések és az állami támogatásra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

(64)

E három érdekelt fél szerint a Bizottság tévedett, amikor azt állította, hogy különösen valószínű, hogy a betétbiztosítási rendszerek állami támogatást nyújtanak, hiszen közfeladatot látnak el és az állami hatóságok ellenőrzése alatt maradnak. Rámutatnak, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem tesz említést állami támogatásnak minősülő betétbiztosítási rendszerekről, a 94/19/EK irányelvben semmi nem szerepel a betétesek kifizetésének alternatívájaként hozott intézkedések és az állami támogatásra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségéről, és a 2014/49/EU irányelv semleges álláspontot képvisel az ilyen intézkedések és az állami támogatásra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségét illetően.

| (65) | Az érdekelt felek szerint a Bizottság kizárólag annak alapján vonta le azt az előzetes következtetést, hogy a FITD intézkedései az államnak tudhatók be, hogy jogszabályok írják elő az ilyen intézkedéseket, míg a PreussenElektra- és a Doux Élevage-ügyben (35) (36) a Bíróság kifejezetten úgy határozott, hogy az intézkedések nem rendelkeznek állami támogatási jelleggel azért, mert a nemzeti jog írja elő őket. A zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény (37) ügyében a Törvényszék számos olyan további elemet figyelembe vett, amely az állam jelentős befolyására és ellenőrzésére utalt az ÖMAG, a szóban forgó intézkedés ellenőrzéséért felelős részvénytársaság felett. |
| --- | --- |

(65)

Az érdekelt felek szerint a Bizottság kizárólag annak alapján vonta le azt az előzetes következtetést, hogy a FITD intézkedései az államnak tudhatók be, hogy jogszabályok írják elő az ilyen intézkedéseket, míg a PreussenElektra- és a Doux Élevage-ügyben (35) (36) a Bíróság kifejezetten úgy határozott, hogy az intézkedések nem rendelkeznek állami támogatási jelleggel azért, mert a nemzeti jog írja elő őket. A zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény (37) ügyében a Törvényszék számos olyan további elemet figyelembe vett, amely az állam jelentős befolyására és ellenőrzésére utalt az ÖMAG, a szóban forgó intézkedés ellenőrzéséért felelős részvénytársaság felett.

PreussenElektra-

Doux Élevage-

35

36

A zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény

37

| (66) | Az említett érdekelt felek úgy vélik, hogy az olasz jogszabályok és a visszafordíthatatlan bankválságok elkerülésére irányuló támogatási intézkedésekre vonatkozó FITD döntéshozatali mechanizmusok helyes értelmezése tanúskodik azoknak a bizonyítékoknak az elégtelenségéről, amelyekre hivatkozva a Bizottság alátámasztotta azt az előzetes következtetést, hogy a FITD intézkedései közpolitikai jellegűek. Arra alapozzák az érvelésüket, hogy a banktörvény 96-bis cikke csak arról rendelkezik, hogy a biztosítási rendszerek „részt vehetnek más típusú és formájú beavatkozásokban” (38). Az intézkedések nem kötelezőek, így nincs összefüggés a FITD intézkedései és az alapszabályában meghatározott feladatok között. |
| --- | --- |

(66)

Az említett érdekelt felek úgy vélik, hogy az olasz jogszabályok és a visszafordíthatatlan bankválságok elkerülésére irányuló támogatási intézkedésekre vonatkozó FITD döntéshozatali mechanizmusok helyes értelmezése tanúskodik azoknak a bizonyítékoknak az elégtelenségéről, amelyekre hivatkozva a Bizottság alátámasztotta azt az előzetes következtetést, hogy a FITD intézkedései közpolitikai jellegűek. Arra alapozzák az érvelésüket, hogy a banktörvény 96-bis cikke csak arról rendelkezik, hogy a biztosítási rendszerek „részt vehetnek más típusú és formájú beavatkozásokban” (38). Az intézkedések nem kötelezőek, így nincs összefüggés a FITD intézkedései és az alapszabályában meghatározott feladatok között.

visszafordíthatatlan bankválságok elkerülésére irányuló

bis

vehetnek

38

| (67) | A három érdekelt fél rámutat arra, hogy a betétesek kifizetésén túli intézkedési formák a FITD 1987. évi megalapítása óta, vagyis már a banktörvény 96-bis cikkének hatálybalépését megelőzően léteznek. |
| --- | --- |

(67)

A három érdekelt fél rámutat arra, hogy a betétesek kifizetésén túli intézkedési formák a FITD 1987. évi megalapítása óta, vagyis már a banktörvény 96-bis cikkének hatálybalépését megelőzően léteznek.

bis

| (68) | A FITD azzal érvel, hogy magánjogi gazdálkodó egység, amelyet a tagjaként működő bankok ellenőriznek és irányítanak, és közvetlenül a tagjaként működő bankoknak tulajdonítható intézkedéseket hoz a továbbra is az ilyen bankokhoz tartozó források felhasználásával. A Tercas támogatásáról szóló határozatot továbbá a FITD irányító szervei hozták, amelyek kizárólag a tagként működő bankok képviselőiből állnak. Az okirati bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a FITD irányító szervei gondosan mérlegelték a lehetséges alternatívákat és a legkevésbé költséges megoldásra vonatkozó követelmény alkalmazását, hogy a beavatkozás költségeinek és kockázatainak csökkentésével hatékonyabban védjék a tagként működő bankok érdekeit. |
| --- | --- |

(68)

A FITD azzal érvel, hogy magánjogi gazdálkodó egység, amelyet a tagjaként működő bankok ellenőriznek és irányítanak, és közvetlenül a tagjaként működő bankoknak tulajdonítható intézkedéseket hoz a továbbra is az ilyen bankokhoz tartozó források felhasználásával. A Tercas támogatásáról szóló határozatot továbbá a FITD irányító szervei hozták, amelyek kizárólag a tagként működő bankok képviselőiből állnak. Az okirati bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a FITD irányító szervei gondosan mérlegelték a lehetséges alternatívákat és a legkevésbé költséges megoldásra vonatkozó követelmény alkalmazását, hogy a beavatkozás költségeinek és kockázatainak csökkentésével hatékonyabban védjék a tagként működő bankok érdekeit.

| (69) | A FITD azt állítja, hogy az irányító szerve a saját belátása szerint határozott arról, hogy hoz-e támogatási intézkedéseket, és ha igen, mikor és hogyan, és az volt az egyetlen követelmény, hogy a fellépés kevésbé legyen költséges, mint a betétesek kifizetése. A támogatási intézkedések meghozatalakor a FITD nem közpolitikai feladatot lát el. A FITD alapszabálya teljes mértékben megfelel az ágazatra vonatkozó jogszabályoknak, olyannyira, hogy nem rendelkezik az alternatív fellépések formájáról, és nem tiltja kifejezetten az ilyen fellépéseket. Egyetlen állami szerv sem kötelezheti a FITD-et beavatkozásra, és a Banca d'Italia utólagos jóváhagyása csak annak ellenőrzését szándékozik biztosítani, hogy a kedvezményezett bank érdekében hozott intézkedés megfelelő az észszerű felügyelet szempontjából, illetve összeegyeztethető a betétesek védelmének szükségességével és a bankrendszer stabilitásával. |
| --- | --- |

(69)

A FITD azt állítja, hogy az irányító szerve a saját belátása szerint határozott arról, hogy hoz-e támogatási intézkedéseket, és ha igen, mikor és hogyan, és az volt az egyetlen követelmény, hogy a fellépés kevésbé legyen költséges, mint a betétesek kifizetése. A támogatási intézkedések meghozatalakor a FITD nem közpolitikai feladatot lát el. A FITD alapszabálya teljes mértékben megfelel az ágazatra vonatkozó jogszabályoknak, olyannyira, hogy nem rendelkezik az alternatív fellépések formájáról, és nem tiltja kifejezetten az ilyen fellépéseket. Egyetlen állami szerv sem kötelezheti a FITD-et beavatkozásra, és a Banca d'Italia utólagos jóváhagyása csak annak ellenőrzését szándékozik biztosítani, hogy a kedvezményezett bank érdekében hozott intézkedés megfelelő az észszerű felügyelet szempontjából, illetve összeegyeztethető a betétesek védelmének szükségességével és a bankrendszer stabilitásával.

belátása

a FITD nem közpolitikai feladatot lát el.

tiltja

| (70) | A három érdekelt fél emellett rámutat, hogy a FITD tagsága az alapszabálya értelmében nem kötelező, és a bankok dönthetnek úgy, hogy alternatív betétbiztosítási rendszert hoznak létre és annak tagjai lesznek. Felhívják a figyelmet egy betétbiztosítási rendszer, a Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo létezésére, amely kifejezetten a FITD-hez nem tartozó szövetkezeti bankok (39) betétbiztosítási rendszere. |
| --- | --- |

(70)

A három érdekelt fél emellett rámutat, hogy a FITD tagsága az alapszabálya értelmében nem kötelező, és a bankok dönthetnek úgy, hogy alternatív betétbiztosítási rendszert hoznak létre és annak tagjai lesznek. Felhívják a figyelmet egy betétbiztosítási rendszer, a Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo létezésére, amely kifejezetten a FITD-hez nem tartozó szövetkezeti bankok (39) betétbiztosítási rendszere.

39

| (71) | Az érdekelt felek szerint az állam nem avatkozott be sem a FITD irányító szervei tagjainak kinevezésébe, sem a döntéshozatalba (az, hogy a Banca d'Italia megfigyelőként, szavazati jog nélkül részt vesz az üléseken, nem befolyásolja a FITD független döntéshozatalát). Azzal érvelnek, hogy a Bizottság a dán Roskilde bank megmentéséről szóló határozatában (40) megállapította, hogy a kezességet nyújtó szerv önállóan hozta meg a határozatait, és nem érint állami forrásokat, amikor egy belföldi bankokból álló és kizárólag általuk finanszírozott szövetség a pénzintézetek támogatása céljából kezességet nyújt a válsághelyzetben lévő bankoknak. Utalva az EARL Salvat père et fils-ügyre (41), a három érdekelt fél azt az álláspontot képviseli, hogy csak akkor lehet állami támogatásról beszélni, ha az állam jelen van a szervezet döntéshozatali szerveiben, és olyan helyzetben van, hogy érvényre tudja juttatni a saját döntéseit. |
| --- | --- |

(71)

Az érdekelt felek szerint az állam nem avatkozott be sem a FITD irányító szervei tagjainak kinevezésébe, sem a döntéshozatalba (az, hogy a Banca d'Italia megfigyelőként, szavazati jog nélkül részt vesz az üléseken, nem befolyásolja a FITD független döntéshozatalát). Azzal érvelnek, hogy a Bizottság a dán Roskilde bank megmentéséről szóló határozatában (40) megállapította, hogy a kezességet nyújtó szerv önállóan hozta meg a határozatait, és nem érint állami forrásokat, amikor egy belföldi bankokból álló és kizárólag általuk finanszírozott szövetség a pénzintézetek támogatása céljából kezességet nyújt a válsághelyzetben lévő bankoknak. Utalva az EARL Salvat père et fils-ügyre (41), a három érdekelt fél azt az álláspontot képviseli, hogy csak akkor lehet állami támogatásról beszélni, ha az állam jelen van a szervezet döntéshozatali szerveiben, és olyan helyzetben van, hogy érvényre tudja juttatni a saját döntéseit.

40

EARL Salvat père et fils

41

| (72) | A három érdekelt fél elmondja, hogy a FITD a tagjaként működő bankok érdekeit képviselő szerv, és a FITD intézkedéseivel kapcsolatban a Banca d'Italiára ruházott hatáskör pusztán azt teszi lehetővé, hogy a Banca d'Italia megvalósítsa az általános felügyeleti célkitűzéseit, illetve konkrétan nyomon kövesse az általa felügyelt gazdálkodó egységek felelősségteljes és észszerű irányítását, valamint védje a betétesek érdekeit. A Banca d'Italiának az a feladata, hogy a bankválságra vonatkozó szabályok és a saját felügyeleti tevékenysége révén koordinálja a betétbiztosítási rendszerek tevékenységeit, általános jellegű, így ez nem bizonyítja, hogy a FITD forrásai az állam állandó ellenőrzése alatt állnak. |
| --- | --- |

(72)

A három érdekelt fél elmondja, hogy a FITD a tagjaként működő bankok érdekeit képviselő szerv, és a FITD intézkedéseivel kapcsolatban a Banca d'Italiára ruházott hatáskör pusztán azt teszi lehetővé, hogy a Banca d'Italia megvalósítsa az általános felügyeleti célkitűzéseit, illetve konkrétan nyomon kövesse az általa felügyelt gazdálkodó egységek felelősségteljes és észszerű irányítását, valamint védje a betétesek érdekeit. A Banca d'Italiának az a feladata, hogy a bankválságra vonatkozó szabályok és a saját felügyeleti tevékenysége révén koordinálja a betétbiztosítási rendszerek tevékenységeit, általános jellegű, így ez nem bizonyítja, hogy a FITD forrásai az állam állandó ellenőrzése alatt állnak.

| (73) | Az, hogy a Banca d'Italia nevezi ki a válságba került bankok vagyonfelügyelőjét, nem utal az állami szférával való kapcsolatra, mert e hatáskör jogalapja (a banktörvény 70. és azt követő cikkei) jellegét tekintve alapjában véve műszaki, illetve a logikája és az alapja az ágazat sajátos jellemzőiben keresendő. Továbbá az arra utaló puszta jelek, hogy egy intézkedés közérdekű célkitűzések megvalósítására törekszik, nem elegendők annak megállapításához, hogy állami támogatásról van szó (42). |
| --- | --- |

(73)

Az, hogy a Banca d'Italia nevezi ki a válságba került bankok vagyonfelügyelőjét, nem utal az állami szférával való kapcsolatra, mert e hatáskör jogalapja (a banktörvény 70. és azt követő cikkei) jellegét tekintve alapjában véve műszaki, illetve a logikája és az alapja az ágazat sajátos jellemzőiben keresendő. Továbbá az arra utaló puszta jelek, hogy egy intézkedés közérdekű célkitűzések megvalósítására törekszik, nem elegendők annak megállapításához, hogy állami támogatásról van szó (42).

42

| (74) | A Banca d'Italiának az egyéni intézkedések jóváhagyására irányuló hatásköre a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének d) pontja és a FITD alapszabálya 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nem fosztja meg a FITD-et annak önálló eldöntésétől, hogy hozzanak-e alternatív intézkedéseket, és ha igen, mikor, milyen összegben, és milyen formában. A Banca d'Italiának a FITD által hozott intézkedések jóváhagyására irányuló hatásköre pusztán a FITD által önállóan hozott határozatok utólagos ellenőrzésére vonatkozik a közérdek védelmének biztosítása érdekében, amely a Banca d'Italia feladata. |
| --- | --- |

(74)

A Banca d'Italiának az egyéni intézkedések jóváhagyására irányuló hatásköre a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének d) pontja és a FITD alapszabálya 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nem fosztja meg a FITD-et annak önálló eldöntésétől, hogy hozzanak-e alternatív intézkedéseket, és ha igen, mikor, milyen összegben, és milyen formában. A Banca d'Italiának a FITD által hozott intézkedések jóváhagyására irányuló hatásköre pusztán a FITD által önállóan hozott határozatok utólagos ellenőrzésére vonatkozik a közérdek védelmének biztosítása érdekében, amely a Banca d'Italia feladata.

ter

hatásköre

| (75) | A három érdekelt fél emellett utal a Banco di Siciliának és a Sicilcassának (43) nyújtott támogatásról szóló bizottsági határozatra, amelyben a Bizottság megállapította, hogy a FITD-nek az említett bankok érdekében történő beavatkozása nem minősül állami támogatásnak, és nem vették figyelembe a Banca d'Italia szerepét a FITD tevékenységeinek szempontjából. |
| --- | --- |

(75)

A három érdekelt fél emellett utal a Banco di Siciliának és a Sicilcassának (43) nyújtott támogatásról szóló bizottsági határozatra, amelyben a Bizottság megállapította, hogy a FITD-nek az említett bankok érdekében történő beavatkozása nem minősül állami támogatásnak, és nem vették figyelembe a Banca d'Italia szerepét a FITD tevékenységeinek szempontjából.

43

| (76) | A három érdekelt fél szerint a Doux Élevage-ügyhöz hasonlóan a FITD állami felügyelete arra korlátozódik, hogy pusztán formálisan ellenőrizzék a FITD magatartásának érvényességét és jogszerűségét, és nem terjed ki a politikai megfelelőség vagy az állami hatóságok politikájának való megfelelés ellenőrzésére: a Doux Élevage-ügyhöz hasonlóan a FITD önállóan határoz a forrásai felhasználásáról. Hasonlóképpen a Pearle-ügyben (44) a holland kormány megerősítette, hogy a szóban forgó ügy tárgyát képező díjakat kivető szervek, például a HBA által hozott szabályzatokhoz szükség van az állami hatóságok jóváhagyására. |
| --- | --- |

(76)

A három érdekelt fél szerint a Doux Élevage-ügyhöz hasonlóan a FITD állami felügyelete arra korlátozódik, hogy pusztán formálisan ellenőrizzék a FITD magatartásának érvényességét és jogszerűségét, és nem terjed ki a politikai megfelelőség vagy az állami hatóságok politikájának való megfelelés ellenőrzésére: a Doux Élevage-ügyhöz hasonlóan a FITD önállóan határoz a forrásai felhasználásáról. Hasonlóképpen a Pearle-ügyben (44) a holland kormány megerősítette, hogy a szóban forgó ügy tárgyát képező díjakat kivető szervek, például a HBA által hozott szabályzatokhoz szükség van az állami hatóságok jóváhagyására.

Doux Élevage

Doux Élevage

Pearle

44

| (77) | A FITD rámutat, hogy a vagyonfelügyelő, bár a Banca d'Italia nevezi ki, nem a felügyeleti hatóság képviselője. A vagyonfelügyelő széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, és a saját kezdeményezésére jár el. Csak kérheti a FITD fellépését, de az nem kötelező eljárni, és a FITD továbbra is szabadon hozhat alternatív intézkedéseket a tagjaként működő bankok érdekeinek legjobban megfelelően. A szóban forgó ügyben a vagyonfelügyelő nem helyettesítette a bank általános közgyűlését, amely az egyetlen olyan szerv volt, amelyet felhatalmaztak a kivételes jellegű műveletek jóváhagyására. A Banca d'Italia továbbá csak azután adja a jóváhagyását, hogy a FITD már önálló határozatot hozott a beavatkozásról. A jóváhagyás a Banca d'Italia szokásos felügyeleti feladatai közé tartozik. A Banca d'Italiának a FITD igazgatótanácsának és végrehajtó bizottságának ülésein részt vevő képviselője csak megfigyelő, szavazati jog nélkül. |
| --- | --- |

(77)

A FITD rámutat, hogy a vagyonfelügyelő, bár a Banca d'Italia nevezi ki, nem a felügyeleti hatóság képviselője. A vagyonfelügyelő széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, és a saját kezdeményezésére jár el. Csak kérheti a FITD fellépését, de az nem kötelező eljárni, és a FITD továbbra is szabadon hozhat alternatív intézkedéseket a tagjaként működő bankok érdekeinek legjobban megfelelően. A szóban forgó ügyben a vagyonfelügyelő nem helyettesítette a bank általános közgyűlését, amely az egyetlen olyan szerv volt, amelyet felhatalmaztak a kivételes jellegű műveletek jóváhagyására. A Banca d'Italia továbbá csak azután adja a jóváhagyását, hogy a FITD már önálló határozatot hozott a beavatkozásról. A jóváhagyás a Banca d'Italia szokásos felügyeleti feladatai közé tartozik. A Banca d'Italiának a FITD igazgatótanácsának és végrehajtó bizottságának ülésein részt vevő képviselője csak megfigyelő, szavazati jog nélkül.

| (78) | A FITD és a BPB közötti, a Tercas negatív saját tőkéjének nagyságával kapcsolatos vitában közreműködő választott bírót nem a Banca d'Italia nevezte ki, hanem maguk a felek (a FITD és a BPB) a Banca d'Italia ajánlására. A választott bíró kinevezése továbbá a szóban forgó vita rendezését szolgálta; az intézkedéseknek a tagként működő bankok szempontjából való költséghatékonyságáról szóló határozatot kizárólag a FITD hozta. |
| --- | --- |

(78)

A FITD és a BPB közötti, a Tercas negatív saját tőkéjének nagyságával kapcsolatos vitában közreműködő választott bírót nem a Banca d'Italia nevezte ki, hanem maguk a felek (a FITD és a BPB) a Banca d'Italia ajánlására. A választott bíró kinevezése továbbá a szóban forgó vita rendezését szolgálta; az intézkedéseknek a tagként működő bankok szempontjából való költséghatékonyságáról szóló határozatot kizárólag a FITD hozta.

| (79) | A Bizottság által hivatkozott, a betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos ügyek nem hasonlíthatók össze a szóban forgó üggyel. A három érdekelt fél ebben a tekintetben ugyanúgy érvelt, mint Olaszország, hozzátéve, hogy a dán felszámolási program és a lengyel hitelszövetkezetekre vonatkozó felszámolási program esetében a biztosítási rendszerek által a bankok felszámolásával kapcsolatban hozott intézkedésekről, nem pedig a bankok hosszú távú szanálására irányuló megelőző intézkedésekről volt szó. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság által hivatkozott, a betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos ügyek nem hasonlíthatók össze a szóban forgó üggyel. A három érdekelt fél ebben a tekintetben ugyanúgy érvelt, mint Olaszország, hozzátéve, hogy a dán felszámolási program és a lengyel hitelszövetkezetekre vonatkozó felszámolási program esetében a biztosítási rendszerek által a bankok felszámolásával kapcsolatban hozott intézkedésekről, nem pedig a bankok hosszú távú szanálására irányuló megelőző intézkedésekről volt szó.

5.2.   Előny

Előny

5.2.1.   Olaszország észrevételei

Olaszország észrevételei

| (80) | Olaszország szerint a Bizottság a legújabb banki szerkezetátalakítási ügyek összefüggésében kialakított piacgazdasági szereplő elvet alkalmazza (a továbbiakban: „tehermegosztási teszt”), és figyelmen kívül hagyja, hogy a tehermegosztási teszt lényegtelen a magánjogi szervek észszerű magatartásának vizsgálatához, mert elsősorban a köz (valamennyi adófizető) érdekének, nem pedig a fizetésképtelenné váló banknak közvetlenül kitett szervek (például a FITD) érdekeinek védelmére irányul. Emellett a FITD eleget tett a legalacsonyabb költség elvének. A Tercas támogatására irányuló beavatkozásról szóló határozatában a FITD olyan megoldást keresett, amely a legkisebb pénzügyi terhet rója a tagjaként működő bankokra egy neves tanácsadó cég véleménye, valamint az igazgatótanácsban és a végrehajtó bizottságban folytatott hosszú megbeszélések alapján. |
| --- | --- |

(80)

Olaszország szerint a Bizottság a legújabb banki szerkezetátalakítási ügyek összefüggésében kialakított piacgazdasági szereplő elvet alkalmazza (a továbbiakban: „tehermegosztási teszt”), és figyelmen kívül hagyja, hogy a tehermegosztási teszt lényegtelen a magánjogi szervek észszerű magatartásának vizsgálatához, mert elsősorban a köz (valamennyi adófizető) érdekének, nem pedig a fizetésképtelenné váló banknak közvetlenül kitett szervek (például a FITD) érdekeinek védelmére irányul. Emellett a FITD eleget tett a legalacsonyabb költség elvének. A Tercas támogatására irányuló beavatkozásról szóló határozatában a FITD olyan megoldást keresett, amely a legkisebb pénzügyi terhet rója a tagjaként működő bankokra egy neves tanácsadó cég véleménye, valamint az igazgatótanácsban és a végrehajtó bizottságban folytatott hosszú megbeszélések alapján.

| (81) | Olaszország úgy véli, hogy a Bizottság téves adatokat használt, amikor összehasonlította a Tercas átszervezését a felszámolás alternatív forgatókönyvével. A szanálási intézkedés és a felszámolási forgatókönyv közötti összehasonlítást azután kell elvégezni, hogy levonták a [...] pozíciót, amelynek kockázatát nem értékelték a felszámolási költségbecslésben. E levonás eredményeként a mentési műveletre vonatkozó kötelezettségvállalás nem haladja meg a 295 millió EUR nagyságú összeget, ezzel szemben a felszámolási forgatókönyv becsült költsége 333 millió EUR. Olaszország megállapítja, hogy a két forgatókönyv közötti tényleges különbség közel 40 millió EUR, nem pedig 3 millió EUR, ahogy az az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság előzetes véleményeként szerepel. |
| --- | --- |

(81)

Olaszország úgy véli, hogy a Bizottság téves adatokat használt, amikor összehasonlította a Tercas átszervezését a felszámolás alternatív forgatókönyvével. A szanálási intézkedés és a felszámolási forgatókönyv közötti összehasonlítást azután kell elvégezni, hogy levonták a [...] pozíciót, amelynek kockázatát nem értékelték a felszámolási költségbecslésben. E levonás eredményeként a mentési műveletre vonatkozó kötelezettségvállalás nem haladja meg a 295 millió EUR nagyságú összeget, ezzel szemben a felszámolási forgatókönyv becsült költsége 333 millió EUR. Olaszország megállapítja, hogy a két forgatókönyv közötti tényleges különbség közel 40 millió EUR, nem pedig 3 millió EUR, ahogy az az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság előzetes véleményeként szerepel.

| (82) | Olaszország úgy véli, hogy a FITD fellépése mindenesetre megfelel a piacgazdasági szereplő elvének. Először, a FITD nem írhatta volna elő, hogy a Tercas rendelje el az alárendelt hitelezők tehermegosztását az egyéni hitelek szerződéses feltételein túl, amelyek csak felszámolás esetén rendelkeznek a leírásról. Másodszor, az alárendelt hitelezőkre vonatkozó tehermegosztás elrendelése nem csökkentette volna a FITD tagjaként működő bankok költségeit. A Bizottság helytelenül vélte úgy, hogy a Tercas kötelező igazgatási felszámolásakor (liquidazione coatta amministrativa) minimálisra csökkentenék a tagként működő bankok és ennek következtében a FITD költségeit azzal, hogy az alárendelt hitelezőknek kellene viselniük a veszteségek egy részét. A FITD igazgatótanácsi és végrehajtó bizottsági üléseinek jegyzőkönyveiben szereplő bizonyítékok alapján Olaszország azt állítja, hogy a FITD által végül meghozott intézkedésekkel elkerülték az alárendelt hitelezők által elszenvedett veszteségek miatti potenciális perek kockázatát. Olaszország megállapítja, hogy a FITD intézkedései emellett megakadályozták a bankrendszer hírnevének csorbulását, amelyre akkor került volna sor, ha a Tercas kötelező igazgatási felszámolása esetén nem tudják visszafizetni az alárendelt kölcsönöket. |
| --- | --- |

(82)

Olaszország úgy véli, hogy a FITD fellépése mindenesetre megfelel a piacgazdasági szereplő elvének. Először, a FITD nem írhatta volna elő, hogy a Tercas rendelje el az alárendelt hitelezők tehermegosztását az egyéni hitelek szerződéses feltételein túl, amelyek csak felszámolás esetén rendelkeznek a leírásról. Másodszor, az alárendelt hitelezőkre vonatkozó tehermegosztás elrendelése nem csökkentette volna a FITD tagjaként működő bankok költségeit. A Bizottság helytelenül vélte úgy, hogy a Tercas kötelező igazgatási felszámolásakor (liquidazione coatta amministrativa) minimálisra csökkentenék a tagként működő bankok és ennek következtében a FITD költségeit azzal, hogy az alárendelt hitelezőknek kellene viselniük a veszteségek egy részét. A FITD igazgatótanácsi és végrehajtó bizottsági üléseinek jegyzőkönyveiben szereplő bizonyítékok alapján Olaszország azt állítja, hogy a FITD által végül meghozott intézkedésekkel elkerülték az alárendelt hitelezők által elszenvedett veszteségek miatti potenciális perek kockázatát. Olaszország megállapítja, hogy a FITD intézkedései emellett megakadályozták a bankrendszer hírnevének csorbulását, amelyre akkor került volna sor, ha a Tercas kötelező igazgatási felszámolása esetén nem tudják visszafizetni az alárendelt kölcsönöket.

(liquidazione coatta amministrativa)

| (83) | Olaszország szerint ezért észszerű volt a FITD-nek az a döntése, hogy nem vonja be az alárendelt kötvénytulajdonosokat, megfelelt a piacgazdasági szereplő elvének, és arra irányult, hogy ne merüljenek fel további költségek a FITD és a tagként működő bankok részéről. |
| --- | --- |

(83)

Olaszország szerint ezért észszerű volt a FITD-nek az a döntése, hogy nem vonja be az alárendelt kötvénytulajdonosokat, megfelelt a piacgazdasági szereplő elvének, és arra irányult, hogy ne merüljenek fel további költségek a FITD és a tagként működő bankok részéről.

5.2.2.   A Banca d'Italia észrevételei

A Banca d'Italia észrevételei

| (84) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a Banca d'Italiától az intézkedések által juttatott szelektív előny vonatkozásában. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a Banca d'Italiától az intézkedések által juttatott szelektív előny vonatkozásában.

5.2.3.   Az egyéb érdekelt felek észrevételei

Az egyéb érdekelt felek észrevételei

| (85) | A piacgazdasági szereplő elvét illetően az intézkedések gazdasági hatékonyságával kapcsolatban a három érdekelt fél elmondta, hogy az intézkedés észszerű és jó döntés volt az olyan magánvállalkozások számára, mint a FITD és a tagjaként működő bankok. Az említett felek szerint a jelenlegi ügy nyilvánvaló hasonlóságokat mutat a Sicilcassa-üggyel, amelyben a Bizottság megállapította, hogy a magánjogi szervek döntő részvételére való tekintettel a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. A Sicilcassa-ügyhöz hasonlóan a FITD itt is kezesként járt el a betétesek kifizetésének tekintetében a betétbiztosítási rendszerekről szóló jogszabályoknak megfelelően; a FITD intézkedéseiről ugyanazok az irányító szervek határoztak, ugyanolyan szempontok alapján, és a Banca d'Italia ugyanazokat a feladatokat látta el. Megállapítják, hogy már nincsenek állami irányítás alatt álló bankok Olaszországban, így a FITD valamennyi tagja magánbank. A FITD ezért csak magánjogi szervként tud működni. |
| --- | --- |

(85)

A piacgazdasági szereplő elvét illetően az intézkedések gazdasági hatékonyságával kapcsolatban a három érdekelt fél elmondta, hogy az intézkedés észszerű és jó döntés volt az olyan magánvállalkozások számára, mint a FITD és a tagjaként működő bankok. Az említett felek szerint a jelenlegi ügy nyilvánvaló hasonlóságokat mutat a Sicilcassa-üggyel, amelyben a Bizottság megállapította, hogy a magánjogi szervek döntő részvételére való tekintettel a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. A Sicilcassa-ügyhöz hasonlóan a FITD itt is kezesként járt el a betétesek kifizetésének tekintetében a betétbiztosítási rendszerekről szóló jogszabályoknak megfelelően; a FITD intézkedéseiről ugyanazok az irányító szervek határoztak, ugyanolyan szempontok alapján, és a Banca d'Italia ugyanazokat a feladatokat látta el. Megállapítják, hogy már nincsenek állami irányítás alatt álló bankok Olaszországban, így a FITD valamennyi tagja magánbank. A FITD ezért csak magánjogi szervként tud működni.

Sicilcassa

Sicilcassa

| (86) | A három érdekelt fél átvizsgálta a FITD által korábban hozott alternatív intézkedéseket (45) és azok gazdasági észszerűségét, beleértve azt az időszakot is, amikor még önkéntes volt a betétbiztosítási rendszerben való részvétel. Magánvállalkozások akkor is határoztak úgy, hogy csatlakoznak a betétbiztosítási rendszerhez, amikor jogszabályok nem kötelezték őket erre. Az érdekelt felek elutasítják azt az állítást, hogy a piacgazdasági szereplőket nem érintenék a betétesek kifizetésének költségei, és a piacgazdasági szereplők nem tennének vissza nem fizetendő hozzájárulásokat vagy nem vállalnának díj nélküli kezességet, ahogy azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában állította. |
| --- | --- |

(86)

A három érdekelt fél átvizsgálta a FITD által korábban hozott alternatív intézkedéseket (45) és azok gazdasági észszerűségét, beleértve azt az időszakot is, amikor még önkéntes volt a betétbiztosítási rendszerben való részvétel. Magánvállalkozások akkor is határoztak úgy, hogy csatlakoznak a betétbiztosítási rendszerhez, amikor jogszabályok nem kötelezték őket erre. Az érdekelt felek elutasítják azt az állítást, hogy a piacgazdasági szereplőket nem érintenék a betétesek kifizetésének költségei, és a piacgazdasági szereplők nem tennének vissza nem fizetendő hozzájárulásokat vagy nem vállalnának díj nélküli kezességet, ahogy azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában állította.

45

nem érintenék a betétesek kifizetésének költségei,

vissza nem fizetendő

| (87) | A három érdekelt fél továbbá hangsúlyozza, hogy a FITD és a tagjaként működő bankok magatartását nem elvontan, egy hipotetikus, nem szabályozott forgatókönyv figyelembevételével kellene értékelni, hanem inkább annak a szabályozási keretnek az alapján, amelynek megfelelően működnek. Ha a szabályozási keretből fakadó, a betétesek egy bizonyos értékhatárig való kifizetésére vonatkozó kötelezettség – ahogy a jelen ügyben is – azt jelenti, hogy a tagként működő bankok számára a negatív saját tőke fedezése a legkevésbé költséges intézkedés, akkor a piacgazdasági magánszereplő szempontjából a negatív saját tőke fedezése jelenti a legészszerűbb döntést. |
| --- | --- |

(87)

A három érdekelt fél továbbá hangsúlyozza, hogy a FITD és a tagjaként működő bankok magatartását nem elvontan, egy hipotetikus, nem szabályozott forgatókönyv figyelembevételével kellene értékelni, hanem inkább annak a szabályozási keretnek az alapján, amelynek megfelelően működnek. Ha a szabályozási keretből fakadó, a betétesek egy bizonyos értékhatárig való kifizetésére vonatkozó kötelezettség – ahogy a jelen ügyben is – azt jelenti, hogy a tagként működő bankok számára a negatív saját tőke fedezése a legkevésbé költséges intézkedés, akkor a piacgazdasági magánszereplő szempontjából a negatív saját tőke fedezése jelenti a legészszerűbb döntést.

| (88) | A három érdekelt fél vitatja a Bizottságnak azt az érvelését, miszerint a Tercas kötelező igazgatási felszámolása esetén a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor nem kell figyelembe venni a betétesek kifizetésének költségeit, mert azok a FITD mint a közérdeknek megfelelően a betétesek védelmét szolgáló betétbiztosítási rendszer kötelezettségeiből fakadnak. Azzal érvelnek, hogy a portugáliai Banco Espírito Santo szanálása ügyében (46) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy felszámolás esetén a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor figyelembe kell venni a betétesek kifizetésének költségeit. Továbbá a Bizottság nem tudta összehasonítani a szóban forgó ügyet a Land Burgenland (47)-ügyben hozott bírósági ítélettel, mert a Bíróság ez utóbbiban különbséget tett az államnak mint részvényesnek, illetve az állami hatóságként eljáró államnak betudható intézkedések között. |
| --- | --- |

(88)

A három érdekelt fél vitatja a Bizottságnak azt az érvelését, miszerint a Tercas kötelező igazgatási felszámolása esetén a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor nem kell figyelembe venni a betétesek kifizetésének költségeit, mert azok a FITD mint a közérdeknek megfelelően a betétesek védelmét szolgáló betétbiztosítási rendszer kötelezettségeiből fakadnak. Azzal érvelnek, hogy a portugáliai Banco Espírito Santo szanálása ügyében (46) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy felszámolás esetén a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor figyelembe kell venni a betétesek kifizetésének költségeit. Továbbá a Bizottság nem tudta összehasonítani a szóban forgó ügyet a Land Burgenland (47)-ügyben hozott bírósági ítélettel, mert a Bíróság ez utóbbiban különbséget tett az államnak mint részvényesnek, illetve az állami hatóságként eljáró államnak betudható intézkedések között.

46

Land Burgenland

47

| (89) | A három érdekelt fél megjegyzi, hogy az intézkedéseket a legalacsonyabb költségre vonatkozó szempont alapján dolgozták ki, és egy neves könyvvizsgáló és tanácsadó cég segítségét vették igénybe annak megállapításához, melyik a legkevésbé költséges és kockázatos megoldás a tagként működő bankok számára. Ennek alapján a FITD számos olyan intézkedést dolgozott ki, amely lehetővé tette, hogy jelentősen csökkentse a tagjaként működő bankok részéről felmerülő költségeket, elkerülje a felszámolás kockázatát, illetve megakadályozza a Tercas kötelező igazgatási felszámolásából fakadó lehetséges negatív externáliákat. |
| --- | --- |

(89)

A három érdekelt fél megjegyzi, hogy az intézkedéseket a legalacsonyabb költségre vonatkozó szempont alapján dolgozták ki, és egy neves könyvvizsgáló és tanácsadó cég segítségét vették igénybe annak megállapításához, melyik a legkevésbé költséges és kockázatos megoldás a tagként működő bankok számára. Ennek alapján a FITD számos olyan intézkedést dolgozott ki, amely lehetővé tette, hogy jelentősen csökkentse a tagjaként működő bankok részéről felmerülő költségeket, elkerülje a felszámolás kockázatát, illetve megakadályozza a Tercas kötelező igazgatási felszámolásából fakadó lehetséges negatív externáliákat.

| (90) | Az arra vonatkozó becslést illetően, hogy a FITD számára alacsonyabb volt-e a támogatási intézkedések összköltsége, mint a Tercas felszámolása esetén lett volna, a három érdekelt fél szerint a [...] által nyújtott, a kölcsön lejáratakor törlesztett kölcsönök hitelkockázatának fedezésére szolgáló kezesség költségének nem kellett volna szerepelnie a támogatási intézkedés költségeinek bizottsági értékelésében. A Tercas felszámolása esetén nem szerepelt a FITD becsült költségei között. A Bizottság számítása, miszerint az intézkedéssel elért költségmegtakarítás mindössze 3 millió EUR, ennek megfelelően téves. A [...] jelentésében, amely azonosította a legkevésbé költséges és kockázatos megoldást a FITD és a tagjaként működő bankok számára, a kötelező igazgatási felszámolás becsült költsége nem tartalmazta a körülbelül 35 millió EUR összegű [...]-kölcsönnel kapcsolatos kockázatot. A két forgatókönyv – a betétesek kifizetése és az alternatív megoldás – helyes összehasonlításához
  „A szanálási intézkedés és a felszámolási forgatókönyv közötti összehasonlítást azután kell elvégezni, hogy levonták a [...] pozíciót, amelynek kockázatát nem értékelték a felszámolási költségbecslésben”. (48) Az összehasonlítás két eleme így egy olyan kötelezettségvállalás, amely
  „nem haladja meg a 295 millió EUR nagyságú összeget a mentési művelet esetén, illetve egy 333 millió EUR nagyságú becsült költség a felszámolás esetén”. (49) A három érdekelt fél szerint a két forgatókönyv közötti tényleges különbség ezért legalább 38 millió EUR. Ezt az álláspontot véleményük szerint megerősíti, hogy visszafizették a Tercasnak azokat a kölcsönöket, amelyekre a FITD kezességet vállalt (50). A FITD részéről nem történt kifizetés a 35 millió EUR értékű kezességet illetően, amelyet a Bizottság tévesen vett figyelembe a beavatkozási költségek kiszámításakor. |
| --- | --- |

(90)

Az arra vonatkozó becslést illetően, hogy a FITD számára alacsonyabb volt-e a támogatási intézkedések összköltsége, mint a Tercas felszámolása esetén lett volna, a három érdekelt fél szerint a [...] által nyújtott, a kölcsön lejáratakor törlesztett kölcsönök hitelkockázatának fedezésére szolgáló kezesség költségének nem kellett volna szerepelnie a támogatási intézkedés költségeinek bizottsági értékelésében. A Tercas felszámolása esetén nem szerepelt a FITD becsült költségei között. A Bizottság számítása, miszerint az intézkedéssel elért költségmegtakarítás mindössze 3 millió EUR, ennek megfelelően téves. A [...] jelentésében, amely azonosította a legkevésbé költséges és kockázatos megoldást a FITD és a tagjaként működő bankok számára, a kötelező igazgatási felszámolás becsült költsége nem tartalmazta a körülbelül 35 millió EUR összegű [...]-kölcsönnel kapcsolatos kockázatot. A két forgatókönyv – a betétesek kifizetése és az alternatív megoldás – helyes összehasonlításához
  „A szanálási intézkedés és a felszámolási forgatókönyv közötti összehasonlítást azután kell elvégezni, hogy levonták a [...] pozíciót, amelynek kockázatát nem értékelték a felszámolási költségbecslésben”. (48) Az összehasonlítás két eleme így egy olyan kötelezettségvállalás, amely
  „nem haladja meg a 295 millió EUR nagyságú összeget a mentési művelet esetén, illetve egy 333 millió EUR nagyságú becsült költség a felszámolás esetén”. (49) A három érdekelt fél szerint a két forgatókönyv közötti tényleges különbség ezért legalább 38 millió EUR. Ezt az álláspontot véleményük szerint megerősíti, hogy visszafizették a Tercasnak azokat a kölcsönöket, amelyekre a FITD kezességet vállalt (50). A FITD részéről nem történt kifizetés a 35 millió EUR értékű kezességet illetően, amelyet a Bizottság tévesen vett figyelembe a beavatkozási költségek kiszámításakor.

„A szanálási intézkedés és a felszámolási forgatókönyv közötti összehasonlítást azután kell elvégezni, hogy levonták a [...] pozíciót, amelynek kockázatát nem értékelték a felszámolási költségbecslésben”.

48

„nem haladja meg a 295 millió EUR nagyságú összeget a mentési művelet esetén, illetve egy 333 millió EUR nagyságú becsült költség a felszámolás esetén”.

49

50

| (91) | A legalacsonyabb költség kiszámítása céljából az adómentességből származó 30 millió EUR nagyságú összeg szintén nem tüntetendő fel teljes egészében a költségek között. A FITD számára ez csak akkor jelentene költséget, ha a Bizottság nem hagyná jóvá az adózási intézkedést. |
| --- | --- |

(91)

A legalacsonyabb költség kiszámítása céljából az adómentességből származó 30 millió EUR nagyságú összeg szintén nem tüntetendő fel teljes egészében a költségek között. A FITD számára ez csak akkor jelentene költséget, ha a Bizottság nem hagyná jóvá az adózási intézkedést.

| (92) | A három érdekelt fél felszámolás esetén 1,9 milliárd EUR nagyságú becsült költséggel számol, amely csak részben térült volna meg (a [...] jelentése 1,5 milliárd EUR nagyságú összeggel számolt). Azzal érvelnek, hogy a betétekben elhelyezett 1,9 milliárd EUR nagyságú összeg miatt, amelyet felszámolás esetén a betét-visszafizetési rendszer nem fedezett volna, fennállt volna a tagként működő bankokat és általában véve a bankrendszert érintő dominóhatás kockázata. Egy ilyen kockázat „potenciálisan súlyos” jogi és hírnévbeli következményekkel járhatott volna. Azt is állítják, hogy ha elrendelték volna a Tercas kötelező felszámolását, az alárendelt hitelezők kártérítési igényei tovább veszélyeztették volna a kezdeti költségek 1,9 milliárd EUR-ra becsült részének megtérülési kilátásait. |
| --- | --- |

(92)

A három érdekelt fél felszámolás esetén 1,9 milliárd EUR nagyságú becsült költséggel számol, amely csak részben térült volna meg (a [...] jelentése 1,5 milliárd EUR nagyságú összeggel számolt). Azzal érvelnek, hogy a betétekben elhelyezett 1,9 milliárd EUR nagyságú összeg miatt, amelyet felszámolás esetén a betét-visszafizetési rendszer nem fedezett volna, fennállt volna a tagként működő bankokat és általában véve a bankrendszert érintő dominóhatás kockázata. Egy ilyen kockázat „potenciálisan súlyos” jogi és hírnévbeli következményekkel járhatott volna. Azt is állítják, hogy ha elrendelték volna a Tercas kötelező felszámolását, az alárendelt hitelezők kártérítési igényei tovább veszélyeztették volna a kezdeti költségek 1,9 milliárd EUR-ra becsült részének megtérülési kilátásait.

| (93) | A [...] jelentése, amely alapján a FITD kiszámolta a legalacsonyabb költséget, a 2013. december 31-i számviteli helyzeten alapul, de a három érdekelt fél szerint a BPB ismertette a felszámolási forgatókönyv FITD-re gyakorolt hatásának naprakész értékelését 2014. július 31-én, vagyis azon a napon, amikor a Tercas feltőkésítése érdekében sor került a részvényesek rendkívüli közgyűlésére, és ezen a napon határozták meg formálisan a támogatási intézkedéseket. A naprakész értékelés szerint a becsült költségek nagysága [350–750] millió EUR. E között és a 2013. december 31-i helyzeten alapuló jelentésben szereplő becsült összeg között fennálló különbség oka az elszámolás átértékelése – 2013. december 31-én„teljesítőnek” minősítették, 2014. július 31-én„nemteljesítőnek” –, valamint azoknak a betéteknek a megnövekedett mennyisége, amelyeket a FITD-nek vissza kellett volna fizetnie. |
| --- | --- |

(93)

A [...] jelentése, amely alapján a FITD kiszámolta a legalacsonyabb költséget, a 2013. december 31-i számviteli helyzeten alapul, de a három érdekelt fél szerint a BPB ismertette a felszámolási forgatókönyv FITD-re gyakorolt hatásának naprakész értékelését 2014. július 31-én, vagyis azon a napon, amikor a Tercas feltőkésítése érdekében sor került a részvényesek rendkívüli közgyűlésére, és ezen a napon határozták meg formálisan a támogatási intézkedéseket. A naprakész értékelés szerint a becsült költségek nagysága [350–750] millió EUR. E között és a 2013. december 31-i helyzeten alapuló jelentésben szereplő becsült összeg között fennálló különbség oka az elszámolás átértékelése – 2013. december 31-én„teljesítőnek” minősítették, 2014. július 31-én„nemteljesítőnek” –, valamint azoknak a betéteknek a megnövekedett mennyisége, amelyeket a FITD-nek vissza kellett volna fizetnie.

| (94) | Az egyéb érdekelt felek elutasítják a Bizottságnak azt az érvelését, hogy az alárendelt kölcsön leírása tovább csökkenthette volna a támogatási intézkedések FITD részéről felmerülő állítólagos költségét. Amikor a FITD a beavatkozás mellett határozott, az alárendelt kölcsön hitelezői feltőkésítése jogilag nem volt lehetséges. Az olasz jogszabályok értelmében a kölcsön csak kötelező igazgatási felszámolás esetén írható le. Ha sor került volna a hitelezői feltőkésítésre, a FITD tagjai részéről azonnal hatalmas kiadások merültek volna fel, amelyek megtérülése bizonytalan lett volna. Az alárendelt hitelezőkkel folytatott viták a felszámolandó eszközök értékének csökkenése miatt növelték volna a felszámolási eljárás költségét és a FITD tagjainak költségét. A továbbgyűrűző hatás károsan hatott volna az ügyfelek bizalmára, illetve a bankrendszer hírnevére és stabilitására. A három érdekelt fél továbbá azt állítja, hogy a Tercas alárendelt hitelezőinek többsége egyéni megtakarító és betétes, és a vagyonfelügyelő már meghozta az egyetlen lehetséges tehermegosztási intézkedést az alárendelt hitelezők vonatkozásában, amikor elhalasztotta a kamatszelvények kifizetését a Banco Popolare Sc kötvényei után. |
| --- | --- |

(94)

Az egyéb érdekelt felek elutasítják a Bizottságnak azt az érvelését, hogy az alárendelt kölcsön leírása tovább csökkenthette volna a támogatási intézkedések FITD részéről felmerülő állítólagos költségét. Amikor a FITD a beavatkozás mellett határozott, az alárendelt kölcsön hitelezői feltőkésítése jogilag nem volt lehetséges. Az olasz jogszabályok értelmében a kölcsön csak kötelező igazgatási felszámolás esetén írható le. Ha sor került volna a hitelezői feltőkésítésre, a FITD tagjai részéről azonnal hatalmas kiadások merültek volna fel, amelyek megtérülése bizonytalan lett volna. Az alárendelt hitelezőkkel folytatott viták a felszámolandó eszközök értékének csökkenése miatt növelték volna a felszámolási eljárás költségét és a FITD tagjainak költségét. A továbbgyűrűző hatás károsan hatott volna az ügyfelek bizalmára, illetve a bankrendszer hírnevére és stabilitására. A három érdekelt fél továbbá azt állítja, hogy a Tercas alárendelt hitelezőinek többsége egyéni megtakarító és betétes, és a vagyonfelügyelő már meghozta az egyetlen lehetséges tehermegosztási intézkedést az alárendelt hitelezők vonatkozásában, amikor elhalasztotta a kamatszelvények kifizetését a Banco Popolare Sc kötvényei után.

| (95) | Végezetül, az egyéb érdekelt felek azt állítják, hogy a [...] jelentése nem a legpesszimistább értékelési forgatókönyvet használta a legalacsonyabb költség elemzéséhez. A felszámolás becsült költsége egyrészt azon a lehetőségen alapult, hogy találnak olyan felet, amely felszámolás esetén is hajlandó megvásárolni néhány fiókot, másrészt a máshová nem áthelyezett személyzet elbocsátásán, 12 havi végkielégítéssel minden érintett munkavállaló esetében. A [...] jelentése, amely alapján a FITD a beavatkozásról határozott, részben pozitív, részben negatív forgatókönyvön alapult, de a legrosszabb esetre vonatkozó egyéb forgatókönyveket is figyelembe vette. |
| --- | --- |

(95)

Végezetül, az egyéb érdekelt felek azt állítják, hogy a [...] jelentése nem a legpesszimistább értékelési forgatókönyvet használta a legalacsonyabb költség elemzéséhez. A felszámolás becsült költsége egyrészt azon a lehetőségen alapult, hogy találnak olyan felet, amely felszámolás esetén is hajlandó megvásárolni néhány fiókot, másrészt a máshová nem áthelyezett személyzet elbocsátásán, 12 havi végkielégítéssel minden érintett munkavállaló esetében. A [...] jelentése, amely alapján a FITD a beavatkozásról határozott, részben pozitív, részben negatív forgatókönyvön alapult, de a legrosszabb esetre vonatkozó egyéb forgatókönyveket is figyelembe vette.

| (96) | Továbbá feltételezhető, hogy a FITD beavatkozása nem juttatta előnyhöz a Tercast, mert a BPB Tercast érintő tőkeinjekcióval együtt került rá sor, amely egy időben történt, jelentős volt, és hasonló a FITD intézkedéseihez. |
| --- | --- |

(96)

Továbbá feltételezhető, hogy a FITD beavatkozása nem juttatta előnyhöz a Tercast, mert a BPB Tercast érintő tőkeinjekcióval együtt került rá sor, amely egy időben történt, jelentős volt, és hasonló a FITD intézkedéseihez.

| (97) | E megfontolások alapján a meghozott intézkedések tekintendők a legkevésbé költséges és veszélyes megoldásnak a FITD tagjaként működő bankok számára. |
| --- | --- |

(97)

E megfontolások alapján a meghozott intézkedések tekintendők a legkevésbé költséges és veszélyes megoldásnak a FITD tagjaként működő bankok számára.

5.3.   Összeegyeztethetőség

Összeegyeztethetőség

5.3.1.   Olaszország észrevételei

Olaszország észrevételei

| (98) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek Olaszországtól az intézkedések összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek Olaszországtól az intézkedések összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

5.3.2.   A Banca d'Italia észrevételei

A Banca d'Italia észrevételei

| (99) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a Banca d'Italiától az intézkedések összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a Banca d'Italiától az intézkedések összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

5.3.3.   Az egyéb érdekelt felek észrevételei

Az egyéb érdekelt felek észrevételei

| (100) | A három másik érdekelt fél szerint az intézkedések akkor is összeegyeztethetőek lennének a belső piaccal, ha állami támogatásnak minősülnének. Azt az álláspontot képviselik, hogy a Tercas szerkezetátalakítási terve lehetővé fogja tenni a hosszú távú életképesség helyreállítását, a FITD intézkedései a szükséges minimumra korlátozódnak, illetve az intézkedések korlátozzák a piac versenystruktúrájára gyakorolt lehetséges hatásokat. |
| --- | --- |

(100)

A három másik érdekelt fél szerint az intézkedések akkor is összeegyeztethetőek lennének a belső piaccal, ha állami támogatásnak minősülnének. Azt az álláspontot képviselik, hogy a Tercas szerkezetátalakítási terve lehetővé fogja tenni a hosszú távú életképesség helyreállítását, a FITD intézkedései a szükséges minimumra korlátozódnak, illetve az intézkedések korlátozzák a piac versenystruktúrájára gyakorolt lehetséges hatásokat.

| (101) | A hosszú távú életképesség helyreállítását illetően az érdekelt felek azt állítják, hogy a vagyonfelügyelő annak érdekében járt el, hogy megszüntesse a Tercas szervezetét és belső ellenőrzési rendszerét érintő hiányosságokat. A vagyonfelügyelő az igazgatási rendellenességekre (hitel, részesedés, viták) és a kapcsolódó kockázatok (kétes eredmények, leírások, rendelkezések) helyes értékelésére összpontosított. Fokozatos tőkeáttétel-csökkentést hajtott végre, hogy ellensúlyozza a támogatásnak az ügyfélbázis csökkenése miatt bekövetkező jelentős csökkenését. Racionalizálta a szerkezetet (az üzleti modell felülvizsgálata bizonyos fiókok bezárásával, a személyzet létszámának csökkentésére vonatkozó terv, a szervezeti felépítés egyszerűsítése, az adminisztratív költségek csökkentése), hogy szervezetten jelentős költségkontrollt gyakoroljon. A likviditási hiány gyors megszüntetésére a Tercas FITD és BPB általi feltőkésítése volt a legjobb megoldás. A BPB magára vállalta a Tercas helyreállításával kapcsolatos üzleti kockázatot, és jelentős pénzügyi és egyéb forrásokat injektált be, hogy biztosítsa az üzleti terve sikerét. |
| --- | --- |

(101)

A hosszú távú életképesség helyreállítását illetően az érdekelt felek azt állítják, hogy a vagyonfelügyelő annak érdekében járt el, hogy megszüntesse a Tercas szervezetét és belső ellenőrzési rendszerét érintő hiányosságokat. A vagyonfelügyelő az igazgatási rendellenességekre (hitel, részesedés, viták) és a kapcsolódó kockázatok (kétes eredmények, leírások, rendelkezések) helyes értékelésére összpontosított. Fokozatos tőkeáttétel-csökkentést hajtott végre, hogy ellensúlyozza a támogatásnak az ügyfélbázis csökkenése miatt bekövetkező jelentős csökkenését. Racionalizálta a szerkezetet (az üzleti modell felülvizsgálata bizonyos fiókok bezárásával, a személyzet létszámának csökkentésére vonatkozó terv, a szervezeti felépítés egyszerűsítése, az adminisztratív költségek csökkentése), hogy szervezetten jelentős költségkontrollt gyakoroljon. A likviditási hiány gyors megszüntetésére a Tercas FITD és BPB általi feltőkésítése volt a legjobb megoldás. A BPB magára vállalta a Tercas helyreállításával kapcsolatos üzleti kockázatot, és jelentős pénzügyi és egyéb forrásokat injektált be, hogy biztosítsa az üzleti terve sikerét.

| (102) | A BPB emellett azt állítja, hogy kidolgozott egy beavatkozási stratégiát a hitelezési és a betéti kamatkülönbözet (51), a költségek racionalizálása (52), a csoportszinergiák fejlesztése, a hitelminőség gondos nyomon követése, az értékvesztett követelések kezelésének a nemteljesítő hitelek értékesítése révén történő optimalizálása, a likviditási profilok megerősítése (53) és a vezetői erőforrások kialakítása terén elért fejlődés alapján. A helyreállítási terv szerkezeti elemeit a BPB 2015–2019. évi üzleti tervében dolgozták ki. Ezek az elemek a Tercas nyereségességének helyreállítására irányuló koherens intézkedésekről tanúskodnak; a részletes szerkezetátalakítási terv hiánya nem gátolhatja a Bizottságot abban, hogy pozitívan értékelje a „koherens irányt” követő „általános programokat” (54). |
| --- | --- |

(102)

A BPB emellett azt állítja, hogy kidolgozott egy beavatkozási stratégiát a hitelezési és a betéti kamatkülönbözet (51), a költségek racionalizálása (52), a csoportszinergiák fejlesztése, a hitelminőség gondos nyomon követése, az értékvesztett követelések kezelésének a nemteljesítő hitelek értékesítése révén történő optimalizálása, a likviditási profilok megerősítése (53) és a vezetői erőforrások kialakítása terén elért fejlődés alapján. A helyreállítási terv szerkezeti elemeit a BPB 2015–2019. évi üzleti tervében dolgozták ki. Ezek az elemek a Tercas nyereségességének helyreállítására irányuló koherens intézkedésekről tanúskodnak; a részletes szerkezetátalakítási terv hiánya nem gátolhatja a Bizottságot abban, hogy pozitívan értékelje a „koherens irányt” követő „általános programokat” (54).

51

52

nemteljesítő hitelek

53

54

| (103) | A beavatkozás a szükséges minimumra korlátozódott (1) a (90)–(93) preambulumbekezdésben említett okokból; (2) mert ez volt egy egyetlen megvalósítható opció; és (3) mert a FITD csak részben járult hozzá a negatív saját tőke szanálásához és a minimális tőkemegfelelési mutató helyreállításához. A három érdekelt fél szerint a Tercas veszteségeinek nagyságát tekintve nem voltak kevésbé költséges alternatívái annak, hogy a BPB átvegye a Tercast, noha a vagyonfelügyelő megpróbált más vevőket találni (55). A költségek szükséges minimumon tartására irányuló erőfeszítést az is alátámasztja, hogy a Tercas negatív saját tőkéjének tényleges összegére vonatkozó megállapodás érdekében a felek választott bírósághoz fordultak, aminek eredményeként a BPB által követelt összeg 300–800 millió EUR-ról 265 millió EUR-ra csökkent. |
| --- | --- |

(103)

A beavatkozás a szükséges minimumra korlátozódott (1) a (90)–(93) preambulumbekezdésben említett okokból; (2) mert ez volt egy egyetlen megvalósítható opció; és (3) mert a FITD csak részben járult hozzá a negatív saját tőke szanálásához és a minimális tőkemegfelelési mutató helyreállításához. A három érdekelt fél szerint a Tercas veszteségeinek nagyságát tekintve nem voltak kevésbé költséges alternatívái annak, hogy a BPB átvegye a Tercast, noha a vagyonfelügyelő megpróbált más vevőket találni (55). A költségek szükséges minimumon tartására irányuló erőfeszítést az is alátámasztja, hogy a Tercas negatív saját tőkéjének tényleges összegére vonatkozó megállapodás érdekében a felek választott bírósághoz fordultak, aminek eredményeként a BPB által követelt összeg 300–800 millió EUR-ról 265 millió EUR-ra csökkent.

55

| (104) | Tehermegosztási intézkedések révén tovább mérsékelték a beavatkozás költségeit. A részvénytőkét nullára csökkentették, aminek eredményeképpen a részvényesek az összes befektetésüket elvesztették. Emellett, ahol lehetséges volt, felfüggesztették az alárendelt kötvények kamatszelvényeinek kifizetését. Az egyéb érdekelt felek azt állítják, hogy jogilag nem volt lehetőség arra, hogy az alárendelt hitelezők más áldozatot hozzanak, mert a jelenlegi jogszabályok értelmében az alárendelt hitelezők csak kötelező igazgatási felszámolás esetén kényszeríthetők a veszteségekben való osztozásra. De az, hogy további terhek nem róhatók az alárendelt hitelezőkre, nem vezetett az államháztartás magasabb költségeihez, mert a beavatkozás forrásai kizárólag magán eredetűek voltak. Továbbá az alárendelt hitelezők feláldozása további költségekkel és jelentős kockázatokkal járhatott volna a FITD tagjaként működő bankok számára. Ezek a hátrányok a Tercas felbomlásából, a Tercas ügyfelei által indított perek kockázatából, valamint a Tercas hírnevére és a bankrendszer általános stabilitására gyakorolt negatív hatásból fakadtak volna. Végezetül, az alárendelt hitelezők további terheinek hiánya nem járt erkölcsi veszéllyel, mert a negatív saját tőke fedezésének költségeit teljes egészében a bankrendszer viselte az adófizetők többletköltségei nélkül. |
| --- | --- |

(104)

Tehermegosztási intézkedések révén tovább mérsékelték a beavatkozás költségeit. A részvénytőkét nullára csökkentették, aminek eredményeképpen a részvényesek az összes befektetésüket elvesztették. Emellett, ahol lehetséges volt, felfüggesztették az alárendelt kötvények kamatszelvényeinek kifizetését. Az egyéb érdekelt felek azt állítják, hogy jogilag nem volt lehetőség arra, hogy az alárendelt hitelezők más áldozatot hozzanak, mert a jelenlegi jogszabályok értelmében az alárendelt hitelezők csak kötelező igazgatási felszámolás esetén kényszeríthetők a veszteségekben való osztozásra. De az, hogy további terhek nem róhatók az alárendelt hitelezőkre, nem vezetett az államháztartás magasabb költségeihez, mert a beavatkozás forrásai kizárólag magán eredetűek voltak. Továbbá az alárendelt hitelezők feláldozása további költségekkel és jelentős kockázatokkal járhatott volna a FITD tagjaként működő bankok számára. Ezek a hátrányok a Tercas felbomlásából, a Tercas ügyfelei által indított perek kockázatából, valamint a Tercas hírnevére és a bankrendszer általános stabilitására gyakorolt negatív hatásból fakadtak volna. Végezetül, az alárendelt hitelezők további terheinek hiánya nem járt erkölcsi veszéllyel, mert a negatív saját tőke fedezésének költségeit teljes egészében a bankrendszer viselte az adófizetők többletköltségei nélkül.

| (105) | A három érdekelt fél azt állítja, hogy az alárendelt kölcsön konverziójának vagy leírásának hiánya megfelel a bankokról szóló közlemény 42. pontjának, amely egyértelművé teszi, hogy a betétesek hozzájárulásai nem képezik a tehermegosztás kötelező részét. A közlemény 45. pontjának is megfelel, amely lehetővé teszi az alárendelt kölcsönök konverziójára vagy leírására vonatkozó elv alóli kivételt abban az esetben, ha „az ilyen intézkedések végrehajtása veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást vagy aránytalan eredményhez vezetne”. |
| --- | --- |

(105)

A három érdekelt fél azt állítja, hogy az alárendelt kölcsön konverziójának vagy leírásának hiánya megfelel a bankokról szóló közlemény 42. pontjának, amely egyértelművé teszi, hogy a betétesek hozzájárulásai nem képezik a tehermegosztás kötelező részét. A közlemény 45. pontjának is megfelel, amely lehetővé teszi az alárendelt kölcsönök konverziójára vagy leírására vonatkozó elv alóli kivételt abban az esetben, ha „az ilyen intézkedések végrehajtása veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást vagy aránytalan eredményhez vezetne”.

| (106) | A három érdekelt fél emellett azt állítja, hogy a nyereség hiánya vagy nem megfelelő volta elfogadható abban az esetben – például itt is –, ha mélyreható és széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozza, és azt a válságban lévő bank vevőjének felkutatása indokolja. |
| --- | --- |

(106)

A három érdekelt fél emellett azt állítja, hogy a nyereség hiánya vagy nem megfelelő volta elfogadható abban az esetben – például itt is –, ha mélyreható és széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozza, és azt a válságban lévő bank vevőjének felkutatása indokolja.

| (107) | A beavatkozás továbbá nem torzítja a belső piacot, mivel:






  1. | a Tercas tevékenysége nem volt kiterjedt, és földrajzilag korlátozott volt; |
| --- | --- | --- |

(107)

A beavatkozás továbbá nem torzítja a belső piacot, mivel:

1.

a Tercas tevékenysége nem volt kiterjedt, és földrajzilag korlátozott volt;

| 2. | a BPB volt az egyetlen olyan gazdasági szereplő, amely valódi érdeklődést mutatott a Tercas javára történő tőkeinjekció iránt, és a Bizottság korábban megállapította, hogy egy olyan fizetésképtelenné váló bank eladása egy magánpiaci szereplőnek nyílt értékesítési eljárás keretében, amelynek tevékenysége az állítólagos támogatás kedvezményezettje, a verseny potenciális torzulásának mérséklését jelenti (56); |
| --- | --- |

2.

a BPB volt az egyetlen olyan gazdasági szereplő, amely valódi érdeklődést mutatott a Tercas javára történő tőkeinjekció iránt, és a Bizottság korábban megállapította, hogy egy olyan fizetésképtelenné váló bank eladása egy magánpiaci szereplőnek nyílt értékesítési eljárás keretében, amelynek tevékenysége az állítólagos támogatás kedvezményezettje, a verseny potenciális torzulásának mérséklését jelenti (56);

56

| 3. | A Tercas szerkezetátalakítási terve kellő mértékben széles körű volt, és előírta a Tercas BPB-be történő integrációját. |
| --- | --- |

3.

A Tercas szerkezetátalakítási terve kellő mértékben széles körű volt, és előírta a Tercas BPB-be történő integrációját.

| (108) | A Tercas BPB-nek történő átadása volt az egyetlen lehetőség az olasz felügyeleti hatóság által vizsgált problémák megoldására és a verseny potenciális torzulásának megakadályozására. A szerkezetátalakításhoz továbbá a Tercas teljes feltőkésítésére és a BPB tőkéjének jelentős emelésére volt szükség. |
| --- | --- |

(108)

A Tercas BPB-nek történő átadása volt az egyetlen lehetőség az olasz felügyeleti hatóság által vizsgált problémák megoldására és a verseny potenciális torzulásának megakadályozására. A szerkezetátalakításhoz továbbá a Tercas teljes feltőkésítésére és a BPB tőkéjének jelentős emelésére volt szükség.

| (109) | Végezetül, az egyéb érdekelt felek a Bizottság korábbi határozataira (57) támaszkodva azt állítják, hogy a Tercas feltőkésítése, majd a negatív saját tőkéjének a FITD általi ellentételezés nélküli fedezését követően a BPB-be történő integrálása indokoltnak tekinthető azon az alapon, hogy szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a társaság eszközeinek átadását, valamint a bank alapos és kiterjedt átszervezésének megvalósítását. A szóban forgó ügyben egyetlen olyan lehetőség sem biztosította volna a nyereséget, amely képes lett volna leküzdeni a Tercas súlyos válságát. Ha a FITD nyereséget követelt volna, romlik a Tercas sajáttőke-helyzete, s ezáltal nőnek a vevőként fellépő bank költségei. |
| --- | --- |

(109)

Végezetül, az egyéb érdekelt felek a Bizottság korábbi határozataira (57) támaszkodva azt állítják, hogy a Tercas feltőkésítése, majd a negatív saját tőkéjének a FITD általi ellentételezés nélküli fedezését követően a BPB-be történő integrálása indokoltnak tekinthető azon az alapon, hogy szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a társaság eszközeinek átadását, valamint a bank alapos és kiterjedt átszervezésének megvalósítását. A szóban forgó ügyben egyetlen olyan lehetőség sem biztosította volna a nyereséget, amely képes lett volna leküzdeni a Tercas súlyos válságát. Ha a FITD nyereséget követelt volna, romlik a Tercas sajáttőke-helyzete, s ezáltal nőnek a vevőként fellépő bank költségei.

57

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Az állami támogatás megléte

Az állami támogatás megléte

| (110) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Valamennyi feltételnek teljesülnie kell; a következőkben a Bizottság értékeli, hogy a FITD által hozott intézkedések esetében teljesülnek-e. |
| --- | --- |

(110)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Valamennyi feltételnek teljesülnie kell; a következőkben a Bizottság értékeli, hogy a FITD által hozott intézkedések esetében teljesülnek-e.

| (111) | Olaszország nem jelentette be az eljárás megindításáról szóló határozat (4) preambulumbekezdésében említett adómentességi rendszert. A Bizottság által jelenleg elérhető információk alapján nem alkalmazták ezt a rendszert a szóban forgó ügyben. Az adómentességi rendszer így kívül esik a jelenlegi határozat hatályán. |
| --- | --- |

(111)

Olaszország nem jelentette be az eljárás megindításáról szóló határozat (4) preambulumbekezdésében említett adómentességi rendszert. A Bizottság által jelenleg elérhető információk alapján nem alkalmazták ezt a rendszert a szóban forgó ügyben. Az adómentességi rendszer így kívül esik a jelenlegi határozat hatályán.

6.1.1.   Állami források és az államnak való betudhatóság

Állami források és az államnak való betudhatóság

| (112) | A Bíróság többször megerősítette, hogy az állami támogatások ellenőrzése alá tartozik minden olyan pénzügyi eszköz, amelyet a hatóságok ténylegesen felhasználhatnak a vállalkozások támogatására, anélkül hogy jelentősége lenne annak, hogy ezen eszközök állandó jelleggel az állam vagyonába tartoznak-e, vagy sem. A jogszabályoknak vagy az egyéb állami szabályoknak megfelelően kirótt, kezelt és felosztott kötelező hozzájárulások még akkor is állami források jelenlétére utalnak, ha nem a hatóságok kezelik őket (58). A források magán-hozzájárulásokból történő finanszírozása még nem jelenti azt, hogy nem állami természetűek. Nem a források közvetlen származása számít, hanem az, hogy a hatóság milyen mértékben avatkozik be az intézkedések és a finanszírozási módjuk meghatározásába (59). |
| --- | --- |

(112)

A Bíróság többször megerősítette, hogy az állami támogatások ellenőrzése alá tartozik minden olyan pénzügyi eszköz, amelyet a hatóságok ténylegesen felhasználhatnak a vállalkozások támogatására, anélkül hogy jelentősége lenne annak, hogy ezen eszközök állandó jelleggel az állam vagyonába tartoznak-e, vagy sem. A jogszabályoknak vagy az egyéb állami szabályoknak megfelelően kirótt, kezelt és felosztott kötelező hozzájárulások még akkor is állami források jelenlétére utalnak, ha nem a hatóságok kezelik őket (58). A források magán-hozzájárulásokból történő finanszírozása még nem jelenti azt, hogy nem állami természetűek. Nem a források közvetlen származása számít, hanem az, hogy a hatóság milyen mértékben avatkozik be az intézkedések és a finanszírozási módjuk meghatározásába (59).

58

59

| (113) | Továbbá, ahogy a Bíróság a Ladbroke- (60), a Stardust Marine- és a Doux Élevage-ügyben rámutatott, az állami ellenőrzés alatt maradó és ezért a hatóságok rendelkezésére álló források állami forrásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(113)

Továbbá, ahogy a Bíróság a Ladbroke- (60), a Stardust Marine- és a Doux Élevage-ügyben rámutatott, az állami ellenőrzés alatt maradó és ezért a hatóságok rendelkezésére álló források állami forrásnak minősülnek.

Ladbroke-

60

Stardust Marine-

Doux Élevage-

| (114) | A Doux Élevage-ügyben az állam által kötelezően előírt díjakból finanszírozták egy szakmaközi szervezet tevékenységeit: a Bíróság szerint nem állapítható meg, hogy a szervezet tevékenységei az államnak tudhatók be. A Bíróság megállapította, hogy a források felhasználása során követett célkitűzéseket teljes egészében a szervezet határozta meg, és a díjak kötelező jellege ebben az ügyben nem
  „függ a konkrét, a hatóságok által rögzített és meghatározott politikai célkitűzések elérésétől”. Az állam mindössze ellenőrizte a hozzájárulásokat kiszabó szakmaközi szervezetek érvényességét és jogszerűségét, vagyis az eljárási keretrendszert, és nem állt módjában befolyásolni az alapok kezelését. |
| --- | --- |

(114)

A Doux Élevage-ügyben az állam által kötelezően előírt díjakból finanszírozták egy szakmaközi szervezet tevékenységeit: a Bíróság szerint nem állapítható meg, hogy a szervezet tevékenységei az államnak tudhatók be. A Bíróság megállapította, hogy a források felhasználása során követett célkitűzéseket teljes egészében a szervezet határozta meg, és a díjak kötelező jellege ebben az ügyben nem
  „függ a konkrét, a hatóságok által rögzített és meghatározott politikai célkitűzések elérésétől”. Az állam mindössze ellenőrizte a hozzájárulásokat kiszabó szakmaközi szervezetek érvényességét és jogszerűségét, vagyis az eljárási keretrendszert, és nem állt módjában befolyásolni az alapok kezelését.

Doux Élevage

„függ a konkrét, a hatóságok által rögzített és meghatározott politikai célkitűzések elérésétől”.

| (115) | Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatában ezért egy intézkedés akkor tudható be az államnak és finanszírozták állami forrásokból, ha a mutatók arról tanúskodnak, hogy a nemzeti jogszabályok értelmében az állam ellenőrzést és befolyást gyakorol annak biztosítása érdekében, hogy egy magánjogi szerv forrásainak felhasználása teljesíti azt a közpolitikai célkitűzést, amellyel az adott szervet megbízták. |
| --- | --- |

(115)

Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatában ezért egy intézkedés akkor tudható be az államnak és finanszírozták állami forrásokból, ha a mutatók arról tanúskodnak, hogy a nemzeti jogszabályok értelmében az állam ellenőrzést és befolyást gyakorol annak biztosítása érdekében, hogy egy magánjogi szerv forrásainak felhasználása teljesíti azt a közpolitikai célkitűzést, amellyel az adott szervet megbízták.

| (116) | A Stardust Marine-ügyben a Bíróság azt is megállapította, hogy egy meggyőzően független, nem az állam részét képező szerv által hozott támogatási intézkedés államnak való betudhatósága kikövetkeztethető az ügy körülményeiből fakadó mutatókból. Az egyik ilyen mutató szerint az érintett szerv nem hozhatta meg az állítólagos állami támogatásra vonatkozó határozatot a hatóságok utasításainak vagy irányelveinek figyelembevétele nélkül. Más mutatók bizonyos körülmények között szerepet játszhatnak annak megállapításában, hogy egy vállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tudható-e be. |
| --- | --- |

(116)

A Stardust Marine-ügyben a Bíróság azt is megállapította, hogy egy meggyőzően független, nem az állam részét képező szerv által hozott támogatási intézkedés államnak való betudhatósága kikövetkeztethető az ügy körülményeiből fakadó mutatókból. Az egyik ilyen mutató szerint az érintett szerv nem hozhatta meg az állítólagos állami támogatásra vonatkozó határozatot a hatóságok utasításainak vagy irányelveinek figyelembevétele nélkül. Más mutatók bizonyos körülmények között szerepet játszhatnak annak megállapításában, hogy egy vállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tudható-e be.

Stardust Marine

| (117) | Azon intézkedések vonatkozásában, amelyek tekintetében a Bizottság a jelenlegi ügyben megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, emlékeztetni kell rá, hogy a 94/19/EK irányelvben az uniós jog azzal a szakpolitikai céllal vezette be a betétbiztosítási rendszereket, hogy őrizzék meg és növeljék „a bankrendszer stabilitását” (61), és megbízta őket a betétesek védelmével (62). A 94/19/EK irányelv előírja a tagállamok számára egy vagy több olyan betétbiztosítási rendszer bevezetését, amelyek feladata a betétesek kifizetése valamely hitelintézet fizetésképtelenné válása esetén. A 94/19/EK irányelv nem tesz említést a beavatkozás egyéb lehetséges formáiról, így a tagállamok saját belátásuk szerint járnak el azzal kapcsolatban, hogy lehetővé teszik-e, hogy a betétbiztosítási rendszerek ne csupán kifizetési feladatot lássanak el, és más módon használják fel az elérhető pénzügyi forrásokat. |
| --- | --- |

(117)

Azon intézkedések vonatkozásában, amelyek tekintetében a Bizottság a jelenlegi ügyben megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, emlékeztetni kell rá, hogy a 94/19/EK irányelvben az uniós jog azzal a szakpolitikai céllal vezette be a betétbiztosítási rendszereket, hogy őrizzék meg és növeljék „a bankrendszer stabilitását” (61), és megbízta őket a betétesek védelmével (62). A 94/19/EK irányelv előírja a tagállamok számára egy vagy több olyan betétbiztosítási rendszer bevezetését, amelyek feladata a betétesek kifizetése valamely hitelintézet fizetésképtelenné válása esetén. A 94/19/EK irányelv nem tesz említést a beavatkozás egyéb lehetséges formáiról, így a tagállamok saját belátásuk szerint járnak el azzal kapcsolatban, hogy lehetővé teszik-e, hogy a betétbiztosítási rendszerek ne csupán kifizetési feladatot lássanak el, és más módon használják fel az elérhető pénzügyi forrásokat.

61

62

| (118) | A helyzeten nem változtat a 2014/49/EU irányelv, amely azonban egyértelműbb az ilyen alternatív intézkedések természetét illetően. Törekedniük kell a hitelintézet fizetésképtelenné válásának megakadályozására nemcsak annak érdekében, hogy elkerüljék
  „a betétesek kifizetésének költségeit”
  , hanem hogy elkerüljék
  „a hitelintézet fizetésképtelenné válásának költségeit a gazdaság egésze számára”
  és
  „az egyéb olyan káros hatásokat”
  , mint
  „a pénzügyi stabilitásra és a betétesek önbizalmára gyakorolt káros hatások”
   (63). |
| --- | --- |

(118)

A helyzeten nem változtat a 2014/49/EU irányelv, amely azonban egyértelműbb az ilyen alternatív intézkedések természetét illetően. Törekedniük kell a hitelintézet fizetésképtelenné válásának megakadályozására nemcsak annak érdekében, hogy elkerüljék
  „a betétesek kifizetésének költségeit”
  , hanem hogy elkerüljék
  „a hitelintézet fizetésképtelenné válásának költségeit a gazdaság egésze számára”
  és
  „az egyéb olyan káros hatásokat”
  , mint
  „a pénzügyi stabilitásra és a betétesek önbizalmára gyakorolt káros hatások”
   (63).

„a betétesek kifizetésének költségeit”

„a hitelintézet fizetésképtelenné válásának költségeit a gazdaság egésze számára”

„az egyéb olyan káros hatásokat”

„a pénzügyi stabilitásra és a betétesek önbizalmára gyakorolt káros hatások”

63

| (119) | A 2014/49/EU irányelv értelmében a tagállamok lehetővé tehetik a betétbiztosítási rendszerek használatát abból a célból, hogy továbbra is biztosítsák a betéteseknek a biztosított betétekhez való hozzáférését a kezdeti szakaszban és a nemzeti fizetésképtelenségi eljárásokkal összefüggésben is (64). A Bizottság rámutatott, hogy az egyéb érdekelt felek (79) preambulumbekezdésben említett álláspontjával ellentétben a betétbiztosítási rendszerek által hozott alternatív intézkedések attól függetlenül támogatásnak minősülhetnek, hogy egy hitelintézet fizetésképtelenné válásának megelőzésére irányulnak-e, illetve felszámolással kapcsolatban hozzák-e őket. |
| --- | --- |

(119)

A 2014/49/EU irányelv értelmében a tagállamok lehetővé tehetik a betétbiztosítási rendszerek használatát abból a célból, hogy továbbra is biztosítsák a betéteseknek a biztosított betétekhez való hozzáférését a kezdeti szakaszban és a nemzeti fizetésképtelenségi eljárásokkal összefüggésben is (64). A Bizottság rámutatott, hogy az egyéb érdekelt felek (79) preambulumbekezdésben említett álláspontjával ellentétben a betétbiztosítási rendszerek által hozott alternatív intézkedések attól függetlenül támogatásnak minősülhetnek, hogy egy hitelintézet fizetésképtelenné válásának megelőzésére irányulnak-e, illetve felszámolással kapcsolatban hozzák-e őket.

64

| (120) | A megtakarítások és a betétesek védelme különleges helyet foglal el az olasz nemzeti jogban: az olasz alkotmány 47. cikke kimondja, hogy
  „A Köztársaság [...] véd minden formájú megtakarítást”. (65) A Banca d'Italia a közjog értelmében létrehozott szerv, a magatartása már csak ezért a tagállamnak tudható be, és nem esik az EUMSZ 107. cikkének hatályán kívül azért, mert alkotmányosan független (66); az a feladata, hogy védje az olasz bankrendszer stabilitását (67) és a betéteseket (68). |
| --- | --- |

(120)

A megtakarítások és a betétesek védelme különleges helyet foglal el az olasz nemzeti jogban: az olasz alkotmány 47. cikke kimondja, hogy
  „A Köztársaság [...] véd minden formájú megtakarítást”. (65) A Banca d'Italia a közjog értelmében létrehozott szerv, a magatartása már csak ezért a tagállamnak tudható be, és nem esik az EUMSZ 107. cikkének hatályán kívül azért, mert alkotmányosan független (66); az a feladata, hogy védje az olasz bankrendszer stabilitását (67) és a betéteseket (68).

„A Köztársaság [...] véd minden formájú megtakarítást”.

65

66

67

68

| (121) | A fentiekre való tekintettel a banktörvény 96-bis cikke a betétesek védelmére vonatkozó közpolitikai feladatként értelmezendő, amely az Olaszországban elismert betétbiztosítási rendszerekre vonatkozik. A 96-bis cikk (1) bekezdésének utolsó mondatával, amely szerint a betétbiztosítási rendszerek
  „más típusú és formájú beavatkozásban is részt vehetnek”
  a betétesek kifizetésén túl, az olasz hatóságok úgy döntöttek, hogy lehetővé teszik az elismert betétbiztosítási rendszereik számára a tagként működő bankoktól gyűjtött források más típusú intézkedésekre történő felhasználását. Ezért a banktörvény 96-bis cikke képezi a FITD kötelező betétbiztosítási rendszerként történő elismerésének alapját Olaszországban, egyszersmind felruházza a FITD-t azzal a hatáskörrel, hogy támogatási intézkedéseket hozzon. |
| --- | --- |

(121)

A fentiekre való tekintettel a banktörvény 96-bis cikke a betétesek védelmére vonatkozó közpolitikai feladatként értelmezendő, amely az Olaszországban elismert betétbiztosítási rendszerekre vonatkozik. A 96-bis cikk (1) bekezdésének utolsó mondatával, amely szerint a betétbiztosítási rendszerek
  „más típusú és formájú beavatkozásban is részt vehetnek”
  a betétesek kifizetésén túl, az olasz hatóságok úgy döntöttek, hogy lehetővé teszik az elismert betétbiztosítási rendszereik számára a tagként működő bankoktól gyűjtött források más típusú intézkedésekre történő felhasználását. Ezért a banktörvény 96-bis cikke képezi a FITD kötelező betétbiztosítási rendszerként történő elismerésének alapját Olaszországban, egyszersmind felruházza a FITD-t azzal a hatáskörrel, hogy támogatási intézkedéseket hozzon.

bis

bis

„más típusú és formájú beavatkozásban is részt vehetnek”

bis

| (122) | Ebből a szempontból nem lényeges, hogy a FITD közjogi konzorcium (69), mert az a puszta tény, hogy egy szerv közjogi szerv, nem tekinthető elegendőnek annak a lehetőségnek a kizárásához, hogy az ilyen szerv által hozott támogatási intézkedések az államnak tudhatók be, ahogy azt a Bíróság a Stardust Marine-ügyben megállapította. A FITD célkitűzései – a tagok közös érdekeinek megvalósítása a betétek fokozott biztosításával és a bankrendszer hírnevének fokozott védelmével – egyértelműen megfelelnek a közérdeknek. Ez azonban nem feltétlenül jelenti azt, hogy a vállalkozás meghozhatta volna a határozatát a hatóságok előírásainak figyelembevétele nélkül. Továbbá az állami befolyás nem szükségszerűen a hatóságok jogilag kötelező erejű aktusának következtében áll fenn. Az autonómia, amelyet a vállalkozás elméletileg élvez, nem akadálya az állam gyakorlati részvételének. |
| --- | --- |

(122)

Ebből a szempontból nem lényeges, hogy a FITD közjogi konzorcium (69), mert az a puszta tény, hogy egy szerv közjogi szerv, nem tekinthető elegendőnek annak a lehetőségnek a kizárásához, hogy az ilyen szerv által hozott támogatási intézkedések az államnak tudhatók be, ahogy azt a Bíróság a Stardust Marine-ügyben megállapította. A FITD célkitűzései – a tagok közös érdekeinek megvalósítása a betétek fokozott biztosításával és a bankrendszer hírnevének fokozott védelmével – egyértelműen megfelelnek a közérdeknek. Ez azonban nem feltétlenül jelenti azt, hogy a vállalkozás meghozhatta volna a határozatát a hatóságok előírásainak figyelembevétele nélkül. Továbbá az állami befolyás nem szükségszerűen a hatóságok jogilag kötelező erejű aktusának következtében áll fenn. Az autonómia, amelyet a vállalkozás elméletileg élvez, nem akadálya az állam gyakorlati részvételének.

69

Stardust Marine

| (123) | Mindenesetre az uniós és az olasz jogszabályok felruházzák a Banca d'Italiát a vonatkozó hatáskörrel és eszközökkel annak biztosítására, hogy a FITD mint a banktörvény értelmében elismert betétbiztosítási rendszer által hozott valamennyi intézkedés megfeleljen ennek a közjogi megbízásnak és hozzájáruljon a betétesek védelméhez. Ez egyértelműen kiderül a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének bevezető mondatából, amikor a Banca d'Italiának az olasz betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos valamennyi hatáskörének felsorolását megelőzi az az állítás, hogy ezeket a hatásköröket
  „a betétesek védelmére és a bankrendszer stabilitására való tekintettel”
  gyakorolják. |
| --- | --- |

(123)

Mindenesetre az uniós és az olasz jogszabályok felruházzák a Banca d'Italiát a vonatkozó hatáskörrel és eszközökkel annak biztosítására, hogy a FITD mint a banktörvény értelmében elismert betétbiztosítási rendszer által hozott valamennyi intézkedés megfeleljen ennek a közjogi megbízásnak és hozzájáruljon a betétesek védelméhez. Ez egyértelműen kiderül a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének bevezető mondatából, amikor a Banca d'Italiának az olasz betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos valamennyi hatáskörének felsorolását megelőzi az az állítás, hogy ezeket a hatásköröket
  „a betétesek védelmére és a bankrendszer stabilitására való tekintettel”
  gyakorolják.

ter

„a betétesek védelmére és a bankrendszer stabilitására való tekintettel”

| (124) | Tekintettel erre a bizonyítékra, és ellentétben a Doux Élevage-üggyel, amelyben a közigazgatás utólagos jóváhagyása tisztán eljárásjogi természetű, a Banca d'Italiának az érdemei alapján kell jóváhagynia a FITD valamennyi beavatkozását, megvizsgálva, hogy megfelelnek-e a FITD közpolitikai feladatának a banktörvény értelmében. |
| --- | --- |

(124)

Tekintettel erre a bizonyítékra, és ellentétben a Doux Élevage-üggyel, amelyben a közigazgatás utólagos jóváhagyása tisztán eljárásjogi természetű, a Banca d'Italiának az érdemei alapján kell jóváhagynia a FITD valamennyi beavatkozását, megvizsgálva, hogy megfelelnek-e a FITD közpolitikai feladatának a banktörvény értelmében.

Doux Élevage

| (125) | Olaszország megerősítette, hogy ennek az érvelésnek az alapján a bankok észszerű felügyeletét az állami ellenőrzés gyakorlásának, illetve a bankok forrásait ezáltal állami forrásoknak kellene tekinteni ((53) preambulumbekezdés); ez egyértelműen lényegtelen. A Bizottság csupán azt fogja megállapítani, hogy a bankok Banca d'Italia általi felügyelete nem arra szolgál, hogy ellenőrizzék a felügyelt bankokra ruházott közpolitikai feladatoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

(125)

Olaszország megerősítette, hogy ennek az érvelésnek az alapján a bankok észszerű felügyeletét az állami ellenőrzés gyakorlásának, illetve a bankok forrásait ezáltal állami forrásoknak kellene tekinteni ((53) preambulumbekezdés); ez egyértelműen lényegtelen. A Bizottság csupán azt fogja megállapítani, hogy a bankok Banca d'Italia általi felügyelete nem arra szolgál, hogy ellenőrizzék a felügyelt bankokra ruházott közpolitikai feladatoknak való megfelelést.

| (126) | A közpolitikai feladat és a kapcsolódó állami ellenőrzések elsőbbségét elismeri a FITD alapszabálya (70), amely szerint valamennyi támogatási intézkedésnek meg kell felelnie azoknak az egyidejű feltételeknek, miszerint észszerűen várható a helyreállítás, illetve az Alap költségei feltételezhetően nem haladják meg azokat a költségeket, amelyek a felszámolás esetén hozott intézkedések következtében merültek volna fel („a legalacsonyabb költség elve”). Ezek az egyidejű feltételek azt jelentik, hogy csak akkor határozhatnak támogatási intézkedések meghozataláról, ha azok lehetővé teszik a FITD betétesek védelmére vonatkozó közpolitikai feladatának teljesítését. Ezt az elsőbbséget megerősíti az az előírás, hogy a banktörvény értelmében szükség van a Banca d'Italia jóváhagyására. |
| --- | --- |

(126)

A közpolitikai feladat és a kapcsolódó állami ellenőrzések elsőbbségét elismeri a FITD alapszabálya (70), amely szerint valamennyi támogatási intézkedésnek meg kell felelnie azoknak az egyidejű feltételeknek, miszerint észszerűen várható a helyreállítás, illetve az Alap költségei feltételezhetően nem haladják meg azokat a költségeket, amelyek a felszámolás esetén hozott intézkedések következtében merültek volna fel („a legalacsonyabb költség elve”). Ezek az egyidejű feltételek azt jelentik, hogy csak akkor határozhatnak támogatási intézkedések meghozataláról, ha azok lehetővé teszik a FITD betétesek védelmére vonatkozó közpolitikai feladatának teljesítését. Ezt az elsőbbséget megerősíti az az előírás, hogy a banktörvény értelmében szükség van a Banca d'Italia jóváhagyására.

70

a legalacsonyabb költség elve

| (127) | A banktörvény emellett széles hatáskörrel ruházza fel a Banca d'Italiát a betétbiztosítási rendszerek vonatkozásában:






  1. | a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia köteles
  „jóváhagyni a biztosítási rendszerek beavatkozásait”; |
| --- | --- | --- |

(127)

A banktörvény emellett széles hatáskörrel ruházza fel a Banca d'Italiát a betétbiztosítási rendszerek vonatkozásában:

1.

a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia köteles
  „jóváhagyni a biztosítási rendszerek beavatkozásait”;

ter

„jóváhagyni a biztosítási rendszerek beavatkozásait”;

| 2. | a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia feladata
  „a biztosítási rendszerek tevékenységének a banki válságokra vonatkozó szabályokkal, illetve a saját felügyeleti tevékenységével való koordinálása”; (71) |
| --- | --- |

2.

a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia feladata
  „a biztosítási rendszerek tevékenységének a banki válságokra vonatkozó szabályokkal, illetve a saját felügyeleti tevékenységével való koordinálása”; (71)

ter

„a biztosítási rendszerek tevékenységének a banki válságokra vonatkozó szabályokkal, illetve a saját felügyeleti tevékenységével való koordinálása”;

71

| 3. | a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia feladata
  „a biztosítási rendszerek elismerése és az alapszabályuk jóváhagyása, amennyiben a rendszereknek nincsenek olyan jellemzőik, amelyek a fizetésképtelenségi kockázatok egyenetlen eloszlásához vezethetnének a bankrendszerben”
   (72); |
| --- | --- |

3.

a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia feladata
  „a biztosítási rendszerek elismerése és az alapszabályuk jóváhagyása, amennyiben a rendszereknek nincsenek olyan jellemzőik, amelyek a fizetésképtelenségi kockázatok egyenetlen eloszlásához vezethetnének a bankrendszerben”
   (72);

ter

„a biztosítási rendszerek elismerése és az alapszabályuk jóváhagyása, amennyiben a rendszereknek nincsenek olyan jellemzőik, amelyek a fizetésképtelenségi kockázatok egyenetlen eloszlásához vezethetnének a bankrendszerben”

72

| 4. | a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének h) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia a banktörvény IV. szakaszában meghatározott
  „szabályokat végrehajtó szabályokat hozhat”
  a betétbiztosítási rendszerek vonatkozásában (73). |
| --- | --- |

4.

a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének h) pontja kimondja, hogy a Banca d'Italia a banktörvény IV. szakaszában meghatározott
  „szabályokat végrehajtó szabályokat hozhat”
  a betétbiztosítási rendszerek vonatkozásában (73).

ter

„szabályokat végrehajtó szabályokat hozhat”

73

| (128) | A banktörvény által így a Banca d'Italiára ruházott FITD feletti hatáskörön túl csak a felügyelet alatt álló bankok jogosultak a FITD támogatási intézkedéseire (74). A bankok a Banca d'Italia javaslatát követően, a Gazdasági és Pénzügyminisztérium határozata alapján kerülnek felügyelet alá. A FITD alapszabálya szerint ebben a szakaszban
  „az Alap beavatkozik [...] az Olaszországban üzleti tevékenységet folytatható tagként működő bankok felügyelete esetén”
   (75). Kizárólag a bank vagyonfelügyelője kérheti a FITD beavatkozását, majd a bank részvényeseinek közgyűlésén jóvá kell hagyni ezt a kérést. A vagyonfelügyelő állami hivatalt tölt be, a közérdeket képviseli, a Banca d'Italia nevezi ki és felügyeli. A Banca d'Italia emellett visszahívhatja vagy leválthatja a vagyonfelügyelőt (76), és utasításokat adhat a bank irányításával kapcsolatos óvintézkedések és korlátozások bevezetése érdekében (77). A FITD beavatkozását így a Banca d'Italia ellenőrzése alatt álló állami tisztviselő kezdeményezi. |
| --- | --- |

(128)

A banktörvény által így a Banca d'Italiára ruházott FITD feletti hatáskörön túl csak a felügyelet alatt álló bankok jogosultak a FITD támogatási intézkedéseire (74). A bankok a Banca d'Italia javaslatát követően, a Gazdasági és Pénzügyminisztérium határozata alapján kerülnek felügyelet alá. A FITD alapszabálya szerint ebben a szakaszban
  „az Alap beavatkozik [...] az Olaszországban üzleti tevékenységet folytatható tagként működő bankok felügyelete esetén”
   (75). Kizárólag a bank vagyonfelügyelője kérheti a FITD beavatkozását, majd a bank részvényeseinek közgyűlésén jóvá kell hagyni ezt a kérést. A vagyonfelügyelő állami hivatalt tölt be, a közérdeket képviseli, a Banca d'Italia nevezi ki és felügyeli. A Banca d'Italia emellett visszahívhatja vagy leválthatja a vagyonfelügyelőt (76), és utasításokat adhat a bank irányításával kapcsolatos óvintézkedések és korlátozások bevezetése érdekében (77). A FITD beavatkozását így a Banca d'Italia ellenőrzése alatt álló állami tisztviselő kezdeményezi.

74

„az Alap beavatkozik [...] az Olaszországban üzleti tevékenységet folytatható tagként működő bankok felügyelete esetén”

75

76

77

| (129) | A betétbiztosítási rendszerek intézkedéseinek jóváhagyására vonatkozó hatáskört illetően a Bizottság megállapítja, hogy a jóváhagyás fogalma olyan adminisztratív aktust igényel, amely szükségszerűen megelőzi a jóváhagyandó intézkedés hatálybalépését. Ellenkező esetben nem lenne célravezető a Banca d'Italiának a FITD intézkedéseivel kapcsolatos, a pénzügyi rendszer stabilitásának és a betétesek védelmének biztosítására szolgáló hatásköre. A gyakorlatban a jóváhagyásnak olyan szakaszban kell történnie, amelyben a FITD még átgondolhatja és módosíthatja a javasolt intézkedést, amennyiben a Banca d'Italia ellenzi azt. A jóváhagyásra nem kerülhet sor a FITD beavatkozási határozatát követően (ahogy azt Olaszország, a FITD, a Tercas és a BPB állította (78)). Az, hogy a Banca d'Italia megfigyelőként részt vesz a FITD igazgatótanácsa és végrehajtó bizottsága valamennyi ülésén (79) lényeges ebből a szempontból (ellentétben Olaszország, a FITD, a Tercas és a BPB állításaival (80)), mert feltételezhetően lehetővé teszi, hogy a Banca d'Italia már korán hangot adjon a tervezett beavatkozással kapcsolatos aggodalmainak. |
| --- | --- |

(129)

A betétbiztosítási rendszerek intézkedéseinek jóváhagyására vonatkozó hatáskört illetően a Bizottság megállapítja, hogy a jóváhagyás fogalma olyan adminisztratív aktust igényel, amely szükségszerűen megelőzi a jóváhagyandó intézkedés hatálybalépését. Ellenkező esetben nem lenne célravezető a Banca d'Italiának a FITD intézkedéseivel kapcsolatos, a pénzügyi rendszer stabilitásának és a betétesek védelmének biztosítására szolgáló hatásköre. A gyakorlatban a jóváhagyásnak olyan szakaszban kell történnie, amelyben a FITD még átgondolhatja és módosíthatja a javasolt intézkedést, amennyiben a Banca d'Italia ellenzi azt. A jóváhagyásra nem kerülhet sor a FITD beavatkozási határozatát követően (ahogy azt Olaszország, a FITD, a Tercas és a BPB állította (78)). Az, hogy a Banca d'Italia megfigyelőként részt vesz a FITD igazgatótanácsa és végrehajtó bizottsága valamennyi ülésén (79) lényeges ebből a szempontból (ellentétben Olaszország, a FITD, a Tercas és a BPB állításaival (80)), mert feltételezhetően lehetővé teszi, hogy a Banca d'Italia már korán hangot adjon a tervezett beavatkozással kapcsolatos aggodalmainak.

78

79

80

| (130) | Összefoglalva, a hatóságok intézkedést kezdeményezhetnek a kérésükre, és az intézkedések jóváhagyására vonatkozó hatáskörük alapján a tényleges határozatot megelőzően befolyást gyakorolnak az intézkedésre. A befolyásukat eljárásjogilag tovább erősíti a jelenlétük valamennyi döntéshozatali ülésen, ahol hangot adhatnak a kétségeiknek. Ennek ellenére, és noha a Banca d'Italia jóváhagyását elvileg előzetesnek kell tekinteni, nem pedig utólagosnak (81), a Bizottság rámutat, hogy még az utólagos ellenőrzést is figyelembe lehet venni a Stardust Marine-ügyben említett, államnak való betudhatósági mutatók között. |
| --- | --- |

(130)

Összefoglalva, a hatóságok intézkedést kezdeményezhetnek a kérésükre, és az intézkedések jóváhagyására vonatkozó hatáskörük alapján a tényleges határozatot megelőzően befolyást gyakorolnak az intézkedésre. A befolyásukat eljárásjogilag tovább erősíti a jelenlétük valamennyi döntéshozatali ülésen, ahol hangot adhatnak a kétségeiknek. Ennek ellenére, és noha a Banca d'Italia jóváhagyását elvileg előzetesnek kell tekinteni, nem pedig utólagosnak (81), a Bizottság rámutat, hogy még az utólagos ellenőrzést is figyelembe lehet venni a Stardust Marine-ügyben említett, államnak való betudhatósági mutatók között.

81

Stardust Marine

| (131) | A hatóságok számára elérhető hatásköröket valójában a szóban forgó támogatási intézkedések elfogadásával kapcsolatban gyakorolták:






  1. | Az Olaszország által a Bizottságnak említett dokumentumok arról tanúskodnak, hogy a Banca d'Italia a betétesek és az ügyfelek érdekeire való tekintettel, a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében hagyta jóvá a Tercas javát szolgáló intézkedéseket (82). A Banca d'Italia így a nemzeti közjog rendelkezései alapján hagyta jóvá a FITD intézkedéseit. |
| --- | --- | --- |

(131)

A hatóságok számára elérhető hatásköröket valójában a szóban forgó támogatási intézkedések elfogadásával kapcsolatban gyakorolták:

1.

Az Olaszország által a Bizottságnak említett dokumentumok arról tanúskodnak, hogy a Banca d'Italia a betétesek és az ügyfelek érdekeire való tekintettel, a banktörvény 96-ter cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében hagyta jóvá a Tercas javát szolgáló intézkedéseket (82). A Banca d'Italia így a nemzeti közjog rendelkezései alapján hagyta jóvá a FITD intézkedéseit.

ter

82

| 2. | A BPB és a Tercas vagyonfelügyelője közötti tárgyalásokra a
  „Banca d'Italia koordinálásával”
  került sor (83). |
| --- | --- |

2.

A BPB és a Tercas vagyonfelügyelője közötti tárgyalásokra a
  „Banca d'Italia koordinálásával”
  került sor (83).

„Banca d'Italia koordinálásával”

83

| 3. | A Banca d'Italia
  „felkérte”
  a FITD-t, hogy
  „kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel”
  a Tercas negatív saját tőkéjének fedezésére, figyelembe véve a Tercas és leányvállalata, a Caripe felszámolásának lehetséges negatív hatásait (84). |
| --- | --- |

3.

A Banca d'Italia
  „felkérte”
  a FITD-t, hogy
  „kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel”
  a Tercas negatív saját tőkéjének fedezésére, figyelembe véve a Tercas és leányvállalata, a Caripe felszámolásának lehetséges negatív hatásait (84).

„felkérte”

„kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel”

84

| (132) | A Bizottság megállapítja, hogy a Doux Élevage-üggyel ellentétben, amelyben a Bíróság úgy találta, hogy a beavatkozás célját teljes egészében a szervezet határozta meg, ebben az ügyben a beavatkozás célját bizonyosan nem teljes egészében a FITD határozta meg. A banktörvény értelmében vett közpolitikai feladatai határozzák meg részletesen ezeket a célokat, amelyeket alapjában véve a hatóságok ellenőriznek. A FITD megteheti, hogy nem avatkozik be, de ez nem befolyásolja a Bizottság következtetését a FITD intézkedéseivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság megállapítja, hogy a Doux Élevage-üggyel ellentétben, amelyben a Bíróság úgy találta, hogy a beavatkozás célját teljes egészében a szervezet határozta meg, ebben az ügyben a beavatkozás célját bizonyosan nem teljes egészében a FITD határozta meg. A banktörvény értelmében vett közpolitikai feladatai határozzák meg részletesen ezeket a célokat, amelyeket alapjában véve a hatóságok ellenőriznek. A FITD megteheti, hogy nem avatkozik be, de ez nem befolyásolja a Bizottság következtetését a FITD intézkedéseivel kapcsolatban.

Doux Élevage

| (133) | A fent bizonyított jelentős állami ellenőrzésen túl a Bizottságnak ki kell emelnie a beavatkozás során használt FITD-forrásokhoz való hozzájárulások kötelező jellegét. |
| --- | --- |

(133)

A fent bizonyított jelentős állami ellenőrzésen túl a Bizottságnak ki kell emelnie a beavatkozás során használt FITD-forrásokhoz való hozzájárulások kötelező jellegét.

| (134) | Ahogy a 2.3. szakaszban szerepel, az olasz bankoknak kötelező csatlakozniuk a FITD-hez (85). Ebben a tekintetben a Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativóra történő, a FITD tagságának állítólagos önkéntes jellegét megerősíteni szándékozó utalás (lásd a (70) preambulumbekezdést) téves, mert a banktörvény (86) értelmében az olasz szövetkezeti bankoknak saját betétbiztosítási rendszert kell létrehozniuk a saját hálózatukon belül: a szövetkezeti bankok ezért nem lehetnek a FITD tagjai, és fordítva, a nem szövetkezeti bankok nem lehetnek a Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo tagjai, hanem kötelezően csatlakozniuk kell a FITD-hez. Ezért a FITD alapszabályának az a rendelkezése (87), amely lehetővé teszi a tagjaként működő bankok számára a kilépést, amit az érdekelt felek kiemeltek az észrevételeikben (lásd a (70) preambulumbekezdést), pusztán olyan elméleti lehetőség, amely nem valósítható meg, hiszen ezek a bankok nem lehetnek egyetlen másik elismert betétbiztosítási rendszer tagjai sem. |
| --- | --- |

(134)

Ahogy a 2.3. szakaszban szerepel, az olasz bankoknak kötelező csatlakozniuk a FITD-hez (85). Ebben a tekintetben a Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativóra történő, a FITD tagságának állítólagos önkéntes jellegét megerősíteni szándékozó utalás (lásd a (70) preambulumbekezdést) téves, mert a banktörvény (86) értelmében az olasz szövetkezeti bankoknak saját betétbiztosítási rendszert kell létrehozniuk a saját hálózatukon belül: a szövetkezeti bankok ezért nem lehetnek a FITD tagjai, és fordítva, a nem szövetkezeti bankok nem lehetnek a Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo tagjai, hanem kötelezően csatlakozniuk kell a FITD-hez. Ezért a FITD alapszabályának az a rendelkezése (87), amely lehetővé teszi a tagjaként működő bankok számára a kilépést, amit az érdekelt felek kiemeltek az észrevételeikben (lásd a (70) preambulumbekezdést), pusztán olyan elméleti lehetőség, amely nem valósítható meg, hiszen ezek a bankok nem lehetnek egyetlen másik elismert betétbiztosítási rendszer tagjai sem.

85

86

87

| (135) | Továbbá a támogatási intézkedések meghozatalára vonatkozó határozatot a FITD irányító szervei hozzák. A tagként működő bankok az egyéni érdekeiktől függetlenül nem vétózhatják meg a határozatokat, nem dönthetnek úgy, hogy nem vesznek részt az intézkedésekben (88), és hozzá kell járulniuk a határozat tárgyát képező intézkedés finanszírozásához. Puszta formalitás, hogy az ilyen források nem a FITD mérlegében, hanem külön elszámolásban szerepelnek, mivel a forrásokat közvetlenül a FITD kezeli. |
| --- | --- |

(135)

Továbbá a támogatási intézkedések meghozatalára vonatkozó határozatot a FITD irányító szervei hozzák. A tagként működő bankok az egyéni érdekeiktől függetlenül nem vétózhatják meg a határozatokat, nem dönthetnek úgy, hogy nem vesznek részt az intézkedésekben (88), és hozzá kell járulniuk a határozat tárgyát képező intézkedés finanszírozásához. Puszta formalitás, hogy az ilyen források nem a FITD mérlegében, hanem külön elszámolásban szerepelnek, mivel a forrásokat közvetlenül a FITD kezeli.

88

| (136) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a beavatkozás a FITD-nek tudható be, nem a tagjainak, és az intézkedések meghozatalához használt források a FITD forrásai, nem pedig a tagjaként működő bankok saját forrásai. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a beavatkozás a FITD-nek tudható be, nem a tagjainak, és az intézkedések meghozatalához használt források a FITD forrásai, nem pedig a tagjaként működő bankok saját forrásai.

| (137) | Ezért mivel a FITD-hez való csatlakozás és a FITD által hozott támogatási intézkedésekhez való hozzájárulás is kötelező, a Bizottság megállapítja, hogy az Olaszországban való nem szövetkezeti bankként történő működés érdekében az olasz jog értelmében kötelező hozzájárulni a FITD által hozott támogatási intézkedések költségeihez. Az ilyen támogatási intézkedések finanszírozásához használt forrásokat egyértelműen a jogszabályok és egyéb állami szabályok értelmében szedik be, kezelik és osztják el, ezért állami jelleggel bírnak. |
| --- | --- |

(137)

Ezért mivel a FITD-hez való csatlakozás és a FITD által hozott támogatási intézkedésekhez való hozzájárulás is kötelező, a Bizottság megállapítja, hogy az Olaszországban való nem szövetkezeti bankként történő működés érdekében az olasz jog értelmében kötelező hozzájárulni a FITD által hozott támogatási intézkedések költségeihez. Az ilyen támogatási intézkedések finanszírozásához használt forrásokat egyértelműen a jogszabályok és egyéb állami szabályok értelmében szedik be, kezelik és osztják el, ezért állami jelleggel bírnak.

| (138) | Ennek megfelelően a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó ügyben, elvileg és a gyakorlatban egyaránt, az olasz hatóságok állandó ellenőrzést gyakorolnak annak vonatkozásában, hogy a FITD forrásainak felhasználása megfelel-e a közérdekű célkitűzéseknek, és befolyásolják az ilyen források FITD általi felhasználását. |
| --- | --- |

(138)

Ennek megfelelően a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó ügyben, elvileg és a gyakorlatban egyaránt, az olasz hatóságok állandó ellenőrzést gyakorolnak annak vonatkozásában, hogy a FITD forrásainak felhasználása megfelel-e a közérdekű célkitűzéseknek, és befolyásolják az ilyen források FITD általi felhasználását.

| (139) | Mivel a hatóságok formális hatáskörrel rendelkeznek ahhoz, hogy kérjék a beavatkozást és jóváhagyják a közpolitikai feladatnak való megfelelés vonatkozásában hozott intézkedéseket ((126) preambulumbekezdés), a Bizottság különösen azt állapítja meg, hogy a Banca d'Italia szerepe nem tekinthető úgy, mintha pusztán tájékoztatásra vagy csak az érvényesség és jogszerűség formális ellenőrzésére korlátozódna (89). |
| --- | --- |

(139)

Mivel a hatóságok formális hatáskörrel rendelkeznek ahhoz, hogy kérjék a beavatkozást és jóváhagyják a közpolitikai feladatnak való megfelelés vonatkozásában hozott intézkedéseket ((126) preambulumbekezdés), a Bizottság különösen azt állapítja meg, hogy a Banca d'Italia szerepe nem tekinthető úgy, mintha pusztán tájékoztatásra vagy csak az érvényesség és jogszerűség formális ellenőrzésére korlátozódna (89).

89

| (140) | A Bíróság a Doux Élevage-ügyben különösen arra mutatott rá, hogy abban az ügyben a díjak kötelező jellege nem függött
  „konkrét, a hatóságok által rögzített és meghatározott politikai célkitűzések elérésétől”. A FITD intézkedései azonban valóban olyan közpolitikai célkitűzésektől függenek (különösen a betétesek védelmére vonatkozó közpolitikai célkitűzések tartoznak ide), amelyek konkrétak, amelyeket a hatóságok rögzítettek és határoztak meg, és amelyeket az állami hatóságok ellenőriznek. |
| --- | --- |

(140)

A Bíróság a Doux Élevage-ügyben különösen arra mutatott rá, hogy abban az ügyben a díjak kötelező jellege nem függött
  „konkrét, a hatóságok által rögzített és meghatározott politikai célkitűzések elérésétől”. A FITD intézkedései azonban valóban olyan közpolitikai célkitűzésektől függenek (különösen a betétesek védelmére vonatkozó közpolitikai célkitűzések tartoznak ide), amelyek konkrétak, amelyeket a hatóságok rögzítettek és határoztak meg, és amelyeket az állami hatóságok ellenőriznek.

Doux Élevage

„konkrét, a hatóságok által rögzített és meghatározott politikai célkitűzések elérésétől”.

| (141) | A szóban forgó intézkedések feletti felügyeletet a Banca d'Italia gyakorolja, ezért többek között a Banca d'Italia célkitűzései, beleértve a pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzésére irányuló célkitűzés alapján felügyelik őket. Az alábbi tényeket kell felidézni:






  1. | a Banca d'Italia fontossága az olasz bankrendszer stabilitásának biztosítása és a betétesek védelme terén; |
| --- | --- | --- |

(141)

A szóban forgó intézkedések feletti felügyeletet a Banca d'Italia gyakorolja, ezért többek között a Banca d'Italia célkitűzései, beleértve a pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzésére irányuló célkitűzés alapján felügyelik őket. Az alábbi tényeket kell felidézni:

1.

a Banca d'Italia fontossága az olasz bankrendszer stabilitásának biztosítása és a betétesek védelme terén;

| 2. | a Banca d'Italia kiterjedt hatásköre annak biztosítására, hogy a FITD figyelembe veszi ezeket a követelményeket. |
| --- | --- |

2.

a Banca d'Italia kiterjedt hatásköre annak biztosítására, hogy a FITD figyelembe veszi ezeket a követelményeket.

| (142) | A fenti (127)–(131) preambulumbekezdésben említett tényezők (jogszabály, amelynek értelmében a szervezet szigorú ellenőrzés alá esik, és a Banca d'Italia által végzett hatékony koordináció annak biztosítására, hogy a FITD hozzájárul a főbb közpolitikai célkitűzések eléréséhez) arról árulkodnak, hogy a FITD különleges jogi státust élvez az olasz jog alá tartozó szokásos magánkonzorciumokhoz képest, és a közjogi feladata által tanúsított célja egyértelműen meghaladja például a CIDEF (90) célját, amelyet megvizsgáltak a Doux Élevage-ügyben hozott ítéletben. Az ilyen kivételes státus a Stardust Marine-ügyben folytatott vizsgálat értelmében hitelesen jelzi az államnak való betudhatóságot. |
| --- | --- |

(142)

A fenti (127)–(131) preambulumbekezdésben említett tényezők (jogszabály, amelynek értelmében a szervezet szigorú ellenőrzés alá esik, és a Banca d'Italia által végzett hatékony koordináció annak biztosítására, hogy a FITD hozzájárul a főbb közpolitikai célkitűzések eléréséhez) arról árulkodnak, hogy a FITD különleges jogi státust élvez az olasz jog alá tartozó szokásos magánkonzorciumokhoz képest, és a közjogi feladata által tanúsított célja egyértelműen meghaladja például a CIDEF (90) célját, amelyet megvizsgáltak a Doux Élevage-ügyben hozott ítéletben. Az ilyen kivételes státus a Stardust Marine-ügyben folytatott vizsgálat értelmében hitelesen jelzi az államnak való betudhatóságot.

90

Doux Élevage

Stardust Marine

| (143) | A fent említett tények alapján az intézkedések tartalma, kiterjedése és célja megmutatja, mennyire valószínűtlen, hogy a hatóságok nem vesznek részt a meghozatalukban. Az intézkedések nemcsak versenyelőnyhöz juttattak egy vállalkozást, hanem a (38) preambulumbekezdésben ismertetett 1., 2. és 3. intézkedés révén nyújtott állami támogatásnak köszönhetően a fizetésképtelenné válását is megakadályozták a betétesek és az olasz bankrendszer stabilitásának védelme érdekében. |
| --- | --- |

(143)

A fent említett tények alapján az intézkedések tartalma, kiterjedése és célja megmutatja, mennyire valószínűtlen, hogy a hatóságok nem vesznek részt a meghozatalukban. Az intézkedések nemcsak versenyelőnyhöz juttattak egy vállalkozást, hanem a (38) preambulumbekezdésben ismertetett 1., 2. és 3. intézkedés révén nyújtott állami támogatásnak köszönhetően a fizetésképtelenné válását is megakadályozták a betétesek és az olasz bankrendszer stabilitásának védelme érdekében.

| (144) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre annak alátámasztására, hogy az intézkedés az államnak tudható be, és állami forrásokból finanszírozták. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre annak alátámasztására, hogy az intézkedés az államnak tudható be, és állami forrásokból finanszírozták.

| (145) | Még abban az esetben is, ha néhány, a Bizottság által mérlegelt tényező önmagában nem elegendő annak a következtetésnek az indokolására, hogy az intézkedések az államnak tudhatók be, a (118)–(144) preambulumbekezdésből egyértelműen kiderül, hogy az ott megvizsgált bizonyítékok összességében alátámasztják, hogy a Bizottság által megvizsgált intézkedések arról tanúskodnak, hogy a FITD intézkedései az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(145)

Még abban az esetben is, ha néhány, a Bizottság által mérlegelt tényező önmagában nem elegendő annak a következtetésnek az indokolására, hogy az intézkedések az államnak tudhatók be, a (118)–(144) preambulumbekezdésből egyértelműen kiderül, hogy az ott megvizsgált bizonyítékok összességében alátámasztják, hogy a Bizottság által megvizsgált intézkedések arról tanúskodnak, hogy a FITD intézkedései az államnak tudhatók be.

| (146) | Az Olaszország és az érdekelt felek által a Banco di Siciliának és a Sicilcassának nyújtott támogatásról szóló bizottsági határozat vonatkozásában benyújtott észrevételek tekintetében először fel kell idézni, hogy az állami támogatás megléte objektív fogalom, amely nem határozható meg a Bizottság által a határozataiban alkalmazott állítólagos gyakorlat alapján, még akkor sem, ha bizonyítanák ennek a gyakorlatnak a meglétét. A Bizottság emellett rámutat, hogy a Tercas javára hozott támogatási intézkedések jóváhagyásának idején, az 1999-es évvel szemben, a Bizottság már részletesen kidolgozta és közzétette, milyen feltételek mellett minősül a betétbiztosítási rendszerek által nyújtott támogatás állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(146)

Az Olaszország és az érdekelt felek által a Banco di Siciliának és a Sicilcassának nyújtott támogatásról szóló bizottsági határozat vonatkozásában benyújtott észrevételek tekintetében először fel kell idézni, hogy az állami támogatás megléte objektív fogalom, amely nem határozható meg a Bizottság által a határozataiban alkalmazott állítólagos gyakorlat alapján, még akkor sem, ha bizonyítanák ennek a gyakorlatnak a meglétét. A Bizottság emellett rámutat, hogy a Tercas javára hozott támogatási intézkedések jóváhagyásának idején, az 1999-es évvel szemben, a Bizottság már részletesen kidolgozta és közzétette, milyen feltételek mellett minősül a betétbiztosítási rendszerek által nyújtott támogatás állami támogatásnak.

| (147) | Továbbá a Sicilcassa-ügyben hozott határozat meghozatalakor a Bizottság nem módosította az államnak való betudhatóságra vonatkozó értékelését az uniós bíróságoknak a Stardust Marine-ügyben és az azt követően hozott határozatok megállapításai alapján. |
| --- | --- |

(147)

Továbbá a Sicilcassa-ügyben hozott határozat meghozatalakor a Bizottság nem módosította az államnak való betudhatóságra vonatkozó értékelését az uniós bíróságoknak a Stardust Marine-ügyben és az azt követően hozott határozatok megállapításai alapján.

Sicilcassa

Stardust Marine

| (148) | Az Olaszország és az érdekelt felek által előterjesztett érvekkel ellentétben a Bizottságnak a betétbiztosítási rendszerek beavatkozásával kapcsolatos határozathozatali gyakorlata (91) bőséges példával szolgál arra, hogy a FITD által hozott intézkedések állami támogatás jellegűek. A fentiek alapján a Sicilcassa-ügyben hozott határozat nem ad okot arra, hogy Olaszország és az érdekelt felek indokolt elvárásokat támasszanak. |
| --- | --- |

(148)

Az Olaszország és az érdekelt felek által előterjesztett érvekkel ellentétben a Bizottságnak a betétbiztosítási rendszerek beavatkozásával kapcsolatos határozathozatali gyakorlata (91) bőséges példával szolgál arra, hogy a FITD által hozott intézkedések állami támogatás jellegűek. A fentiek alapján a Sicilcassa-ügyben hozott határozat nem ad okot arra, hogy Olaszország és az érdekelt felek indokolt elvárásokat támasszanak.

91

Sicilcassa

6.1.2.   A versenyt torzító és a tagállamok közötti kereskedelmet érintő szelektív előny

A versenyt torzító és a tagállamok közötti kereskedelmet érintő szelektív előny

| (149) | A FITD által hozott támogatási intézkedések szelektív előnyhöz juttatták a Tercast, és a FITD nem piacgazdasági szereplői minőségében járt el. Az 1., 2. és 3. intézkedés, amely esetében nem várható, illetve nem lehetséges megtérülés, nem olyan intézkedés, amelyet egy piacgazdasági szereplő hozna. Arról tanúskodnak, hogy a FITD nem piacgazdasági szereplőként, hanem közpolitikai feladatot teljesítő szervként járt el (92). Mindhárom intézkedés bármiféle díj, ellentételezés vagy kapcsolódó megtérülés nélkül nyújtott támogatást, amelyek együttes hatására a Tercas nem lépett ki a piacról, ahogy ilyen támogatás hiányában valószínűleg tette volna, és amelyek ezért szelektív előnyhöz juttatták. |
| --- | --- |

(149)

A FITD által hozott támogatási intézkedések szelektív előnyhöz juttatták a Tercast, és a FITD nem piacgazdasági szereplői minőségében járt el. Az 1., 2. és 3. intézkedés, amely esetében nem várható, illetve nem lehetséges megtérülés, nem olyan intézkedés, amelyet egy piacgazdasági szereplő hozna. Arról tanúskodnak, hogy a FITD nem piacgazdasági szereplőként, hanem közpolitikai feladatot teljesítő szervként járt el (92). Mindhárom intézkedés bármiféle díj, ellentételezés vagy kapcsolódó megtérülés nélkül nyújtott támogatást, amelyek együttes hatására a Tercas nem lépett ki a piacról, ahogy ilyen támogatás hiányában valószínűleg tette volna, és amelyek ezért szelektív előnyhöz juttatták.

92

| (150) | Még ha el is fogadnák, hogy az intézkedéseket egy hasonló helyzetű piacgazdasági szereplő magatartása alapján kellene megítélni, mindenképpen az érintett tagállamnak kellene objektív és igazolható bizonyítékokat bemutatnia a Bizottságnak annak alátámasztására, hogy a határozat olyan előzetes gazdasági értékelésen alapult, amely hasonló ahhoz az értékeléshez, amelyet hasonló helyzetben egy észszerű magánszereplő végezne, hogy meghatározza az intézkedés jövőbeli nyereségességét. A szóban forgó ügyben nem mutattak be bizonyítékot a Bizottságnak annak alátámasztására, hogy a FITD üzleti tervet vagy a befektetett tőke utáni nyereségre vonatkozó számításokat kért volna, amelyek alapvető követelménynek számítanak a magánszereplők beruházási döntésének meghozatalakor. |
| --- | --- |

(150)

Még ha el is fogadnák, hogy az intézkedéseket egy hasonló helyzetű piacgazdasági szereplő magatartása alapján kellene megítélni, mindenképpen az érintett tagállamnak kellene objektív és igazolható bizonyítékokat bemutatnia a Bizottságnak annak alátámasztására, hogy a határozat olyan előzetes gazdasági értékelésen alapult, amely hasonló ahhoz az értékeléshez, amelyet hasonló helyzetben egy észszerű magánszereplő végezne, hogy meghatározza az intézkedés jövőbeli nyereségességét. A szóban forgó ügyben nem mutattak be bizonyítékot a Bizottságnak annak alátámasztására, hogy a FITD üzleti tervet vagy a befektetett tőke utáni nyereségre vonatkozó számításokat kért volna, amelyek alapvető követelménynek számítanak a magánszereplők beruházási döntésének meghozatalakor.

| (151) | Olaszország és az érdekelt felek azt állítják, hogy ezek az intézkedések valójában megfelelnek a piacgazdasági szereplő elvének (93), különösen azért, mert lehetővé tették, hogy a FITD korlátozza a máskülönben felmerülő költségeket, vagyis a betétesek kifizetésének a FITD részéről felmerülő költségeit a Tercas kötelező igazgatási felszámolása esetén. |
| --- | --- |

(151)

Olaszország és az érdekelt felek azt állítják, hogy ezek az intézkedések valójában megfelelnek a piacgazdasági szereplő elvének (93), különösen azért, mert lehetővé tették, hogy a FITD korlátozza a máskülönben felmerülő költségeket, vagyis a betétesek kifizetésének a FITD részéről felmerülő költségeit a Tercas kötelező igazgatási felszámolása esetén.

93

| (152) | Az érdekelt felek továbbá azt állítják, hogy a FITD intézkedései a tagjaként működő bankok magánautonómiájába tartoznak. |
| --- | --- |

(152)

Az érdekelt felek továbbá azt állítják, hogy a FITD intézkedései a tagjaként működő bankok magánautonómiájába tartoznak.

| (153) | A Bizottság véleménye szerint az intézkedések egyértelműen a FITD-nek tudhatók be, amelyet nem a tagjaként működő bankok, hanem a hatóságok ellenőriznek (lásd a (134)–(136) preambulumbekezdésben található értékelést). A FITD által azelőtt hozott intézkedésekkel való összehasonlítás, hogy a tagjaként működő bankok csatlakozását jogszabály írta elő, lényegtelen, mivel a tagként működő bankok nem dönthetnek adott intézkedések ellen, ahogy a (134) és (135) preambulumbekezdésben olvasható. Ezt súlyosbítja az a mechanizmus, amellyel a FITD ilyen intézkedésekről határoz – ahogy a (36) preambulumbekezdésben szerepel –, és amely a nagyobb bankoknak kedvez (94) oly módon, hogy a beavatkozásról szóló határozatokat a tagjaként működő bankok többségének akarata ellenére is meghozhatják. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság véleménye szerint az intézkedések egyértelműen a FITD-nek tudhatók be, amelyet nem a tagjaként működő bankok, hanem a hatóságok ellenőriznek (lásd a (134)–(136) preambulumbekezdésben található értékelést). A FITD által azelőtt hozott intézkedésekkel való összehasonlítás, hogy a tagjaként működő bankok csatlakozását jogszabály írta elő, lényegtelen, mivel a tagként működő bankok nem dönthetnek adott intézkedések ellen, ahogy a (134) és (135) preambulumbekezdésben olvasható. Ezt súlyosbítja az a mechanizmus, amellyel a FITD ilyen intézkedésekről határoz – ahogy a (36) preambulumbekezdésben szerepel –, és amely a nagyobb bankoknak kedvez (94) oly módon, hogy a beavatkozásról szóló határozatokat a tagjaként működő bankok többségének akarata ellenére is meghozhatják.

94

| (154) | A szóban forgó költségek így a FITD-re mint a betétesek védelmét szolgáló közpolitikai feladatnak megfelelően eljáró betétbiztosítási rendszerre kirótt kötelezettségekből fakadnak. Egyetlen piacgazdasági szereplőnek sem kellene teljesítenie a közpolitikai feladatokból eredő kötelezettségeket, például a betétesek kifizetésére vonatkozó kötelezettséget a Tercas felszámolása esetén. Az állandó ítélkezési gyakorlatnak- megfelelően a közpolitikai feladatok értelmében felmerülő kötelezettségek nem vehetők figyelembe a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor (95). |
| --- | --- |

(154)

A szóban forgó költségek így a FITD-re mint a betétesek védelmét szolgáló közpolitikai feladatnak megfelelően eljáró betétbiztosítási rendszerre kirótt kötelezettségekből fakadnak. Egyetlen piacgazdasági szereplőnek sem kellene teljesítenie a közpolitikai feladatokból eredő kötelezettségeket, például a betétesek kifizetésére vonatkozó kötelezettséget a Tercas felszámolása esetén. Az állandó ítélkezési gyakorlatnak- megfelelően a közpolitikai feladatok értelmében felmerülő kötelezettségek nem vehetők figyelembe a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor (95).

95

| (155) | A FITD közpolitikai feladatai keretében felmerült kötelezettségeket félretéve a Bizottság ezért megállapítja, hogy a piacgazdasági szereplők a három intézkedés egyikét sem hozták volna meg. Az üzleti terv és a beruházás megtérülési esélyének hiánya alapvető ennek értékeléséhez, és csak megerősíti ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(155)

A FITD közpolitikai feladatai keretében felmerült kötelezettségeket félretéve a Bizottság ezért megállapítja, hogy a piacgazdasági szereplők a három intézkedés egyikét sem hozták volna meg. Az üzleti terv és a beruházás megtérülési esélyének hiánya alapvető ennek értékeléséhez, és csak megerősíti ezt a következtetést.

| (156) | Végezetül, a BPB és a Tercas azt állítja, hogy a FITD által hozott intézkedések egy időben történtek a BPB magánszereplőként történő hozzájárulásával. A Bizottság rámutat, hogy a magán és az állami társbefektetők esetében is teljesen egyenlő feltételek vonatkoznak az ilyen egyidejű beruházásokra. Ez a feltétel itt egyértelműen nem teljesül. A BPB a Tercas teljes tulajdonjogát megszerezte, míg a FITD beruházása nem térült meg. |
| --- | --- |

(156)

Végezetül, a BPB és a Tercas azt állítja, hogy a FITD által hozott intézkedések egy időben történtek a BPB magánszereplőként történő hozzájárulásával. A Bizottság rámutat, hogy a magán és az állami társbefektetők esetében is teljesen egyenlő feltételek vonatkoznak az ilyen egyidejű beruházásokra. Ez a feltétel itt egyértelműen nem teljesül. A BPB a Tercas teljes tulajdonjogát megszerezte, míg a FITD beruházása nem térült meg.

| (157) | A (149)–(156) preambulumbekezdésben felsorolt okokból a FITD által a Tercas javára hozott intézkedések előnyhöz juttatták a Tercast, azaz vissza nem térítendő hozzájárulást biztosítottak a negatív saját tőke fedezésére, ellentételezés nélküli kezességet vállaltak a hitelkockázat fedezésére a(z) [...] felé, és feltételes vissza nem térítendő hozzájárulást tettek, hogy szükség esetén részben felmentsék a Tercast a jövedelemadóra vonatkozó, akkoriban hatályos szabályok értelmében fennálló adófizetési kötelezettsége alól. Ezek az intézkedések együttesen megakadályozták, hogy a Tercas kivonuljon a piacról. Ezek az intézkedések rendes piaci körülmények között nem biztosítottak volna előnyt a Tercas számára. |
| --- | --- |

(157)

A (149)–(156) preambulumbekezdésben felsorolt okokból a FITD által a Tercas javára hozott intézkedések előnyhöz juttatták a Tercast, azaz vissza nem térítendő hozzájárulást biztosítottak a negatív saját tőke fedezésére, ellentételezés nélküli kezességet vállaltak a hitelkockázat fedezésére a(z) [...] felé, és feltételes vissza nem térítendő hozzájárulást tettek, hogy szükség esetén részben felmentsék a Tercast a jövedelemadóra vonatkozó, akkoriban hatályos szabályok értelmében fennálló adófizetési kötelezettsége alól. Ezek az intézkedések együttesen megakadályozták, hogy a Tercas kivonuljon a piacról. Ezek az intézkedések rendes piaci körülmények között nem biztosítottak volna előnyt a Tercas számára.

| (158) | A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó intézkedések szelektívek, mert kizárólag a Tercasra vonatkoznak. Az ilyen támogatási intézkedések csak a felügyelet alatt álló bankok számára érhetők el, és kizárólag eseti alapon. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ebben a határozatban vizsgált intézkedések kifejezetten és kizárólag a Tercasra irányultak, hogy megakadályozzák a piacról történő kilépését, és ezért szelektívek. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó intézkedések szelektívek, mert kizárólag a Tercasra vonatkoznak. Az ilyen támogatási intézkedések csak a felügyelet alatt álló bankok számára érhetők el, és kizárólag eseti alapon. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ebben a határozatban vizsgált intézkedések kifejezetten és kizárólag a Tercasra irányultak, hogy megakadályozzák a piacról történő kilépését, és ezért szelektívek.

| (159) | Végezetül, a FITD intézkedései által a Tercasnak nyújtott előnyök torzítják a versenyt, mert megakadályozták a Tercas fizetésképtelenné válását és a piacról való kilépését. Mivel a Tercas versenyben van külföldi vállalkozásokkal, a tagállamok közötti kereskedelem is érintett. |
| --- | --- |

(159)

Végezetül, a FITD intézkedései által a Tercasnak nyújtott előnyök torzítják a versenyt, mert megakadályozták a Tercas fizetésképtelenné válását és a piacról való kilépését. Mivel a Tercas versenyben van külföldi vállalkozásokkal, a tagállamok közötti kereskedelem is érintett.

| (160) | Az 1. intézkedést illetően a 265 millió EUR nagyságú támogatásra vissza nem térítendő hozzájárulás formájában került sor a Tercas negatív saját tőkéjének fedezésére, bármiféle ellentételezés nélkül. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatástartalom a teljes 265 millió EUR nagyságú összeg. |
| --- | --- |

(160)

Az 1. intézkedést illetően a 265 millió EUR nagyságú támogatásra vissza nem térítendő hozzájárulás formájában került sor a Tercas negatív saját tőkéjének fedezésére, bármiféle ellentételezés nélkül. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatástartalom a teljes 265 millió EUR nagyságú összeg.

| (161) | A 2. intézkedést illetően a 35 millió EUR nagyságú kezességet három évre nyújtották a Tercas [...] felé való kitettségének adott részével kapcsolatos hitelkockázat fedezésére. A kezességvállalásról szóló bizottsági közlemény (96) értelmében a támogatástartalom a kedvezményezett által a kezességvállalás érdekében valamely piaci szereplőnek fizetendő díj és az ugyanazért a kezességért ténylegesen fizetett díj közötti különbség bruttó támogatási egyenértékeként számítandó ki. |
| --- | --- |

(161)

A 2. intézkedést illetően a 35 millió EUR nagyságú kezességet három évre nyújtották a Tercas [...] felé való kitettségének adott részével kapcsolatos hitelkockázat fedezésére. A kezességvállalásról szóló bizottsági közlemény (96) értelmében a támogatástartalom a kedvezményezett által a kezességvállalás érdekében valamely piaci szereplőnek fizetendő díj és az ugyanazért a kezességért ténylegesen fizetett díj közötti különbség bruttó támogatási egyenértékeként számítandó ki.

96

| (162) | A Bizottságnak nincsenek információi azzal kapcsolatban, milyen díjat számított volna fel egy piaci szereplő a [...] felé való hitelkockázati kitettség vagy a [...] hitelminősítésének biztosításáért. Azonban mivel a kitettség teljesítő volt, és a hitelt végül időben visszafizették, illetve figyelembe véve az 1. és a 3. intézkedés révén nyújtott sokkal jelentősebb támogatást, a Bizottság úgy véli, hogy elegendő az érintett támogatás becsült összegére vonatkozó alsó határ megállapítása. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottságnak nincsenek információi azzal kapcsolatban, milyen díjat számított volna fel egy piaci szereplő a [...] felé való hitelkockázati kitettség vagy a [...] hitelminősítésének biztosításáért. Azonban mivel a kitettség teljesítő volt, és a hitelt végül időben visszafizették, illetve figyelembe véve az 1. és a 3. intézkedés révén nyújtott sokkal jelentősebb támogatást, a Bizottság úgy véli, hogy elegendő az érintett támogatás becsült összegére vonatkozó alsó határ megállapítása.

| (163) | Ez az alsó határ úgy határozható meg, hogy referenciaértékként veszik a hároméves hitel-nemteljesítési csereügylet („CDS”) (97) értékeinek akkor mért átlagát, amikor a támogatást nyújtották a CDS-sel aktívan kereskedő legnagyobb olasz nem pénzügyi vállalatoknak. Ez átlagban 53 bázispont (98). Mivel a kezesség 35 millió EUR kitettséget fedezett és csak kilenc hónapig állt fenn, a kezességvállalási-díj pénzbeli értéke 0,14 millió EUR. A megállapodások nem rendelkeztek olyan FITD-nek fizetendő díjról, amely levonható ebből az összegből, ezért a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás összege 0,14 millió EUR. |
| --- | --- |

(163)

Ez az alsó határ úgy határozható meg, hogy referenciaértékként veszik a hároméves hitel-nemteljesítési csereügylet („CDS”) (97) értékeinek akkor mért átlagát, amikor a támogatást nyújtották a CDS-sel aktívan kereskedő legnagyobb olasz nem pénzügyi vállalatoknak. Ez átlagban 53 bázispont (98). Mivel a kezesség 35 millió EUR kitettséget fedezett és csak kilenc hónapig állt fenn, a kezességvállalási-díj pénzbeli értéke 0,14 millió EUR. A megállapodások nem rendelkeztek olyan FITD-nek fizetendő díjról, amely levonható ebből az összegből, ezért a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás összege 0,14 millió EUR.

97

98

| (164) | A 3. intézkedést illetően a Bizottság megállapítja, hogy az olasz jog értelmében az adómentesség az Európai Bizottság felé történő bejelentéshez és az Európai Bizottság jóváhagyásához kötött. A támogatás nyújtásának idején vagy azt követően a Bizottság nem hozott határozatot a 3. intézkedésről, így úgy tekintendő, hogy a kezesség esedékes. Az adómentességet nem jelentették be hivatalosan a Bizottságnak, ami azt jelenti, hogy nem alkalmazható. A Bizottság ezért nem tekintheti az intézkedést kezességnek, hanem újabb, ellentételezés nélküli vissza nem térítendő hozzájárulásnak tekinti. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatástartalom a teljes 30 millió EUR nagyságú összeg. |
| --- | --- |

(164)

A 3. intézkedést illetően a Bizottság megállapítja, hogy az olasz jog értelmében az adómentesség az Európai Bizottság felé történő bejelentéshez és az Európai Bizottság jóváhagyásához kötött. A támogatás nyújtásának idején vagy azt követően a Bizottság nem hozott határozatot a 3. intézkedésről, így úgy tekintendő, hogy a kezesség esedékes. Az adómentességet nem jelentették be hivatalosan a Bizottságnak, ami azt jelenti, hogy nem alkalmazható. A Bizottság ezért nem tekintheti az intézkedést kezességnek, hanem újabb, ellentételezés nélküli vissza nem térítendő hozzájárulásnak tekinti. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatástartalom a teljes 30 millió EUR nagyságú összeg.

6.1.3.   Következtetések a támogatás meglétével kapcsolatban

Következtetések a támogatás meglétével kapcsolatban

| (165) | A fenti (149)–(164) preambulumbekezdésben részletezett okokból a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés (265 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás), a 2. intézkedés (35 millió EUR összegű kezesség a [...] felé való hitelkockázati kitettség fedezésére 0,14 millió EUR összegű támogatási elemmel) és a 3. intézkedés (további 30 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás) a FITD által nyújtott összesen 295,14 millió EUR összegű állami támogatás formájában szelektív előnyhöz juttatta a Tercast, ami torzította a versenyt és érintette a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezt a szelektív előnyt állami forrásokból nyújtották a FITD intézkedései révén, amelyek a (112)–(148) preambulumbekezdésben részletezett okokból az államnak tudhatók be. A támogatást 2014. július 7-én nyújtották. |
| --- | --- |

(165)

A fenti (149)–(164) preambulumbekezdésben részletezett okokból a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés (265 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás), a 2. intézkedés (35 millió EUR összegű kezesség a [...] felé való hitelkockázati kitettség fedezésére 0,14 millió EUR összegű támogatási elemmel) és a 3. intézkedés (további 30 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás) a FITD által nyújtott összesen 295,14 millió EUR összegű állami támogatás formájában szelektív előnyhöz juttatta a Tercast, ami torzította a versenyt és érintette a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezt a szelektív előnyt állami forrásokból nyújtották a FITD intézkedései révén, amelyek a (112)–(148) preambulumbekezdésben részletezett okokból az államnak tudhatók be. A támogatást 2014. július 7-én nyújtották.

6.2.   A támogatás kedvezményezettje

A támogatás kedvezményezettje

| (166) | A Bizottság emlékeztet arra az értékelésére, miszerint mindhárom szóban forgó intézkedés előnyhöz juttatja a Tercast. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedések kedveztek a Tercas gazdasági tevékenységének, mert megakadályozták a Tercas piacról való kivonulását, és lehetővé tették a gazdasági tevékenységei folytatását a vevőn, a BPB-n belül. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság emlékeztet arra az értékelésére, miszerint mindhárom szóban forgó intézkedés előnyhöz juttatja a Tercast. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedések kedveztek a Tercas gazdasági tevékenységének, mert megakadályozták a Tercas piacról való kivonulását, és lehetővé tették a gazdasági tevékenységei folytatását a vevőn, a BPB-n belül.

| (167) | Azzal kapcsolatban, hogy a bank tevékenységeinek eladása a vevőnek szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 79., 80. és 81. pontjával, illetve a szerkezetátalakításról szóló közlemény (99) 20. pontjával összhangban a Bizottságnak értékelnie kell, hogy teljesültek-e bizonyos követelmények. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a hitelintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát. |
| --- | --- |

(167)

Azzal kapcsolatban, hogy a bank tevékenységeinek eladása a vevőnek szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 79., 80. és 81. pontjával, illetve a szerkezetátalakításról szóló közlemény (99) 20. pontjával összhangban a Bizottságnak értékelnie kell, hogy teljesültek-e bizonyos követelmények. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a hitelintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát.

99

| (168) | Ahogy az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel, nem áll olyan bizonyíték a Bizottság rendelkezésére, amely alapján megállapítható lenne, hogy i. az eladási eljárás nem volt nyílt, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes; ii. az eladásra nem piaci feltételek mellett került sor; és iii. az olasz hatóságok nem maximálták a Tercas eladási árát. |
| --- | --- |

(168)

Ahogy az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel, nem áll olyan bizonyíték a Bizottság rendelkezésére, amely alapján megállapítható lenne, hogy i. az eladási eljárás nem volt nyílt, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes; ii. az eladásra nem piaci feltételek mellett került sor; és iii. az olasz hatóságok nem maximálták a Tercas eladási árát.

| (169) | A Bizottság megállapítja, hogy a támogatási intézkedés egyedüli kedvezményezettje a Tercas, és a vevő, a BPB nem részesült támogatásban. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság megállapítja, hogy a támogatási intézkedés egyedüli kedvezményezettje a Tercas, és a vevő, a BPB nem részesült támogatásban.

7.   A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE

A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE

| (170) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az azonosított intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást vonnak maguk után, amelynek biztosításával megsértették az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése által előírt bejelentési és felfüggesztési kötelezettséget. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Tercas javára hozott intézkedések jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(170)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az azonosított intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást vonnak maguk után, amelynek biztosításával megsértették az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése által előírt bejelentési és felfüggesztési kötelezettséget. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Tercas javára hozott intézkedések jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

8.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

8.1.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

| (171) | Olaszország nem állította, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal. Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének egyetlen rendelkezése sem alkalmazandó. Hasonlóképpen a 107. cikk (3) bekezdésének a) és d) pontja egyértelműen nem alkalmazandó, míg a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő követelmények korlátozóbbak, mint azok, amelyeket a Bizottság jelenleg alkalmaz a nehéz helyzetben lévő pénzintézetek esetében a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében. A Bizottság ezért kizárólag az utoljára említett intézkedés alapján fogja megvizsgálni a FITD beavatkozásának összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(171)

Olaszország nem állította, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal. Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének egyetlen rendelkezése sem alkalmazandó. Hasonlóképpen a 107. cikk (3) bekezdésének a) és d) pontja egyértelműen nem alkalmazandó, míg a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő követelmények korlátozóbbak, mint azok, amelyeket a Bizottság jelenleg alkalmaz a nehéz helyzetben lévő pénzintézetek esetében a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében. A Bizottság ezért kizárólag az utoljára említett intézkedés alapján fogja megvizsgálni a FITD beavatkozásának összeegyeztethetőségét.

| (172) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék
  „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt az álláspontot folyamatosan részletezték és kidolgozták a válsággal foglalkozó hét közleményben (100), majd ismét megerősítették a bankokról szóló 2013. évi közleményben, amelyben a Bizottság kifejti, miért véli úgy, hogy továbbra is teljesülnek a 107. cikk (3) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(172)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék
  „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt az álláspontot folyamatosan részletezték és kidolgozták a válsággal foglalkozó hét közleményben (100), majd ismét megerősítették a bankokról szóló 2013. évi közleményben, amelyben a Bizottság kifejti, miért véli úgy, hogy továbbra is teljesülnek a 107. cikk (3) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó követelmények.

„egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.

100

| (173) | Ahhoz, hogy egy támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése b) pontjának értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőségre vonatkozó, a 107. cikk (3) bekezdésében szereplő általános elveknek, figyelembe véve az EUMSZ általános célkitűzéseit. A Bizottság ezért a korábbi határozataiban (101) megállapította, hogy a támogatási intézkedéseknek vagy programoknak meg kell felelniük az alábbi három tesztnek: i. megfelelőség, ii. szükségesség, és iii. arányosság. |
| --- | --- |

(173)

Ahhoz, hogy egy támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése b) pontjának értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőségre vonatkozó, a 107. cikk (3) bekezdésében szereplő általános elveknek, figyelembe véve az EUMSZ általános célkitűzéseit. A Bizottság ezért a korábbi határozataiban (101) megállapította, hogy a támogatási intézkedéseknek vagy programoknak meg kell felelniük az alábbi három tesztnek: i. megfelelőség, ii. szükségesség, és iii. arányosság.

101

| (174) | A 2013. augusztus 1-je után nyújtott állami támogatásokra a bankokról szóló 2013. évi közlemény alkalmazandó. A FITD támogatási beavatkozását 2014. július 7-én engedélyezte a Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(174)

A 2013. augusztus 1-je után nyújtott állami támogatásokra a bankokról szóló 2013. évi közlemény alkalmazandó. A FITD támogatási beavatkozását 2014. július 7-én engedélyezte a Banca d'Italia.

| (175) | Annak megállapításához, hogy az intézkedések összeegyeztethetők-e a válságról szóló közleményekkel, a Bizottság az alábbiak szerint fogja megvizsgálni a három intézkedés során nyújtott támogatást:
  1.   
  1. intézkedés
  : A 265 millió EUR összegű vissza nem térítendő hozzájárulást feltőkésítésnek fogják tekintetni a bankokról szóló 2013. évi közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében végzett vizsgálat alkalmazásában, noha annyiban eltér a szokásos feltőkésítési intézkedésektől, hogy a hozzájárulást nyújtó hatóság nem szerzett jogokat, és nem került sor ellentételezésre.
  2.   
  2. intézkedés
  : A 35 millió EUR összegű kezesség a Tercas [...] felé való kitettségének adott részével kapcsolatos hitelkockázat fedezésére, 0,14 millió EUR összegű támogatástartalommal, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (102), valamint a bankokról szóló 2013. évi közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében a Tercas szerkezetátalakítására nyújtott támogatásként értékelhető.
  3.   
  3. intézkedés
  : Mivel a Bizottság nem hozott határozatot, a 30 millió EUR összegű kezességet egy vissza nem fizetendő hozzájáruláson keresztül nyújtott további támogatásnak tekintik. Ennek eredményeképpen feltőkésítésként kell kezelni, és ugyanúgy kell megvizsgálni, mint az 1. intézkedést. |
| --- | --- |

(175)

Annak megállapításához, hogy az intézkedések összeegyeztethetők-e a válságról szóló közleményekkel, a Bizottság az alábbiak szerint fogja megvizsgálni a három intézkedés során nyújtott támogatást:

1.   
  1. intézkedés
  : A 265 millió EUR összegű vissza nem térítendő hozzájárulást feltőkésítésnek fogják tekintetni a bankokról szóló 2013. évi közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében végzett vizsgálat alkalmazásában, noha annyiban eltér a szokásos feltőkésítési intézkedésektől, hogy a hozzájárulást nyújtó hatóság nem szerzett jogokat, és nem került sor ellentételezésre.

1. intézkedés

2.   
  2. intézkedés
  : A 35 millió EUR összegű kezesség a Tercas [...] felé való kitettségének adott részével kapcsolatos hitelkockázat fedezésére, 0,14 millió EUR összegű támogatástartalommal, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (102), valamint a bankokról szóló 2013. évi közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében a Tercas szerkezetátalakítására nyújtott támogatásként értékelhető.

2. intézkedés

102

3.   
  3. intézkedés
  : Mivel a Bizottság nem hozott határozatot, a 30 millió EUR összegű kezességet egy vissza nem fizetendő hozzájáruláson keresztül nyújtott további támogatásnak tekintik. Ennek eredményeképpen feltőkésítésként kell kezelni, és ugyanúgy kell megvizsgálni, mint az 1. intézkedést.

3. intézkedés

| (176) | A Bizottság először értékeli, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján a 2. intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal, majd a bankokról szóló 2013. évi közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján együttesen értékeli mindhárom intézkedést. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság először értékeli, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján a 2. intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal, majd a bankokról szóló 2013. évi közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján együttesen értékeli mindhárom intézkedést.

8.2.   A 2. intézkedés összeegyeztethetősége az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel

A 2. intézkedés összeegyeztethetősége az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel

| (177) | A 2. intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közleményben felsorolt összeegyeztethetőségi szempontok alapján kell értékelni, mert a célkitűzése szerint a kedvezményezett bankot
  „mentesítik az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálják ezért)”. Ezek a szempontok az alábbiak: i. az eszközök támogathatósága; ii. átláthatóság és az értékvesztések közzététele; iii. az eszközök kezelése; iv. az értékelés korrekt és következetes megközelítése; és v. megfelelő ellentételezés és tehermegosztás. |
| --- | --- |

(177)

A 2. intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közleményben felsorolt összeegyeztethetőségi szempontok alapján kell értékelni, mert a célkitűzése szerint a kedvezményezett bankot
  „mentesítik az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálják ezért)”. Ezek a szempontok az alábbiak: i. az eszközök támogathatósága; ii. átláthatóság és az értékvesztések közzététele; iii. az eszközök kezelése; iv. az értékelés korrekt és következetes megközelítése; és v. megfelelő ellentételezés és tehermegosztás.

„mentesítik az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálják ezért)”.

8.2.1.   Az eszközök támogathatósága

Az eszközök támogathatósága

| (178) | Az eszközök támogathatóságát illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakasza ismerteti, hogy az eszközátvételhez az értékvesztett eszközök egyértelmű azonosítására van szükség, és bizonyos korlátozások merülnek fel a támogathatóságot illetően. |
| --- | --- |

(178)

Az eszközök támogathatóságát illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakasza ismerteti, hogy az eszközátvételhez az értékvesztett eszközök egyértelmű azonosítására van szükség, és bizonyos korlátozások merülnek fel a támogathatóságot illetően.

| (179) | Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kimondja, hogy a támogatható eszközök a pénzügyi válság kiváltásáért felelős eszközök, ugyanakkor lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy
  „megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül kiterjeszthessék a támogathatóságot olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 35. pontja szerint
  „nem vonhatók be az eszközátvételi intézkedésbe azok az eszközök, amelyek jelenleg nem minősülnek értékvesztettnek”. |
| --- | --- |

(179)

Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kimondja, hogy a támogatható eszközök a pénzügyi válság kiváltásáért felelős eszközök, ugyanakkor lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy
  „megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül kiterjeszthessék a támogathatóságot olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 35. pontja szerint
  „nem vonhatók be az eszközátvételi intézkedésbe azok az eszközök, amelyek jelenleg nem minősülnek értékvesztettnek”.

„megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül kiterjeszthessék a támogathatóságot olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”.

„nem vonhatók be az eszközátvételi intézkedésbe azok az eszközök, amelyek jelenleg nem minősülnek értékvesztettnek”.

| (180) | A jelen ügyben egy 2014. júliusi FITD-jelentés megemlíti, hogy a 2. intézkedésben említett kitettségek teljesítő, de problémás hitelekre vonatkoznak. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakaszában szereplő szempontok szerint a teljesítő hitelek nem támogathatók. A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy a 2. intézkedés nem felel meg az értékvesztett eszközökről szóló közleményben található, az eszközök támogathatóságára vonatkozó szempontoknak. |
| --- | --- |

(180)

A jelen ügyben egy 2014. júliusi FITD-jelentés megemlíti, hogy a 2. intézkedésben említett kitettségek teljesítő, de problémás hitelekre vonatkoznak. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakaszában szereplő szempontok szerint a teljesítő hitelek nem támogathatók. A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy a 2. intézkedés nem felel meg az értékvesztett eszközökről szóló közleményben található, az eszközök támogathatóságára vonatkozó szempontoknak.

8.2.2.   Átláthatóság és közzététel, kezelés és értékelés

Átláthatóság és közzététel, kezelés és értékelés

| (181) | Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.1. szakasza szerint a Bizottság előírja a teljes körű előzetes átláthatóságot és az értékvesztések közzétételét az eszközátvételi intézkedések alá vonandó eszközök esetében. A Bizottságot ugyanakkor nem tájékoztatták a szóban forgó kitettségről vagy a vállalatról. |
| --- | --- |

(181)

Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.1. szakasza szerint a Bizottság előírja a teljes körű előzetes átláthatóságot és az értékvesztések közzétételét az eszközátvételi intézkedések alá vonandó eszközök esetében. A Bizottságot ugyanakkor nem tájékoztatták a szóban forgó kitettségről vagy a vállalatról.

| (182) | Továbbá sem az érintett tagállam, sem az érdekelt felek nem adták meg az értékvesztett eszközök értékelését az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.5. szakaszának megfelelően, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely alapján a Bizottság megállapíthatná a közlemény 5.6. szakaszának előírása szerint, hogy az eszközöket funkcionálisan és szervezetileg megfelelően elkülönítették. |
| --- | --- |

(182)

Továbbá sem az érintett tagállam, sem az érdekelt felek nem adták meg az értékvesztett eszközök értékelését az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.5. szakaszának megfelelően, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely alapján a Bizottság megállapíthatná a közlemény 5.6. szakaszának előírása szerint, hogy az eszközöket funkcionálisan és szervezetileg megfelelően elkülönítették.

| (183) | A Bizottság megállapítja, hogy az átláthatóságra és a közzétételre vonatkozó szempontok nem teljesültek, és nincs olyan bizonyíték, amely alapján a Bizottság megállapíthatná, hogy teljesültek a kezelésre és értékelésre vonatkozó szempontok. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság megállapítja, hogy az átláthatóságra és a közzétételre vonatkozó szempontok nem teljesültek, és nincs olyan bizonyíték, amely alapján a Bizottság megállapíthatná, hogy teljesültek a kezelésre és értékelésre vonatkozó szempontok.

8.2.3.   Tehermegosztás és ellentételezés

Tehermegosztás és ellentételezés

| (184) | Az ellentételezést illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza megismétli azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük, és rendelkezik a megfelelő ellentételezésről, hogy biztosítsák a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. |
| --- | --- |

(184)

Az ellentételezést illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza megismétli azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük, és rendelkezik a megfelelő ellentételezésről, hogy biztosítsák a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését.

| (185) | Ahogy a (195)–(212) preambulumbekezdésben szerepel, a megfelelő tehermegosztás vonatkozásában nem hoztak intézkedéseket. A Bizottság emellett megállapítja, hogy a [...] felé való kitettséghez kapcsolódó kezesség esetében nem írtak elő ellentételezést. |
| --- | --- |

(185)

Ahogy a (195)–(212) preambulumbekezdésben szerepel, a megfelelő tehermegosztás vonatkozásában nem hoztak intézkedéseket. A Bizottság emellett megállapítja, hogy a [...] felé való kitettséghez kapcsolódó kezesség esetében nem írtak elő ellentételezést.

| (186) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés az értékvesztett eszközökről szóló közleményben szereplő halmozott követelmények egyikét sem teljesíti. A 2. intézkedés így nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(186)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés az értékvesztett eszközökről szóló közleményben szereplő halmozott követelmények egyikét sem teljesíti. A 2. intézkedés így nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

8.3.   Az 1., 2. és 3. intézkedés összeegyeztethetősége a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel és a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

Az 1., 2. és 3. intézkedés összeegyeztethetősége a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel és a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

| (187) | Az 1. és a 3. intézkedést illetően az intézkedések a formájukat tekintve vissza nem térítendő támogatást, azaz ellenérték (tulajdonjog vagy ellentételezés) nélküli pénzbeli hozzájárulást tartalmaznak. A bankokról szóló 2013. évi közleményben szereplő összeegyeztethetőségi szempontok nem vonatkoznak az ilyen támogatásokra. |
| --- | --- |

(187)

Az 1. és a 3. intézkedést illetően az intézkedések a formájukat tekintve vissza nem térítendő támogatást, azaz ellenérték (tulajdonjog vagy ellentételezés) nélküli pénzbeli hozzájárulást tartalmaznak. A bankokról szóló 2013. évi közleményben szereplő összeegyeztethetőségi szempontok nem vonatkoznak az ilyen támogatásokra.

| (188) | A bankokról szóló 2013. évi közleményben szereplő, a vissza nem térítendő támogatásokhoz hasonló egyetlen támogatási forma a feltőkésítési támogatás. Ugyanakkor a feltőkésítéshez számos összeegyeztethetőségi szempontnak kell teljesülnie, így rendelkezni kell az alábbiakkal: i. tőkebevonási terv, amely körvonalaz minden, a szóban forgó bank számára elérhető lehetőséget a magánforrásokból történő tőkebevonásra; ii. szerkezetátalakítási terv, amelynek révén helyreáll a pénzintézet életképessége; iii. a kedvezményezett kellő mértékű hozzájárulása a tőke és a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok tulajdonosainak lehető legnagyobb mértékű hozzájárulásával (tehermegosztás), és iv. olyan intézkedések, amelyek elégségesek a verseny torzulásának korlátozására. Lehet, hogy a Tercas vagyonfelügyelője végrehajtotta a tőkebevonási tervet (lásd a (15) preambulumbekezdést), de a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére olyan bizonyítékok, amelyek alátámasztanák az itt ismertetett összeegyeztethetőségi követelmények teljesülését. |
| --- | --- |

(188)

A bankokról szóló 2013. évi közleményben szereplő, a vissza nem térítendő támogatásokhoz hasonló egyetlen támogatási forma a feltőkésítési támogatás. Ugyanakkor a feltőkésítéshez számos összeegyeztethetőségi szempontnak kell teljesülnie, így rendelkezni kell az alábbiakkal: i. tőkebevonási terv, amely körvonalaz minden, a szóban forgó bank számára elérhető lehetőséget a magánforrásokból történő tőkebevonásra; ii. szerkezetátalakítási terv, amelynek révén helyreáll a pénzintézet életképessége; iii. a kedvezményezett kellő mértékű hozzájárulása a tőke és a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok tulajdonosainak lehető legnagyobb mértékű hozzájárulásával (tehermegosztás), és iv. olyan intézkedések, amelyek elégségesek a verseny torzulásának korlátozására. Lehet, hogy a Tercas vagyonfelügyelője végrehajtotta a tőkebevonási tervet (lásd a (15) preambulumbekezdést), de a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére olyan bizonyítékok, amelyek alátámasztanák az itt ismertetett összeegyeztethetőségi követelmények teljesülését.

| (189) | Az 1. és a 3. intézkedés tárgyát képező vissza nem térítendő hozzájárulásokat alapjában véve azért biztosították, hogy megszüntessék a Tercas negatív saját tőkéjét, mielőtt a BPB átveszi a bankot. A Bizottság hasonló ügyleteket korábban összeegyeztethetőnek talált a belső piaccal, de csak mint a szanálás elősegítésére nyújtott támogatást vagy egy bank szabályos felszámolásának támogatására irányuló támogatást (103). Mivel a Tercas megsegítésére irányuló intézkedések nem alkalmaztak szanálási vagy felszámolási programokat, a Bizottság nem követheti ugyanezt az érvelést a Tercas esetében. Ezért feltőkésítési támogatásként kell értékelnie az intézkedést. |
| --- | --- |

(189)

Az 1. és a 3. intézkedés tárgyát képező vissza nem térítendő hozzájárulásokat alapjában véve azért biztosították, hogy megszüntessék a Tercas negatív saját tőkéjét, mielőtt a BPB átveszi a bankot. A Bizottság hasonló ügyleteket korábban összeegyeztethetőnek talált a belső piaccal, de csak mint a szanálás elősegítésére nyújtott támogatást vagy egy bank szabályos felszámolásának támogatására irányuló támogatást (103). Mivel a Tercas megsegítésére irányuló intézkedések nem alkalmaztak szanálási vagy felszámolási programokat, a Bizottság nem követheti ugyanezt az érvelést a Tercas esetében. Ezért feltőkésítési támogatásként kell értékelnie az intézkedést.

103

| (190) | A 2. intézkedés arra irányult, hogy megvédje a Tercast a [...] felé való kitettségéből fakadó lehetséges veszteségektől. Ezért hasonló a Tercas szerkezetátalakítása érdekében nyújtott feltőkésítési támogatáshoz. Az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek való megfelelésétől függetlenül, ha a 2. intézkedést összeegyeztethetőnek minősítik, emellett meg kell felelnie a bankokról szóló 2013. évi közleménynek és a szerkezetátalakításról szóló közleménynek. Továbbá a 2. intézkedés figyelembevétele nélkül nem lehetne értékelni az 1. és a 3. intézkedést az említett közlemények alapján. |
| --- | --- |

(190)

A 2. intézkedés arra irányult, hogy megvédje a Tercast a [...] felé való kitettségéből fakadó lehetséges veszteségektől. Ezért hasonló a Tercas szerkezetátalakítása érdekében nyújtott feltőkésítési támogatáshoz. Az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek való megfelelésétől függetlenül, ha a 2. intézkedést összeegyeztethetőnek minősítik, emellett meg kell felelnie a bankokról szóló 2013. évi közleménynek és a szerkezetátalakításról szóló közleménynek. Továbbá a 2. intézkedés figyelembevétele nélkül nem lehetne értékelni az 1. és a 3. intézkedést az említett közlemények alapján.

8.3.1.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (191) | A bankokról szóló 2013. évi közlemény előírja egyrészt a tőkebevonási tervet annak biztosítására, hogy az állami támogatás igénybevétele előtt a magántőke minden lehetséges forrását igénybe vették, másrészt a hosszú távú életképesség helyreállításának bemutatására szolgáló szerkezetátalakítási tervet is. A hosszú távú életképességet az érintett bank akkor érte el, ha saját erejéből és a vonatkozó prudenciális előírásokkal összhangban képes a tőkéért folytatott versenyben megállni a helyét. A banknak ennek érdekében képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és kockázati profilja figyelembevételével megfelelő sajáttőke-arányos nyereség elérésére. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja szerint az életképesség a bank értékesítése révén is elérhető. |
| --- | --- |

(191)

A bankokról szóló 2013. évi közlemény előírja egyrészt a tőkebevonási tervet annak biztosítására, hogy az állami támogatás igénybevétele előtt a magántőke minden lehetséges forrását igénybe vették, másrészt a hosszú távú életképesség helyreállításának bemutatására szolgáló szerkezetátalakítási tervet is. A hosszú távú életképességet az érintett bank akkor érte el, ha saját erejéből és a vonatkozó prudenciális előírásokkal összhangban képes a tőkéért folytatott versenyben megállni a helyét. A banknak ennek érdekében képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és kockázati profilja figyelembevételével megfelelő sajáttőke-arányos nyereség elérésére. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja szerint az életképesség a bank értékesítése révén is elérhető.

| (192) | Az érdekelt felek azt állítják, hogy a vagyonfelügyelő lépéseket tett „a Tercas szervezetét és belső ellenőrzési rendszerét érintő hiányosságok megszüntetésére”. A BPB szerint továbbá a helyreállítási terv szerkezeti elemeit a BPB 2015–2019. évi üzleti tervében dolgozták ki. |
| --- | --- |

(192)

Az érdekelt felek azt állítják, hogy a vagyonfelügyelő lépéseket tett „a Tercas szervezetét és belső ellenőrzési rendszerét érintő hiányosságok megszüntetésére”. A BPB szerint továbbá a helyreállítási terv szerkezeti elemeit a BPB 2015–2019. évi üzleti tervében dolgozták ki.

| (193) | A Bizottság megállapítja, hogy az erre irányuló, Olaszországnak címzett formális kérése ellenére nem kapott a hosszú távú életképesség visszanyeréséről tanúskodó szerkezetátalakítási vagy helyreállítási tervet. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság megállapítja, hogy az erre irányuló, Olaszországnak címzett formális kérése ellenére nem kapott a hosszú távú életképesség visszanyeréséről tanúskodó szerkezetátalakítási vagy helyreállítási tervet.

| (194) | A Bizottság felismeri, hogy megvizsgálhatja a feltőkésítési intézkedés végrehajtását követően benyújtott szerkezetátalakítási tervet. A bankokról szóló 2013. évi közlemény rendelkezik egy ilyen lehetőségről, különösen abban az esetben, ha megmentési támogatásként bejelentették és szigorú feltételek mellett végrehajtották a támogatást. Ugyanakkor mivel nem jelentettek be megmentési intézkedést, és tekintettel a rendelkezésre álló információkra, különösen a szerkezetátalakítási terv hiányára, a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy teljesült egy részletes szerkezetátalakítási terv által alátámasztott hosszú távú életképességre vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság felismeri, hogy megvizsgálhatja a feltőkésítési intézkedés végrehajtását követően benyújtott szerkezetátalakítási tervet. A bankokról szóló 2013. évi közlemény rendelkezik egy ilyen lehetőségről, különösen abban az esetben, ha megmentési támogatásként bejelentették és szigorú feltételek mellett végrehajtották a támogatást. Ugyanakkor mivel nem jelentettek be megmentési intézkedést, és tekintettel a rendelkezésre álló információkra, különösen a szerkezetátalakítási terv hiányára, a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy teljesült egy részletes szerkezetátalakítási terv által alátámasztott hosszú távú életképességre vonatkozó követelmény.

8.3.2.   A minimumra korlátozott támogatás és a tehermegosztás

A minimumra korlátozott támogatás és a tehermegosztás

| (195) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény, kiegészítve a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel, jelzi, hogy a támogatás szükséges minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás mértékének és az erkölcsi kockázatnak a kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett megfelelő mértékű hozzájárulására van szükség. E célból i. korlátozni kell a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatási összeget, és ii. szükség van a részvényesek és az alárendelt hitelezők maximális tehermegosztására. |
| --- | --- |

(195)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény, kiegészítve a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel, jelzi, hogy a támogatás szükséges minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás mértékének és az erkölcsi kockázatnak a kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett megfelelő mértékű hozzájárulására van szükség. E célból i. korlátozni kell a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatási összeget, és ii. szükség van a részvényesek és az alárendelt hitelezők maximális tehermegosztására.

| (196) | A közlemény 29. pontja szerint a Bizottság csak akkor hagyhat jóvá támogatási intézkedéseket, ha az érintett tagállam bizonyította, hogy az ilyen támogatás szükséges minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. Ennek érdekében felkérik a tagállamokat, hogy a szerkezetátalakítási tervet megelőzően vagy annak részeként nyújtsanak be tőkebevonási tervet. |
| --- | --- |

(196)

A közlemény 29. pontja szerint a Bizottság csak akkor hagyhat jóvá támogatási intézkedéseket, ha az érintett tagállam bizonyította, hogy az ilyen támogatás szükséges minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. Ennek érdekében felkérik a tagállamokat, hogy a szerkezetátalakítási tervet megelőzően vagy annak részeként nyújtsanak be tőkebevonási tervet.

| (197) | A közlemény 44. pontja szerint
  „az alárendelt kölcsönt az állami támogatás nyújtása előtt át kell alakítani vagy le kell írni. Állami támogatás nem nyújtható azelőtt, hogy a saját tőkét, a hibridtőkét és az alárendelt kölcsönöket teljes mértékben felhasználták volna a veszteségek ellentételezésére”. |
| --- | --- |

(197)

A közlemény 44. pontja szerint
  „az alárendelt kölcsönt az állami támogatás nyújtása előtt át kell alakítani vagy le kell írni. Állami támogatás nem nyújtható azelőtt, hogy a saját tőkét, a hibridtőkét és az alárendelt kölcsönöket teljes mértékben felhasználták volna a veszteségek ellentételezésére”.

„az alárendelt kölcsönt az állami támogatás nyújtása előtt át kell alakítani vagy le kell írni. Állami támogatás nem nyújtható azelőtt, hogy a saját tőkét, a hibridtőkét és az alárendelt kölcsönöket teljes mértékben felhasználták volna a veszteségek ellentételezésére”.

| (198) | A közlemény 47. pontja szerint a pénzeszközök kiáramlását a lehető legkorábbi szakaszban meg kell akadályozni, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozzák. |
| --- | --- |

(198)

A közlemény 47. pontja szerint a pénzeszközök kiáramlását a lehető legkorábbi szakaszban meg kell akadályozni, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozzák.

| (199) | A közlemény 52. pontja értelmében a Bizottság csak akkor engedélyezi a megmentési támogatást feltőkésítési intézkedések formájában (és teszi lehetővé a szerkezetátalakítási terv benyújtását az intézkedés végrehajtását követően), ha a megmentési támogatás nem akadályozza a teherviselésre vonatkozóan a közleményben meghatározott követelmények teljesítését. |
| --- | --- |

(199)

A közlemény 52. pontja értelmében a Bizottság csak akkor engedélyezi a megmentési támogatást feltőkésítési intézkedések formájában (és teszi lehetővé a szerkezetátalakítási terv benyújtását az intézkedés végrehajtását követően), ha a megmentési támogatás nem akadályozza a teherviselésre vonatkozóan a közleményben meghatározott követelmények teljesítését.

| (200) | A Bizottság megállapítja, hogy a részvényesek saját tőkéjének teljes leírására sor került a Tercasnál. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság megállapítja, hogy a részvényesek saját tőkéjének teljes leírására sor került a Tercasnál.

| (201) | A bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeknek megfelelően azonban a Tercas (2014. március 31-én) konszolidált alapon (beleértve a Caripét, a leányvállalatát) 189 millió EUR összegű alárendelt kölcsönét konvertálni kellett volna vagy le kellett volna írni, hogy csökkentsék a tőkehiányt és a minimumra csökkentsék a támogatás összegét. Ilyen konverzióra vagy leírásra nem került sor, és a Tercas által nyújtott tájékoztatás szerint a holdingtársaság által kibocsátott, 36 millió EUR összegű alárendelt kölcsön 2014 decemberében lejárt, és visszafizették. A Bizottságnak nincsenek információi arról, hogy a Caripe által kibocsátott alárendelt kölcsön lejárt volna és visszafizették. |
| --- | --- |

(201)

A bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeknek megfelelően azonban a Tercas (2014. március 31-én) konszolidált alapon (beleértve a Caripét, a leányvállalatát) 189 millió EUR összegű alárendelt kölcsönét konvertálni kellett volna vagy le kellett volna írni, hogy csökkentsék a tőkehiányt és a minimumra csökkentsék a támogatás összegét. Ilyen konverzióra vagy leírásra nem került sor, és a Tercas által nyújtott tájékoztatás szerint a holdingtársaság által kibocsátott, 36 millió EUR összegű alárendelt kölcsön 2014 decemberében lejárt, és visszafizették. A Bizottságnak nincsenek információi arról, hogy a Caripe által kibocsátott alárendelt kölcsön lejárt volna és visszafizették.

| (202) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a pénzeszközöknek az alárendelt kölcsön lejártához kapcsolódó kiáramlása és az ezt követő kifizetés elvileg megsértette azokat a feltételeket, amelyek mellett a feltőkésítési támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel. |
| --- | --- |

(202)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a pénzeszközöknek az alárendelt kölcsön lejártához kapcsolódó kiáramlása és az ezt követő kifizetés elvileg megsértette azokat a feltételeket, amelyek mellett a feltőkésítési támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel.

| (203) | Az érdekelt felek azt állítják, hogy a hatályban lévő olasz jogszabályok értelmében nem volt lehetőség az alárendelt kölcsön hitelezői feltőkésítésére, és a kölcsön csak kötelező igazgatási felszámolás esetén írható le. A bankokról szóló 2013. évi közlemény ismerteti azokat a tényezőket, amelyek alapján a Bizottság megállapítja, hogy egy állami támogatási intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal, és ide tartozik a hitelezői feltőkésítésre vonatkozó követelmény is. Felszámolás esetén lehetőség van az ilyen tehermegosztásra, ahogy az egyértelműen kiderül a Banca Romagna ügyben (104) hozott határozat összefüggésében, amelyben jóváhagyták az Olaszország által nyújtott támogatást és az alárendelt kölcsön tekintetében teljesültek a tehermegosztásra vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(203)

Az érdekelt felek azt állítják, hogy a hatályban lévő olasz jogszabályok értelmében nem volt lehetőség az alárendelt kölcsön hitelezői feltőkésítésére, és a kölcsön csak kötelező igazgatási felszámolás esetén írható le. A bankokról szóló 2013. évi közlemény ismerteti azokat a tényezőket, amelyek alapján a Bizottság megállapítja, hogy egy állami támogatási intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal, és ide tartozik a hitelezői feltőkésítésre vonatkozó követelmény is. Felszámolás esetén lehetőség van az ilyen tehermegosztásra, ahogy az egyértelműen kiderül a Banca Romagna ügyben (104) hozott határozat összefüggésében, amelyben jóváhagyták az Olaszország által nyújtott támogatást és az alárendelt kölcsön tekintetében teljesültek a tehermegosztásra vonatkozó követelmények.

104

| (204) | Az érdekelt felek a bankokról szóló 2013. évi közlemény 42. pontjára hivatkoznak, de a Bizottság megállapítja, hogy a 42. pont nem alárendelt, hanem elsőbbségi hitelezőkről szól. |
| --- | --- |

(204)

Az érdekelt felek a bankokról szóló 2013. évi közlemény 42. pontjára hivatkoznak, de a Bizottság megállapítja, hogy a 42. pont nem alárendelt, hanem elsőbbségi hitelezőkről szól.

| (205) | Az érdekelt felek továbbá a közlemény 45. pontjára hivatkoznak, amely lehetővé teszi az alárendelt kölcsönök konverziójára vagy leírására vonatkozó elv alóli kivételt, ha az ilyen intézkedések végrehajtása veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást vagy aránytalan eredményhez vezetne. |
| --- | --- |

(205)

Az érdekelt felek továbbá a közlemény 45. pontjára hivatkoznak, amely lehetővé teszi az alárendelt kölcsönök konverziójára vagy leírására vonatkozó elv alóli kivételt, ha az ilyen intézkedések végrehajtása veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást vagy aránytalan eredményhez vezetne.

| (206) | A Bizottság megállapítja, hogy a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban az alárendelt hitelezők tehermegosztását alkalmazták a szlovén bankrendszer nagy része (105) és Portugália harmadik legnagyobb bankja (106) esetében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény elfogadását megelőzően a spanyol bankrendszer nagy részére is alkalmazták anélkül, hogy veszélyeztette volna a pénzügyi stabilitást vagy aránytalan eredményhez vezetett volna. A Tercas kis méretét tekintve a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy ilyen kockázat merült volna fel ebben az ügyben. Azok az egyedüli esetek, amelyekben a Bizottság az aránytalan eredmények alapján elfogadta a szokásos tehermegosztástól való eltérést, itt nem játszanak szerepet (107). |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság megállapítja, hogy a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban az alárendelt hitelezők tehermegosztását alkalmazták a szlovén bankrendszer nagy része (105) és Portugália harmadik legnagyobb bankja (106) esetében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény elfogadását megelőzően a spanyol bankrendszer nagy részére is alkalmazták anélkül, hogy veszélyeztette volna a pénzügyi stabilitást vagy aránytalan eredményhez vezetett volna. A Tercas kis méretét tekintve a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy ilyen kockázat merült volna fel ebben az ügyben. Azok az egyedüli esetek, amelyekben a Bizottság az aránytalan eredmények alapján elfogadta a szokásos tehermegosztástól való eltérést, itt nem játszanak szerepet (107).

105

106

107

| (207) | A Bizottság megállapítja, hogy a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok tulajdonosainak hozzájárulása nem felel meg a lehető legnagyobb mértékű hozzájárulásnak, és a FITD intézkedései nincsenek összhangban a bankokról szóló 2013. évi közlemény egyik alapvető szempontjával. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság megállapítja, hogy a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok tulajdonosainak hozzájárulása nem felel meg a lehető legnagyobb mértékű hozzájárulásnak, és a FITD intézkedései nincsenek összhangban a bankokról szóló 2013. évi közlemény egyik alapvető szempontjával.

| (208) | Az általa benyújtott észrevételekben a FITD azt állítja, hogy az átszervezés részeként sor került a Tercas teljes feltőkésítésére, amelyet a BPB beavatkozásával hajtottak végre, és a piaci tőkebevonással hozzájárultak a tőkeemeléshez. Másrészről a bankokról szóló 2013. évi közlemény 34. pontja előírja, hogy a tőkebevonási terv benyújtását követően a tagállamoknak meg kell határozniuk a fennmaradó tőkehiányt, amelyet állami támogatással kell fedezni. Ahogy azonban azt a BPB és a Tercas az észrevételeiben elismerte, a BPB általi feltőkésítésnek az volt a feltétele, hogy a FITD először fedezze a negatív saját tőkét. |
| --- | --- |

(208)

Az általa benyújtott észrevételekben a FITD azt állítja, hogy az átszervezés részeként sor került a Tercas teljes feltőkésítésére, amelyet a BPB beavatkozásával hajtottak végre, és a piaci tőkebevonással hozzájárultak a tőkeemeléshez. Másrészről a bankokról szóló 2013. évi közlemény 34. pontja előírja, hogy a tőkebevonási terv benyújtását követően a tagállamoknak meg kell határozniuk a fennmaradó tőkehiányt, amelyet állami támogatással kell fedezni. Ahogy azonban azt a BPB és a Tercas az észrevételeiben elismerte, a BPB általi feltőkésítésnek az volt a feltétele, hogy a FITD először fedezze a negatív saját tőkét.

| (209) | A BPB és a Tercas továbbá azt állítja, hogy az intézkedések a szükséges minimumra korlátozódtak a célkitűzés, vagyis a Tercas hosszú távú életképességének megvalósítása érdekében. Az alábbi indokokat hozzák fel: (1) a FITD hozzájárulása megfelel a FITD alapszabályában szereplő, a legalacsonyabb költségre vonatkozó szempontnak; (2) tekintettel a Tercas helyzetének romlására és arra, hogy vevőt kellett találni, ez volt az egyetlen lehetséges megoldás; és (3) a FITD csak részben járult hozzá a negatív saját tőke szanálásához és a minimális tőkemegfelelési mutató helyreállításához: konkrétan 265 millió EUR összegű hozzájárulást biztosított a szükséges 495 millió EUR helyett. |
| --- | --- |

(209)

A BPB és a Tercas továbbá azt állítja, hogy az intézkedések a szükséges minimumra korlátozódtak a célkitűzés, vagyis a Tercas hosszú távú életképességének megvalósítása érdekében. Az alábbi indokokat hozzák fel: (1) a FITD hozzájárulása megfelel a FITD alapszabályában szereplő, a legalacsonyabb költségre vonatkozó szempontnak; (2) tekintettel a Tercas helyzetének romlására és arra, hogy vevőt kellett találni, ez volt az egyetlen lehetséges megoldás; és (3) a FITD csak részben járult hozzá a negatív saját tőke szanálásához és a minimális tőkemegfelelési mutató helyreállításához: konkrétan 265 millió EUR összegű hozzájárulást biztosított a szükséges 495 millió EUR helyett.

| (210) | Ebben a tekintetben a Bizottság rámutat, hogy a FITD alapszabályában szereplő, a legalacsonyabb költségre vonatkozó szempont lényegtelen az intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálata során. Az összeegyeztethetőséget illetően itt csak az számít, hogy az állami támogatás elegendő-e a szóban forgó pénzügyi intézmény hosszú távú életképességének helyreállításához, és a szükséges minimumra korlátozódik-e, miközben a verseny torzulása kellő mértékben korlátozott. Az az állítás, hogy a támogatás kevesebb volt, mint a tőkekövetelményekhez szükséges összeg, nem bizonyítja, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott. |
| --- | --- |

(210)

Ebben a tekintetben a Bizottság rámutat, hogy a FITD alapszabályában szereplő, a legalacsonyabb költségre vonatkozó szempont lényegtelen az intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálata során. Az összeegyeztethetőséget illetően itt csak az számít, hogy az állami támogatás elegendő-e a szóban forgó pénzügyi intézmény hosszú távú életképességének helyreállításához, és a szükséges minimumra korlátozódik-e, miközben a verseny torzulása kellő mértékben korlátozott. Az az állítás, hogy a támogatás kevesebb volt, mint a tőkekövetelményekhez szükséges összeg, nem bizonyítja, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott.

| (211) | Ahogy a (194) preambulumbekezdésben szerepel, a benyújtott információk alapján nem egyértelmű a Bizottság számára, hogy a támogatás valóban elegendő volt-e az életképesség helyreállításához. A támogatás tovább egyértelműen nem korlátozódott a minimumra, mert nem került sor az alárendelt kölcsön hitelezői feltőkésítésére. |
| --- | --- |

(211)

Ahogy a (194) preambulumbekezdésben szerepel, a benyújtott információk alapján nem egyértelmű a Bizottság számára, hogy a támogatás valóban elegendő volt-e az életképesség helyreállításához. A támogatás tovább egyértelműen nem korlátozódott a minimumra, mert nem került sor az alárendelt kölcsön hitelezői feltőkésítésére.

| (212) | Hozzá kell tenni, hogy ha a FITD a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott megközelítésnek megfelelően járt volna el, a FITD költségeit tovább lehetett volna csökkenteni a 169 millió EUR (a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA javára nyújtott 88 millió EUR és a Caripe számára nyújtott 81 millió EUR) összegű alárendelt kölcsön teljes egészében történő leírásával, miáltal jelentősen csökkentek volna a tagállam terhei. Az ilyen leírás felszámolás esetén jogilag lehetséges lett volna (108). |
| --- | --- |

(212)

Hozzá kell tenni, hogy ha a FITD a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott megközelítésnek megfelelően járt volna el, a FITD költségeit tovább lehetett volna csökkenteni a 169 millió EUR (a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA javára nyújtott 88 millió EUR és a Caripe számára nyújtott 81 millió EUR) összegű alárendelt kölcsön teljes egészében történő leírásával, miáltal jelentősen csökkentek volna a tagállam terhei. Az ilyen leírás felszámolás esetén jogilag lehetséges lett volna (108).

108

8.3.3.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések

A versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (213) | Végezetül, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakasza előírja, hogy a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításának a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedéseket kell tartalmaznia. Az ilyen intézkedéseket a konkrét körülmények alapján kell meghatározni, hogy kezeljék az azokon a piacokon jelentkező torzulásokat, amelyeken a szerkezetátalakítást követően a kedvezményezett bank működik. |
| --- | --- |

(213)

Végezetül, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakasza előírja, hogy a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításának a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedéseket kell tartalmaznia. Az ilyen intézkedéseket a konkrét körülmények alapján kell meghatározni, hogy kezeljék az azokon a piacokon jelentkező torzulásokat, amelyeken a szerkezetátalakítást követően a kedvezményezett bank működik.

| (214) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 34. pontja szerint a versenytorzulás korlátozásának egyik legmegfelelőbb módja az állami tőke megfelelő ellentételezése, mert az korlátozza a támogatás összegét. |
| --- | --- |

(214)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 34. pontja szerint a versenytorzulás korlátozásának egyik legmegfelelőbb módja az állami tőke megfelelő ellentételezése, mert az korlátozza a támogatás összegét.

| (215) | Mindhárom intézkedés esetében teljes mértékben hiányzik a FITD hozzájárulásának ellentételezése, a kezességért fizetett díj, a jogok megszerzése (például törzsrészvények) vagy a jövőbeli bevételekből való részesedés. Olyan visszakövetelési mechanizmus sem létezik, amely lehetővé tenné a támogatás egy részének visszafizettetését a Tercasszal az életképessége helyreállását követően. |
| --- | --- |

(215)

Mindhárom intézkedés esetében teljes mértékben hiányzik a FITD hozzájárulásának ellentételezése, a kezességért fizetett díj, a jogok megszerzése (például törzsrészvények) vagy a jövőbeli bevételekből való részesedés. Olyan visszakövetelési mechanizmus sem létezik, amely lehetővé tenné a támogatás egy részének visszafizettetését a Tercasszal az életképessége helyreállását követően.

| (216) | A FITD azt állítja, hogy amikor lépéseket tesznek a negatív saját tőke fedezésére, hogy lehetővé tegyék egy fizetésképtelenné váló vállalkozás más felek által történő megvásárlását, teljesen elfogadott, hogy az nem jár nyereséggel. A Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések olyan támogatásokat tartalmaztak, amelyek közvetlen hatására a Tercas nem lépett ki a piacról, ahogy az ilyen támogatások hiányában tette volna. Ezért úgy tekintendő, hogy jelentősen torzították a piacot. Ennek megfelelően, ahogy a (189) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen intézkedések csak akkor egyeztethetők össze a belső piaccal, ha a támogatást a szanálás elősegítése vagy a szabályos felszámolás támogatása érdekében nyújtják. |
| --- | --- |

(216)

A FITD azt állítja, hogy amikor lépéseket tesznek a negatív saját tőke fedezésére, hogy lehetővé tegyék egy fizetésképtelenné váló vállalkozás más felek által történő megvásárlását, teljesen elfogadott, hogy az nem jár nyereséggel. A Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések olyan támogatásokat tartalmaztak, amelyek közvetlen hatására a Tercas nem lépett ki a piacról, ahogy az ilyen támogatások hiányában tette volna. Ezért úgy tekintendő, hogy jelentősen torzították a piacot. Ennek megfelelően, ahogy a (189) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen intézkedések csak akkor egyeztethetők össze a belső piaccal, ha a támogatást a szanálás elősegítése vagy a szabályos felszámolás támogatása érdekében nyújtják.

| (217) | A FITD határozottan állítja, hogy a Bizottság korábban elfogadta az alacsony mértékű ellentételezést, sőt még az ellentételezés hiányát is, például a Banco de Valencia (BVA) (109), a Banco Português de Negócios (BNP) (110) és a Banco CAM (111) esetében. |
| --- | --- |

(217)

A FITD határozottan állítja, hogy a Bizottság korábban elfogadta az alacsony mértékű ellentételezést, sőt még az ellentételezés hiányát is, például a Banco de Valencia (BVA) (109), a Banco Português de Negócios (BNP) (110) és a Banco CAM (111) esetében.

109

110

111

| (218) | A Bizottság rámutat, hogy ezeket a határozatokat – amennyiben a jóváhagyott támogatás nem a szanálás elősegítése vagy a szabályos felszámolás támogatása érdekében nyújtott támogatás volt ((189) preambulumbekezdés) – a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálybalépését megelőzően hozták. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság rámutat, hogy ezeket a határozatokat – amennyiben a jóváhagyott támogatás nem a szanálás elősegítése vagy a szabályos felszámolás támogatása érdekében nyújtott támogatás volt ((189) preambulumbekezdés) – a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálybalépését megelőzően hozták.

| (219) | A Bizottság megállapítja, hogy az érdekelt felek által hivatkozott mindhárom esetben különösen mélyreható szerkezetátalakítási intézkedéseket hajtottak végre a szerkezetátalakításról szóló közlemény követelményeinek megfelelően. Ez mindhárom esetben a bank és a márka piacról való eltűnését eredményezte. Emellett az üzleti tevékenység csökkenése különösen jelentős volt mindegyik esetben (a CAM esetében körülbelül 50 %-kal csökkent a fiókok, illetve körülbelül 35 %-kal az alkalmazottak száma, a BVA esetében körülbelül 90 %-kal csökkent a fiókok, és körülbelül 50 %-kal az alkalmazottak száma, a BPN esetében pedig 65 %-kal csökkent a mérleg és a kiskereskedelem kivételével minden tevékenység megszűnt). |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság megállapítja, hogy az érdekelt felek által hivatkozott mindhárom esetben különösen mélyreható szerkezetátalakítási intézkedéseket hajtottak végre a szerkezetátalakításról szóló közlemény követelményeinek megfelelően. Ez mindhárom esetben a bank és a márka piacról való eltűnését eredményezte. Emellett az üzleti tevékenység csökkenése különösen jelentős volt mindegyik esetben (a CAM esetében körülbelül 50 %-kal csökkent a fiókok, illetve körülbelül 35 %-kal az alkalmazottak száma, a BVA esetében körülbelül 90 %-kal csökkent a fiókok, és körülbelül 50 %-kal az alkalmazottak száma, a BPN esetében pedig 65 %-kal csökkent a mérleg és a kiskereskedelem kivételével minden tevékenység megszűnt).

| (220) | A Bizottság rámutat, hogy ezzel szemben a Tercas esetében durván [...]–[...] %-kal csökken a fiókok és az alkalmazottak számát, és valamennyi üzletág tovább működik. A Tercas márkanév fennmarad, és a korábbi területen folytatja a tevékenységét. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság rámutat, hogy ezzel szemben a Tercas esetében durván [...]–[...] %-kal csökken a fiókok és az alkalmazottak számát, és valamennyi üzletág tovább működik. A Tercas márkanév fennmarad, és a korábbi területen folytatja a tevékenységét.

| (221) | Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a FITD, a BPB és a Tercas állításaival ellentétben a Tercas által végrehajtandó újjászervezés nem megy olyan messzire, mint az általuk hivatkozott esetekben, és nem indokolja az intézkedések ellentételezésének teljes hiányát. |
| --- | --- |

(221)

Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a FITD, a BPB és a Tercas állításaival ellentétben a Tercas által végrehajtandó újjászervezés nem megy olyan messzire, mint az általuk hivatkozott esetekben, és nem indokolja az intézkedések ellentételezésének teljes hiányát.

| (222) | A FITD továbbá határozottan állítja, hogy a művelet korlátozott piaci hatással jár a Tercas korlátozott tevékenységei és földrajzi kiterjedése miatt, mert a bank elsősorban az abruzzói régióban működik. |
| --- | --- |

(222)

A FITD továbbá határozottan állítja, hogy a művelet korlátozott piaci hatással jár a Tercas korlátozott tevékenységei és földrajzi kiterjedése miatt, mert a bank elsősorban az abruzzói régióban működik.

| (223) | Azonban a Banca d'Italiánál elérhető statisztikák alapján 2014 végén 12 bank működött az abruzzói régióban, köztük legalább egy nagy európai pénzügyi intézmény. Mivel a Tercas a pénzügyi ágazatban működik, és 2011-ben 163 fiókkal rendelkezett az abruzzói régióban, és számos más, ugyanebben a régióban fiókokkal rendelkező európai pénzügyi intézménnyel versenyez, bármely neki juttatott előny potenciálisan torzítaná a versenyt. |
| --- | --- |

(223)

Azonban a Banca d'Italiánál elérhető statisztikák alapján 2014 végén 12 bank működött az abruzzói régióban, köztük legalább egy nagy európai pénzügyi intézmény. Mivel a Tercas a pénzügyi ágazatban működik, és 2011-ben 163 fiókkal rendelkezett az abruzzói régióban, és számos más, ugyanebben a régióban fiókokkal rendelkező európai pénzügyi intézménnyel versenyez, bármely neki juttatott előny potenciálisan torzítaná a versenyt.

| (224) | Tekintettel a FITD által hozott intézkedések ellentételezésének hiányára és a Tercas üzleti tevékenységének viszonylag szerény csökkenésére, valamint a Tercas márkanév folytonosságára, a Bizottság úgy véli, hogy nincsenek megfelelő óvintézkedések a verseny potenciális torzulásának korlátozására. |
| --- | --- |

(224)

Tekintettel a FITD által hozott intézkedések ellentételezésének hiányára és a Tercas üzleti tevékenységének viszonylag szerény csökkenésére, valamint a Tercas márkanév folytonosságára, a Bizottság úgy véli, hogy nincsenek megfelelő óvintézkedések a verseny potenciális torzulásának korlátozására.

8.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés

Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés

| (225) | Összefoglalva, a Bizottság nem lát okot arra, hogy a három intézkedést összeegyeztethetőnek tekintse a belső piaccal. |
| --- | --- |

(225)

Összefoglalva, a Bizottság nem lát okot arra, hogy a három intézkedést összeegyeztethetőnek tekintse a belső piaccal.

| (226) | A benyújtott dokumentumok bizonyítják, hogy az intézkedések nem biztosítják a bankokról szóló 2013. évi közleménynek megfelelő tehermegosztást, és nem felelnek meg a szerkezetátalakításról szóló közleményben szereplő, a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó halmozott követelményeknek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, a támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása és a versenytorzulás korlátozásra szolgáló intézkedések). |
| --- | --- |

(226)

A benyújtott dokumentumok bizonyítják, hogy az intézkedések nem biztosítják a bankokról szóló 2013. évi közleménynek megfelelő tehermegosztást, és nem felelnek meg a szerkezetátalakításról szóló közleményben szereplő, a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó halmozott követelményeknek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, a támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása és a versenytorzulás korlátozásra szolgáló intézkedések).

9.   VISSZATÉRÍTÉS

VISSZATÉRÍTÉS

| (227) | Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e azt a támogatást, amely a Bizottság álláspontja szerint nem egyeztethető össze a belső piaccal (112). A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja a korábbi állapot visszaállítása (113). |
| --- | --- |

(227)

Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e azt a támogatást, amely a Bizottság álláspontja szerint nem egyeztethető össze a belső piaccal (112). A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja a korábbi állapot visszaállítása (113).

112

113

| (228) | A Bíróság kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot. (114) |
| --- | --- |

(228)

A Bíróság kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot. (114)

114

| (229) | Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdése kimondja:
  „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...] A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével.”
   (115) |
| --- | --- |

(229)

Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdése kimondja:
  „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...] A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével.”
   (115)

„Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...] A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével.”

115

| (230) | Sem Olaszország, sem a harmadik felek nem kérték hivatalosan, hogy ne rendeljék el a visszafizettetést azon az alapon, hogy az ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével. Ugyanakkor az Olaszországgal és a harmadik felekkel folytatott eszmecsere alapján a Bizottság úgy véli, indokolt lenne annak vizsgálata, hogy a szóban forgó ügyben a visszafizetési felszólítás ellentétes lenne-e az uniós jog valamelyik általános elvével. |
| --- | --- |

(230)

Sem Olaszország, sem a harmadik felek nem kérték hivatalosan, hogy ne rendeljék el a visszafizettetést azon az alapon, hogy az ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével. Ugyanakkor az Olaszországgal és a harmadik felekkel folytatott eszmecsere alapján a Bizottság úgy véli, indokolt lenne annak vizsgálata, hogy a szóban forgó ügyben a visszafizetési felszólítás ellentétes lenne-e az uniós jog valamelyik általános elvével.

| (231) | A betétbiztosítási rendszerek intézkedéseire való, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 63. pontjában szereplő utalás és a korábbi határozatokban (116) tükröződő bizottsági gyakorlat alapján 2014 júniusában egyetlen bank vagy tagállam sem számított arra, hogy a biztosítási rendszerek által hozott intézkedések esetleg nem tekinthetők állami támogatásnak. Továbbá a jogellenes támogatás kedvezményezettje nem várhatja el észszerűen a támogatás jogszerűségét azelőtt, hogy a Bizottság meghozná a végső határozatát az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(231)

A betétbiztosítási rendszerek intézkedéseire való, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 63. pontjában szereplő utalás és a korábbi határozatokban (116) tükröződő bizottsági gyakorlat alapján 2014 júniusában egyetlen bank vagy tagállam sem számított arra, hogy a biztosítási rendszerek által hozott intézkedések esetleg nem tekinthetők állami támogatásnak. Továbbá a jogellenes támogatás kedvezményezettje nem várhatja el észszerűen a támogatás jogszerűségét azelőtt, hogy a Bizottság meghozná a végső határozatát az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének értelmében.

116

| (232) | A Bizottság főszabály szerint a határozathozatal napján érvényben lévő szempontok alapján értékeli a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét. A bankokról szóló 2013. évi közleményben szereplő összeegyeztethetőségi szempontok 2013. augusztus 1-jétől alkalmazandók, azaz már több mint 11 hónappal az intézkedések meghozatala előtt alkalmazandók voltak. A bankokról szóló 2013. évi közlemény újdonságára hivatkozva nem merülhetnek fel jogbiztonsággal kapcsolatos problémák. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság főszabály szerint a határozathozatal napján érvényben lévő szempontok alapján értékeli a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét. A bankokról szóló 2013. évi közleményben szereplő összeegyeztethetőségi szempontok 2013. augusztus 1-jétől alkalmazandók, azaz már több mint 11 hónappal az intézkedések meghozatala előtt alkalmazandók voltak. A bankokról szóló 2013. évi közlemény újdonságára hivatkozva nem merülhetnek fel jogbiztonsággal kapcsolatos problémák.

| (233) | A visszafizettetés a jogellenes támogatások ügyében hozott elutasító határozat szokásos következménye, és mint ilyen, nem tekinthető aránytalan eredménynek. |
| --- | --- |

(233)

A visszafizettetés a jogellenes támogatások ügyében hozott elutasító határozat szokásos következménye, és mint ilyen, nem tekinthető aránytalan eredménynek.

| (234) | Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata szigorúan meghatározta azoknak az eseteket, amelyekben egyáltalán nem lehetséges, hogy egy tagállam eleget tegyen a visszafizetési felszólításnak. Különösen azok a pénzügyi nehézségek nem teszik lehetetlenné a visszafizettetést, amelyekkel a támogatás kedvezményezettjének akkor kellene szembenéznie, ha vissza kellene fizetnie a támogatást. A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó ügyben nem lehet kimondani, hogy egyáltalán nem lehetséges a támogatás visszafizettetése. |
| --- | --- |

(234)

Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata szigorúan meghatározta azoknak az eseteket, amelyekben egyáltalán nem lehetséges, hogy egy tagállam eleget tegyen a visszafizetési felszólításnak. Különösen azok a pénzügyi nehézségek nem teszik lehetetlenné a visszafizettetést, amelyekkel a támogatás kedvezményezettjének akkor kellene szembenéznie, ha vissza kellene fizetnie a támogatást. A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó ügyben nem lehet kimondani, hogy egyáltalán nem lehetséges a támogatás visszafizettetése.

| (235) | Ezért mivel a szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtották végre, és jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, továbbá mivel a visszafizettetés nem lenne ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével, vissza kell fizettetni a támogatást, hogy visszaállítsák a korábbi piaci helyzetet. A támogatást annak az időszaknak a vonatkozásában kell visszafizettetni, amely akkor kezdődött, amikor a kedvezményezett először tapasztalta meg az előnyt, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és amely a visszafizetés napjáig tartott, és a visszafizetendő összegeket kamat terheli a visszafizetés napjáig. A szóban forgó ügyben a támogatást akkor bocsátották a vállalat rendelkezésére, amikor kifizették a hozzájárulást az 1. intézkedés vonatkozásában, illetve amikor biztosították a kezességet a 2. és 3. intézkedés vonatozásában. |
| --- | --- |

(235)

Ezért mivel a szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtották végre, és jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, továbbá mivel a visszafizettetés nem lenne ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével, vissza kell fizettetni a támogatást, hogy visszaállítsák a korábbi piaci helyzetet. A támogatást annak az időszaknak a vonatkozásában kell visszafizettetni, amely akkor kezdődött, amikor a kedvezményezett először tapasztalta meg az előnyt, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és amely a visszafizetés napjáig tartott, és a visszafizetendő összegeket kamat terheli a visszafizetés napjáig. A szóban forgó ügyben a támogatást akkor bocsátották a vállalat rendelkezésére, amikor kifizették a hozzájárulást az 1. intézkedés vonatkozásában, illetve amikor biztosították a kezességet a 2. és 3. intézkedés vonatozásában.

10.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (236) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország jogszerűtlenül hajtotta végre az 1. intézkedést (265 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás), a 2. intézkedést (35 millió EUR összegű kezesség a [...] felé való hitelkockázati kitettség fedezésére, 0,14 millió EUR összegű támogatási elemmel) és a 3. intézkedést (további 30 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás) a 2014. július 7-én az Európai Unióról szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott összesen 295,14 millió EUR összegű állami támogatás formájában. A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást következésképpen kamatostól vissza kell fizettetni a kedvezményezettel, a Tercasszal, |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország jogszerűtlenül hajtotta végre az 1. intézkedést (265 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás), a 2. intézkedést (35 millió EUR összegű kezesség a [...] felé való hitelkockázati kitettség fedezésére, 0,14 millió EUR összegű támogatási elemmel) és a 3. intézkedést (további 30 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás) a 2014. július 7-én az Európai Unióról szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott összesen 295,14 millió EUR összegű állami támogatás formájában. A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást következésképpen kamatostól vissza kell fizettetni a kedvezményezettel, a Tercasszal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1. intézkedés (265 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás), a 2. intézkedés (35 millió EUR összegű kezesség a [...] felé való hitelkockázati kitettség fedezésére 0,14 millió EUR összegű támogatási elemmel) és a 3. intézkedés (további 30 millió EUR vissza nem térítendő hozzájárulás) (összesen 295,14 millió EUR) révén az Olaszország által a Tercasnak jogszerűtlenül, az Európai Unióról szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével 2014. július 7-én nyújtott állami támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal.

2. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikkben említett támogatást.

(2)   A visszakövetelendő összegre kamatot számítanak fel attól az időponttól kezdődően, amikor az összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, egészen a tényleges visszafizetés napjáig.

(3)   A kamat kiszámítása a 794/2004/EK bizottsági rendelet (117) V. fejezetével, valamint a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (118) összhangban kamatos kamatként történik.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett állami támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizetni.

(2)   Olaszország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

4. cikk

(1)   A határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Olaszország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (alapösszeg és kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (alapösszeg és kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről a 1. cikkben említett támogatás teljes visszafizettetéséig. A Bizottság egyszerű kérésére haladéktalanul benyújtja az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezett által már visszatérített támogatási összegről és kamatról.

5. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 23-án

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 136., 2015.4.24., 17. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A Banca d'Italia 2011. december 5. és 2012. március 23. között vizsgálatot folytatott a Tercasnál. Számos szabálytalanságot és széles körben elterjedt rendellenességet tártak fel (1) a bank irányításával, (2) a belső ellenőrzéssel, (3) a hiteleljárással, illetve (4) az irányító szervek és a felügyelő testület tájékoztatásával kapcsolatban.

3

(4)  Súlyos igazgatási szabálytalanságok és a jogszabályok súlyos megsértése miatt.

4

(5)  Lásd a (38) preambulumbekezdést.

5

(6)  Az ebben a preambulumbekezdésben szereplő adatok nem az egész Tercas csoportra, hanem csak a Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA-ra vonatkoznak.

6

(7)  A részvényesek közgyűlésének jegyzőkönyve, repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014
  , jegyzőkönyvvezető: Vicenzo Galeota.

7

repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014

(8)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. május 30-i 94/19/EK irányelve a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 135., 1994.5.31., 5. o.).

9

(10)  Az irányelv 3. cikkének (1) bekezdése.

10

(11)  
  „Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito.”

11

(12)  A FITD a honlapján kötelező konzorciumként (consorzio obbligatorio) utal magára.

12

consorzio obbligatorio

(13)  A szövetkezeti bankok nem lehetnek a FITD tagjai. A Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, azaz a szövetkezeti bankok hálózatán belül alapított betétbiztosítási rendszer tagjának kell lenniük.

13

(14)  Lásd a FITD alapszabályának 25. cikkét és a melléklete 9–14. cikkét.

14

(15)  Lásd a FITD alapszabályának (Statuto) 3–15. cikkét.

15

Statuto

(16)  
  Consiglio: Lásd a FITD alapszabálya 12. cikkének (3) bekezdését.

16

Consiglio:

(17)  Lásd a FITD alapszabálya 13. cikkének (10) bekezdését. Az alábbiak jelenleg 1-1 taggal képviseltetik magukat: Az Unicredit, az Intesa Sanpaolo és a Monte dei Paschi di Siena 2-2 taggal képviselteti magát. Credem, Credito Valtellinese, BNL, Deutsche Bank, Cariparma, Veneto Banca, CheBanca, BPM, Banco Desio e della Brianza, UBI, Banca di Credito Popolare Torre del Greco, Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese, Unipol Banca, Banco Popolare, Banca Popolare dell'Emilia Romagna, Banca del Piemonte.

17

(18)  
  Comitato di gestione: lásd a FITD alapszabályának 16–18. cikkét.

18

Comitato di gestione:

(19)  Lásd a FITD alapszabálya 17. cikke (1) bekezdésének a) pontját.

19

(20)  Lásd a FITD alapszabálya 14. cikke (1) bekezdésének e) pontját.

20

(21)  A 2014. évi stabilitási törvény (147/2013. sz. törvény) 1. cikkének (627) és (628) bekezdése:
  „(627) A felügyelet alatt álló bankok gazdasági és pénzügyi átszervezésének alkalmazásában a FITD által hozott támogatási intézkedések nem képezik az ilyen bankok bevételeinek részét. (628) A (627) bekezdés csak az Európai Bizottság jóváhagyását követően lép hatályba.”
  ((627) Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. (628) L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.)

21

„(627) A felügyelet alatt álló bankok gazdasági és pénzügyi átszervezésének alkalmazásában a FITD által hozott támogatási intézkedések nem képezik az ilyen bankok bevételeinek részét. (628) A (627) bekezdés csak az Európai Bizottság jóváhagyását követően lép hatályba.”

(*1)  Bizalmas információ.

*1

(22)  A Bizottsághoz észrevételeket benyújtó olasz hatóság az olasz Gazdasági és Pénzügyminisztérium.

22

(23)  A T-251/11. sz., Ausztria kontra Bizottság (a zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény) ügyben hozott ítélet (EU:T:2014:1060).

23

Ausztria

Bizottság (a zöld villamos energiáról szóló osztrák törvény)

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 2014/49/EU rendelete a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.).

24

(25)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról (a továbbiakban:
  „a bankokról szóló közlemény”
  ) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

25

„a bankokról szóló közlemény”

(26)  A C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2002:294).

26

Franciaország kontra Bizottság

(27)  A Bizottság 1999. november 10-i 2000/600/EK határozata az Olaszország által a Banco di Sicilia és a Sicilcassa állami banknak nyújtott támogatás feltételes jóváhagyásáról (HL L 256., 2000.10.10., 21. o.).

27

(28)  A Banca d'Italia harmadik félként nyújtotta be az észrevételeit, amelyek ennek megfelelően nem Olaszország észrevételeivel együtt kerülnek bemutatásra ebben a szakaszban. Ugyanakkor, mivel a Banca d'Italia állami intézmény, amely következésképpen a tagállam nevében jár el, és nem esik az EUMSZ 107. cikke hatáskörén kívül azon az alapon, hogy alkotmányosan független szerv, a határozat ezen szakaszában („Az intézkedések értékelése”) szereplő, Olaszországra történő utalások a Banca d'Italiára is vonatkoznak.

28

(29)  A Tanács 2013. október 15-i 1024/2013/EU rendelete az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

29

(30)  A C-677/11. sz., Doux Élevage SNC és mások ügyben hozott ítélet (EU:C:2013:348), különösen annak (41) bekezdése.

30

Doux Élevage SNC és mások

(31)  A Bizottság 2011. augusztus 1-jei határozata a Dánia által a hitelintézetek dán felszámolási programjának módosítására nyújtott SA.33001 (11/N) B állami támogatásról (HL C 271., 2011.9.14., 1. o.).

31

(32)  A Bizottság 2014. február 18-i határozata a Lengyelország által a hitelszövetkezetek szabályos felszámolási programjára nyújtott SA.37425 (2013/N) állami támogatásról (HL C 210., 2014.7.4., 1. o.).

32

(33)  A Bizottság 2012. május 30-i határozata a Spanyolország által a CAM és a Banco CAM szerkezetátalakítására nyújtott SA.34255 (2012/N) állami támogatásról (HL C 173., 2013.6.19., 1. o.).

33

(34)  Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria

34

(35)  A C-379/98. sz. ügyben hozott ítélet (EU:C:2001:160), különösen a (61) és azt követő bekezdések.

35

(36)  Lásd a 30. lábjegyzetet.

36

(37)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

37

(38)  Utólagos kiemelés.

38

(39)  
  Banche di credito cooperativo.

39

Banche di credito cooperativo

(40)  A Bizottság 2008. július 31-i határozata a Dánia által a Roskilde bank A/S-nek nyújtott NN 36/2008 támogatásról (HL C 238., 2008.9.17., 5. o.).

40

(41)  A T-136/05. sz., EARL Salvat père & fils kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2007:295) (154) bekezdése.

41

EARL Salvat père & fils

Bizottság

(42)  Wathelet főtanácsnok véleménye a Doux Élevage-ügyben.

42

Doux Élevage

(43)  Lásd a 27. lábjegyzetet.

43

(44)  A C-345/02. sz., Pearle és mások ügyben hozott ítélet (EU:C:2004:448).

44

Pearle és mások

(45)  
  Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT) és Cassa di Risparmi e Depositi di Prato.

45

Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT)

Cassa di Risparmi e Depositi di Prato

(46)  A Bizottság 2014. augusztus 3-i határozata a Portugália által a Banco Espírito Santo SA szanálására nyújtott SA.39250 (2014/N) állami támogatásról (HL C 393., 2014.11.7., 1. o.), (75)–(77) preambulumbekezdés.

46

(47)  A C-214/12 P., C-215/12 P. és C-223/12 P. sz., Land Burgenland és mások kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet(EU:C:2013:682) (60) bekezdése.

47

Land Burgenland és mások

Bizottság

(48)  A FITD végrehajtó bizottsága 2014. május 30-i ülésének jegyzőkönyve, 4. o.; a FITD főigazgatójának 2014. május 28-i jelentése, 7/2014. sz. dokumentum, 5. o.

48

(49)  Lásd a FITD főigazgatójának 2014. május 28-i jelentését, 7/2014. sz. dokumentum, 5. o.

49

(50)  Lásd a Tercas közleményét a FITD-nek, 2015. április 1.

50

(51)  [...].

51

(52)  [...].

52

(53)  [...]

53

(54)  A BPB utal a Bizottság álláspontjára a T-11/95. sz., BP Chemicals kontra Bizottság ügyben hozott ítéletben (EU:T:1998:199), amely szerint „a szerkezetátalakítási terv kidolgozása nem statikus feladat” (az ítélet (105) bekezdése). A BPB szerint a Bizottság néhány friss határozata hasonlóképpen megerősíti, hogy a szerkezetátalakítási terv azonnali benyújtásának elmulasztása nem akadálya egy adott intézkedés és a belső piac összeegyeztethetőségét megállapító határozatnak. Lásd a Spanyolország által az SGR-t érintő támogatási intézkedésre nyújtott SA.36663 (2014/NN) állami támogatásról szóló, 2014. február 13-i C(2014) 962 bizottsági határozatot (HL C 120., 2014.4.23., 1. o..) és a Görögország által a National Bank of Greece Csoport javára a National Bank of Greece S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával;a First Business Bank S.A.-nak a National Bank of Greece S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával;a Probank S.A.-nak a National Bank of Greece S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával; továbbáa Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, a Cooperative Bank of Achaia és a Cooperative Bank of Lamia szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) és SA.34534 (2012/NN) számú állami támogatásról szóló, 2014. július 23-i (EU) 2015/1092 bizottsági határozatot (HL L 183., 2015.7.10., 29. o.).

54

BP Chemicals

Bizottság

(55)  Lásd a vagyonfelügyelőnek a FITD beavatkozására vonatkozó kérelmét (2013. október 25., 3. o.); a BPB által javasolt ügylet „alternatíváinak hiányát” a FITD végrehajtó bizottsága 2013. október 28-i ülésének jegyzőkönyvében is elismerik (4. o.).

55

(56)  Lásd a 31. lábjegyzetet.

56

(57)  A Bizottság 2012. március 27-i határozata a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) javára nyújtott SA.26909 (2011/C) állami támogatásról, (247) és (248) bekezdés; a fent hivatkozott, a lengyel hitelszövetkezetekre vonatkozó szabályos felszámolási programról szóló, 2014. február 18-i bizottsági határozat (65) bekezdése; a fent hivatkozott, a Spanyolország által a CAM és a Banco CAM szerkezetátalakításra nyújtott állami támogatásról szóló, 2012. május 30-i bizottsági határozat (113) bekezdése, lásd még a (119) és (120) bekezdést.

57

Banco Português de Negócios (BPN)

lengyel hitelszövetkezetekre vonatkozó szabályos felszámolási programról

Spanyolország által a CAM és a Banco CAM szerkezetátalakításra

(58)  A 173/73. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1974:71) (16) bekezdése; a C-78/90–C-83/90. sz., Compagnie Commerciale de l'Ouest kontra Receveur principal des douanes de La Pallice-Port egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:1992:118) (35) bekezdése; a C-206/06. sz., Essent Netwerk Noord és mások ügyben hozott ítélet (EU:C:2008:413) (58)–(74) bekezdése; a T-384/08. sz., Elliniki Nafpigokataskevastiki és mások kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2011:650) (87) bekezdése.

58

Olaszország

Bizottság

Compagnie Commerciale de l'Ouest

Receveur principal des douanes de La Pallice-Port

Essent Netwerk Noord és mások

Elliniki Nafpigokataskevastiki és mások

Bizottság

(59)  A T-139/09. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2012:496) (63)–(64) bekezdése.

59

Franciaország kontra Bizottság

(60)  A C-83/98 P. sz., Franciaország kontra Ladbroke Racing és Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2000:248) (50) bekezdése:
  „még akkor is, ha a szóban forgó [...] összegek nincsenek állandóan az államkincstár birtokában, az a tény, hogy azok folyamatosan állami ellenőrzés alatt, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendőek azok állami forrásnak minősítéséhez”.

60

Franciaország

Ladbroke Racing és Bizottság

„még akkor is, ha a szóban forgó [...] összegek nincsenek állandóan az államkincstár birtokában, az a tény, hogy azok folyamatosan állami ellenőrzés alatt, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendőek azok állami forrásnak minősítéséhez”.

(61)  Lásd többek között a 94/19/EK irányelv (1) és (16) preambulumbekezdését.

61

(62)  Lásd a 94/19/EK irányelv 3. cikkét és az (1), (2), (3), (11), (12), (15), (16), (20), (21), (24) és (25) preambulumbekezdését.

62

(63)  Lásd többek között a 2014/49/EU irányelv (3), (4) és (16) preambulumbekezdését.

63

(64)  Lásd a 2014/49/EU irányelv 11. cikkének (3) és (6) bekezdését.

64

(65)  

  „La Repubblica [...] tutela il risparmio in tutte le sue forme.”

65

„La Repubblica [...] tutela il risparmio in tutte le sue forme.”

(66)  Lásd a T-358/94. sz., Air France kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:1996:194) (59)–(62) bekezdését, amelyben a Törvényszék megállapította, hogy a francia Caisse des Dépôts et Consignations magatartása szükségszerűen az államnak tudható be, mivel állami szerv, és hozzátette, hogy ezt a következtetést nem kérdőjelezik meg azok az érvek, miszerint a szerv független a többi hatóságtól.

66

Air France

Bizottság

(67)  A Banca d'Italia honlapja szerint
  „A törvény a Banca d'Italiát ruházza fel azzal a feladattal, hogy óvja a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitását”. (L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale.) (https://www.bancaditalia.it/compiti/stabilita-finanziaria/) A Banca d'Italia tagja az Európai Rendszerkockázati Testületnek, a Pénzügyi Stabilitási Tanácsnak és az eurórendszer pénzügyi stabilitási bizottságának/a Központi Bankok Európai Rendszerének.

67

„A törvény a Banca d'Italiát ruházza fel azzal a feladattal, hogy óvja a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitását”. (L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale.)

(68)  A Banca d'Italia honlapja (A banki és pénzügyi rendszer felügyelete című szakasz) szerint
  „A Banca d'Italia feladata továbbá a banki ügyfelek és a pénzügyi közvetítők védelme, amely a banki és pénzügyi felügyelet alapvető részét képezi az egyéb felügyeleti feladatok mellett és azokkal együtt.”
  (Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza).

68

„A Banca d'Italia feladata továbbá a banki ügyfelek és a pénzügyi közvetítők védelme, amely a banki és pénzügyi felügyelet alapvető részét képezi az egyéb felügyeleti feladatok mellett és azokkal együtt.”

(69)  A FITD alapszabályának 1. cikke.

69

(70)  29. cikk (1) bekezdés.

70

(71)  

  „A Banca d'Italia feladata, tekintettel a betétesek és a bankrendszer stabilitásának védelmére [...] a biztosítási rendszerek tevékenységének a banki válságokra vonatkozó szabályokkal, illetve a saját felügyeleti tevékenységével való koordinálása.”
  (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario [...] coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza.)

71

„A Banca d'Italia feladata, tekintettel a betétesek és a bankrendszer stabilitásának védelmére [...] a biztosítási rendszerek tevékenységének a banki válságokra vonatkozó szabályokkal, illetve a saját felügyeleti tevékenységével való koordinálása.”

(72)  

  „A Banca d'Italia feladata, tekintettel a betétesek és a bankrendszer stabilitásának védelmére [...] a biztosítási rendszerek elismerése és az alapszabályuk jóváhagyása, amennyiben a rendszereknek nincsenek olyan jellemzőik, amelyek a fizetésképtelenségi kockázatok egyenetlen eloszlásához vezethetnének a bankrendszerben.”
  (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario [...] riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario.)

72

„A Banca d'Italia feladata, tekintettel a betétesek és a bankrendszer stabilitásának védelmére [...] a biztosítási rendszerek elismerése és az alapszabályuk jóváhagyása, amennyiben a rendszereknek nincsenek olyan jellemzőik, amelyek a fizetésképtelenségi kockázatok egyenetlen eloszlásához vezethetnének a bankrendszerben.”

(73)  

  „A Banca d'Italia, tekintettel a betétesek és a bankrendszer stabilitásának védelmére [...] szabályokat hoz az ebben a szakaszban meghatározott szabályok végrehajtására.”
  (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario [...] emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione.)

73

„A Banca d'Italia, tekintettel a betétesek és a bankrendszer stabilitásának védelmére [...] szabályokat hoz az ebben a szakaszban meghatározott szabályok végrehajtására.”

(74)  A FITD alapszabálya 29. cikkének (1) bekezdése.

74

(75)  A FITD alapszabályának 4. cikke.

75

(76)  A banktörvény 71. cikkének (3) bekezdése.

76

(77)  A banktörvény 72. cikkének (4) bekezdése.
  „A Banca d'Italia a vagyonfelügyelőknek és a felügyelő bizottság tagjainak adott utasításokon keresztül óvintézkedéseket és korlátozásokat vezethet be a bank irányításával kapcsolatban. A vagyonfelügyelők és a felügyelő bizottság tagjai személyesen felelősek a Banca d'Italia által adott utasítások betartásának elmulasztásáért.”
  (La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia.)

77

„A Banca d'Italia a vagyonfelügyelőknek és a felügyelő bizottság tagjainak adott utasításokon keresztül óvintézkedéseket és korlátozásokat vezethet be a bank irányításával kapcsolatban. A vagyonfelügyelők és a felügyelő bizottság tagjai személyesen felelősek a Banca d'Italia által adott utasítások betartásának elmulasztásáért.”

(78)  Lásd a (47), (56) és (69) preambulumbekezdést.

78

(79)  A FITD alapszabálya 13. cikkének (6) bekezdése és a 16. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

79

(80)  Lásd a (46), (58) és (71) preambulumbekezdést.

80

(81)  Lásd például Irene Mecatti észrevételét a banktörvény 96–96-quater cikkével kapcsolatban (M. Porzio, V. Santoro, F. Belli, G. Losappio és M. Rispoli Farina, Testo unico bancario, Commentario, Giuffrè Editore, 2010):
  „a betétbiztosítási rendszerek beavatkozásaihoz a Banca d'Italia előzetes jóváhagyására van szükség (a 96-ter cikk (1) bekezdésének d) pontja)”
  (ogni intervento dei spd deve essere preventivamente autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d)); a szerző kiemelése.

81

quater

Testo unico bancario, Commentario,

„a betétbiztosítási rendszerek beavatkozásaihoz a Banca d'Italia

jóváhagyására van szükség (a 96-ter cikk (1) bekezdésének d) pontja)”

preventivamente

(82)  Lásd a Banca d'Italia 2013. november 4-i és 2014. július 7-i levelét, amelyben engedélyezte a FITD számára a szóban forgó támogatási intézkedéseket (a Bizottság 2014. október 10-i tájékoztatáskérésére érkezett 2014. november 14-i olasz válasz 8. és 9. melléklete).

82

(83)  A FITD 2014. május 30-i igazgatótanácsi ülésének jegyzőkönyvéhez csatolt jelentés 1. oldala (a Bizottság 2014. október 10-i tájékoztatáskérésére érkezett 2014. november 14-i olasz válasz 3.9. melléklete):
  „E tényezők fejlődése a BPB és a vagyonfelügyelő közötti, a Banca d'Italiával egyeztetett részletes tárgyalásokhoz vezetett azzal a céllal, hogy meghatározzák az Alap olyan beavatkozási mechanizmusait, amelyek maximalizálják a támogatási intézkedések hatékonyságát a Tercas hosszú távú életképességének helyreállítására vonatkozó átfogóbb terv részeként, a BPB általi feltőkésítés alapján.”
  (L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB.)

83

„E tényezők fejlődése a BPB és a vagyonfelügyelő közötti, a Banca d'Italiával egyeztetett részletes tárgyalásokhoz vezetett azzal a céllal, hogy meghatározzák az Alap olyan beavatkozási mechanizmusait, amelyek maximalizálják a támogatási intézkedések hatékonyságát a Tercas hosszú távú életképességének helyreállítására vonatkozó átfogóbb terv részeként, a BPB általi feltőkésítés alapján.”

(84)  A FITD 2014. május 30-i végrehajtó bizottsági ülésének jegyzőkönyvéhez csatolt jelentés 4. oldala (a Bizottság 2014. október 10-i tájékoztatáskérésére érkezett 2014. november 14-i olasz válasz 3.9. melléklete):
  „A Banca d'Italia [...] felkérte az Alapot, hogy kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel a negatív saját tőke fedezésére.”
  (La Banca d'Italia [...] ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale.)

84

„A Banca d'Italia [...] felkérte az Alapot, hogy kössön kiegyensúlyozott megállapodást a BPB-vel a negatív saját tőke fedezésére.”

(85)  Noha jogilag lehetséges kilépni a FITD-ből, jogszabályi kötelezettség írja elő a bankok számára, hogy valamely betétbiztosítási rendszer tagjai legyenek. Emellett, ahogy a (33) preambulumbekezdésben szerepel, az olasz nem szövetkezeti bankoknak az alábbi okokból csatlakozniuk kell a FITD-hez: (1) mivel Olaszországban nem létezik másik, a kereskedelmi bankok számára elérhető betétbiztosítási rendszer, a FITD tagsága de facto kötelező; (2) a FITD alapszabálya előírja a tagságot valamennyi olasz nem szövetkezeti bank számára.

85

(86)  A banktörvény (96) cikke.

86

(87)  A FITD alapszabályának 8. cikke.

87

(88)  A beavatkozási határozatokat az igazgatótanács vagy a végrehajtó bizottság hozza a (36) preambulumbekezdésben feltüntetett többséggel.

88

(89)  Lásd a Doux Élevage-ügyben hozott ítélet (38) bekezdését.

89

Doux Élevage

(90)  Comité interprofessionnel de la dinde française.

90

(91)  Lásd a Dánia által a hitelintézetek dán felszámolási programjának módosítására nyújtott SA.33001 (2011/N) B állami támogatásról szóló bizottsági határozat (43)–(49) preambulumbekezdését; a Spanyolország által a CAM és a Banco CAM szerkezetátalakítására nyújtott SA.34255 (2012/N) állami támogatásról szóló határozat (76)–(87) preambulumbekezdését; a Lengyelország által a hitelszövetkezetek szabályos felszámolási programjára nyújtott SA.37425 (2013/N) állami támogatásról szóló határozat (44)–(53) preambulumbekezdését; a Dánia által a Roskilde bank A/S-nek nyújtott NN 36/2008 támogatásról szóló határozat (28)–(31) preambulumbekezdését; a Spanyolország által a Caja Castilla-La Mancha megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott NN 61/2009 támogatásról szóló határozat (97)–(106) preambulumbekezdését.

91

(92)  Lásd a C-124/10 P. sz., Bizottság kontra EFA ügyben hozott ítélet (EU:C:2012:318) (80)–(81) bekezdését.

92

Bizottság

EFA

(93)  Lásd a (80) és (97) preambulumbekezdést.

93

(94)  A négy nagy banknak – amely garantált képviselettel és 2-2 szavazattal rendelkezik az igazgatótanácsban – összesen csak öt további képviselőre van szüksége a többséghez (13 szavazat).

94

(95)  Lásd a C-214/12 P., C-215/12 P. és C-223/12 P. sz., Land Burgenland és mások kontra Bizottságegyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2013:682) (52) bekezdését.

95

Land Burgenland és mások

Bizottság

(96)  A Bizottság közleménye az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL C 155., 2008.6.20., 10. o.).

96

(97)  A hitel-nemteljesítési csereügylet (CDS) olyan csereügylet, amely átruházza a pénzügyi termékek hitelkockázati kitettségét két vagy több fél között. A CDS vevője több kifizetést teljesít az eladónak, és cserébe kifizetést kap, ha az adós nem fizet.

97

(98)  Az ENI, az ENEL, a Telecom Italia és az Atlantia hároméves CDS-einek átlagos értékét 2014. július 1-je vonatkozásában határozták meg.

98

(99)  A pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedéseknek az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban:
  „a szerkezetátalakításról szóló közlemény”
  ).

99

„a szerkezetátalakításról szóló közlemény”

(100)  Közlemény a pénzintézetek feltőkésítéséről a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (a továbbiakban:
  „a feltőkésítésről szóló közlemény”
  ) (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.); a szerkezetátalakításról szóló közlemény; A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (a továbbiakban:
  „a 2011. évi meghosszabbítási közlemény”
  ) (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.) és a bankokról szóló 2013. évi közlemény.

100

„a feltőkésítésről szóló közlemény”

„a 2011. évi meghosszabbítási közlemény”

(101)  Lásd a Probanka megmentéséhez nyújtott SA.37314 állami támogatásról szóló, 2013. szeptember 6-i bizottsági határozatot (HL C 314., 2013.10.29., 1. o.) és a Factor Banka megmentéséhez nyújtott SA.37315 állami támogatásról szóló, 2013. szeptember 6-i bizottsági határozatot (HL C 314., 2013.10.29., 2. o.).

101

(102)  A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.).

102

(103)  A határozat a Portugália által a Banco Espírito Santo, S.A. szanálására nyújtott SA.39250 (2014/N) állami támogatásról; A Bizottság 2015. április 16-i határozata a Görögország által a Panellinia Banknak a Piraeus Bankra történő átruházásról szóló megbízással való szanálásához nyújtott SA.41503 (2015/N) állami támogatásról (HL C 325., 2015.10.2., 1. o.); A Bizottság 2015. július 2-i határozata az Olaszország által a Banca Romagna Cooperativa (felszámolás útján történő) szanálásához nyújtott SA.41924 (2015/N) állami támogatásról (HL C 369., 2015.11.6., 1. o.).

103

(104)  Lásd a 103. lábjegyzetet.

104

(105)  A Bizottság 2013. december 18-i határozata a Szlovénia által a Nova Kreditna Banka Maribor dd (NKBM) szerkezetátalakítására nyújtott SA.35709 (2013/N) állami támogatásról (HL C 120., 2014.4.23., 1. o.); A Bizottság 2013. december 18-i 2014/535/EU határozata a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) – (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról (HL L 246., 2014.8.21., 28. o.); a Bizottság 2013. december 18-i határozata a Szlovénia által az Abanka dd megmentésére nyújtott SA.37690 (13/N) állami támogatásról (HL C 37., 2014.2.7., 1. o.); a Bizottság 2013. december 18-i határozata a Szlovénia által a Probanka d.d. szabályos felszámolására nyújtott SA.37642 (13/N) állami támogatásról (HL C 69., 2014.3.7., 1. o.); és a Bizottság 2013. december 18-i határozata a Szlovénia által a Factor Banka szabályos felszámolására nyújtott SA.37643 (2013/N) állami támogatásról (HL C 69., 2014.3.7., 1. o.).

105

(106)  A határozat a Portugália által a Banco Espírito Santo, S.A. szanálására nyújtott SA.39250 (2014/N) állami támogatásról.

106

(107)  A Tercas esetében a helyzet nem hasonlítható össze az Eurobank-ügyben hozott határozattal, amelyben a Bizottság elfogadta, hogy néhány eredmény aránytalan lenne, ha az állam teljes egészében kezességet vállalna egy feltőkésítési intézkedésért anélkül, hogy végül tőkét kellene biztosítania, mert minden új tőkét magánforrások jegyeztek. A Bizottság 2014. április 29-i 2014/885/EU határozata a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról (HL L 357., 2014.12.12., 112. o.)

107

Eurobank

(108)  Lásd a 103. lábjegyzetet.

108

(109)  A Bizottság 2012. november 28-i határozata a Spanyolország által a Banco de Valencia S.A. feltőkésítésére és szerkezetátalakítására nyújtott SA.34053 (2012/N) állami támogatásról (HL C 75., 2013.3.14., 1. o.).

109

(110)  A Bizottság 2012. március 27-i 2012/660/EU határozata a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről (HL L 301., 2012.10.30., 1. o.).

110

(111)  A Bizottság 2010. június 29-i határozata a Spanyolország által a Caja Castilla-La Mancha megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott NN 61/09 állami támogatásról (HL C 289., 2010.10.26., 1. o.).

111

(112)  Lásd a C-70/72. sz., Bizottság kontra Németország ügyben hozott ítélet (EU:C:1973:87) (13) bekezdését.

112

Bizottság

Németország

(113)  Lásd a C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:1994:325) (75) bekezdését.

113

Spanyolország

Bizottság

(114)  Lásd a C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1999:311) (64)–(65) bekezdését.

114

Belgium

Bizottság

(115)  A Tanács 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

115

(116)  Lásd a Dánia által a hitelintézetek dán felszámolási programjának módosítására nyújtott SA.33001 (2011/N) B állami támogatásról szóló határozat (43)–(49) preambulumbekezdését; a Spanyolország által a CAM és a Banco CAM szerkezetátalakítására nyújtott SA.34255 (2012/N) állami támogatásról szóló határozat (76)–(87) preambulumbekezdését; és a Lengyelország által a hitelszövetkezetek szabályos felszámolási programjára nyújtott SA.37425 (2013/N) állami támogatásról szóló határozat (44)–(53) preambulumbekezdését.

116

(117)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

117

(118)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

118

---

| 2016.7.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1209 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. július 12.)

a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további intézkedéseiről szóló 2013/115/EU bizottsági végrehajtási határozat mellékletének felváltásáról

(az értesítés a C(2016) 4283. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére, 9. cikke (1) bekezdésére, 20. cikke (3) bekezdésére, 22. cikke a) pontjára, 36. cikke (4) bekezdésére és 37. cikke (7) bekezdésére,

Tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére, 9. cikke (1) bekezdésére, 20. cikke (4) bekezdésére, 22. cikke a) pontjára, 51. cikke (4) bekezdésére és 52. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) 2013. április 9-én lépett működésbe. Kellő információt tartalmaz ahhoz, hogy lehetővé tegye valamely személy vagy tárgy azonosítását és a szükséges intézkedés megtételét. Továbbá, a SIS II hatékony működése érdekében a tagállamok kiegészítő információkat cserélnek a figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban. A kiegészítő információk cseréjét a SIRENE-irodák végzik. |
| --- | --- |

(1)

A Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) 2013. április 9-én lépett működésbe. Kellő információt tartalmaz ahhoz, hogy lehetővé tegye valamely személy vagy tárgy azonosítását és a szükséges intézkedés megtételét. Továbbá, a SIS II hatékony működése érdekében a tagállamok kiegészítő információkat cserélnek a figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban. A kiegészítő információk cseréjét a SIRENE-irodák végzik.

| (2) | A SIRENE-irodák és a mindennapi munkájuk során SIRENE-műveletekben érintett SIS II-felhasználók munkájának megkönnyítése érdekében egy korábban az első pillérbe tartozó jogi aktus, a 2008/333/EK bizottsági határozat (3), valamint egy korábban a harmadik pillérbe tartozó jogi aktus, a 2008. március 4-i 2008/334/IB bizottsági határozat (4) révén 2008-ban SIRENE-kézikönyvet fogadtak el a SIS II-re vonatkozóan. A fenti határozatok helyébe a 2013/115/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) lépett, hogy jobban megfeleljen a SIRENE-műveletekben érintett felhasználók és személyzet működési szükségleteinek, javuljon a működési eljárások következetessége, valamint hogy a technikai szabályok megfeleljenek a technika jelenlegi állásának. |
| --- | --- |

(2)

A SIRENE-irodák és a mindennapi munkájuk során SIRENE-műveletekben érintett SIS II-felhasználók munkájának megkönnyítése érdekében egy korábban az első pillérbe tartozó jogi aktus, a 2008/333/EK bizottsági határozat (3), valamint egy korábban a harmadik pillérbe tartozó jogi aktus, a 2008. március 4-i 2008/334/IB bizottsági határozat (4) révén 2008-ban SIRENE-kézikönyvet fogadtak el a SIS II-re vonatkozóan. A fenti határozatok helyébe a 2013/115/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) lépett, hogy jobban megfeleljen a SIRENE-műveletekben érintett felhasználók és személyzet működési szükségleteinek, javuljon a működési eljárások következetessége, valamint hogy a technikai szabályok megfeleljenek a technika jelenlegi állásának.

| (3) | A SIRENE-kézikönyv általános felülvizsgálatára és naprakésszé tételére 2015 elején került sor az (EU) 2015/219 bizottsági végrehajtási határozat (6) elfogadása révén. Az (EU) 2015/219 végrehajtási határozatban megállapított egyes intézkedések célja az információcsere meggyorsítása volt olyan személyek vonatkozásában, akik terrorista cselekmények és súlyos bűncselekmények elkövetésében érintettek, és rejtett és célzott ellenőrzések alanyai. Mivel különösen a 2015. január 7-i párizsi merényletet követően a terrorizmus növekvő veszélyére tekintettel sürgető szükség volt ilyen intézkedésekre, az (EU) 2015/219 végrehajtási határozatot a horvát nyelvi változat hiányában kellett elfogadni. Ezt a hiányosságot pótolni kell az (EU) 2015/219 végrehajtási határozatban szereplő rendelkezések ismételt elfogadásával az uniós intézmények valamennyi hivatalos nyelvén. |
| --- | --- |

(3)

A SIRENE-kézikönyv általános felülvizsgálatára és naprakésszé tételére 2015 elején került sor az (EU) 2015/219 bizottsági végrehajtási határozat (6) elfogadása révén. Az (EU) 2015/219 végrehajtási határozatban megállapított egyes intézkedések célja az információcsere meggyorsítása volt olyan személyek vonatkozásában, akik terrorista cselekmények és súlyos bűncselekmények elkövetésében érintettek, és rejtett és célzott ellenőrzések alanyai. Mivel különösen a 2015. január 7-i párizsi merényletet követően a terrorizmus növekvő veszélyére tekintettel sürgető szükség volt ilyen intézkedésekre, az (EU) 2015/219 végrehajtási határozatot a horvát nyelvi változat hiányában kellett elfogadni. Ezt a hiányosságot pótolni kell az (EU) 2015/219 végrehajtási határozatban szereplő rendelkezések ismételt elfogadásával az uniós intézmények valamennyi hivatalos nyelvén.

| (4) | A terrorizmussal gyanúsított és súlyos bűncselekményben részt vevő személyekre vonatkozó információcsere megkönnyítése érdekében a rejtett és célzott ellenőrzésekre kiadott figyelmeztető jelzések esetében – a figyelmeztető jelzések elsőbbségére vonatkozó szabályok sérelme nélkül – el kell tekinteni a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályoktól. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy végfelhasználóik megteszik az elsőbbséget élvező figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A terrorizmussal gyanúsított és súlyos bűncselekményben részt vevő személyekre vonatkozó információcsere megkönnyítése érdekében a rejtett és célzott ellenőrzésekre kiadott figyelmeztető jelzések esetében – a figyelmeztető jelzések elsőbbségére vonatkozó szabályok sérelme nélkül – el kell tekinteni a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályoktól. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy végfelhasználóik megteszik az elsőbbséget élvező figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos intézkedéseket.

| (5) | Mivel az 1987/2006/EK rendelet a schengeni vívmányokra épül, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően, 2007. június 15-én kelt levelében Dánia értesítést küldött e vívmányok nemzeti jogba történő átültetéséről. Dánia részt vesz a 2007/533/IB határozat végrehajtásában. Így e határozat végrehajtása rá nézve kötelező. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az 1987/2006/EK rendelet a schengeni vívmányokra épül, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően, 2007. június 15-én kelt levelében Dánia értesítést küldött e vívmányok nemzeti jogba történő átültetéséről. Dánia részt vesz a 2007/533/IB határozat végrehajtásában. Így e határozat végrehajtása rá nézve kötelező.

| (6) | Az Egyesült Királyság e határozatban annyiban vesz részt, amennyiben az nem érinti az 1987/2006/EK rendelet 24. és 25. cikkével kapcsolatos kiegészítő információk cseréjét, az Európai Unióról szóló szerződéshez, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló 19. sz. jegyzőkönyv 5. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2000/365/EK tanácsi határozat (7) 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság e határozatban annyiban vesz részt, amennyiben az nem érinti az 1987/2006/EK rendelet 24. és 25. cikkével kapcsolatos kiegészítő információk cseréjét, az Európai Unióról szóló szerződéshez, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló 19. sz. jegyzőkönyv 5. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2000/365/EK tanácsi határozat (7) 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

| (7) | Írország e határozatban annyiban vesz részt, amennyiben az nem érinti az 1987/2006/EK rendelet 24. és 25. cikkével kapcsolatos kiegészítő információk cseréjét, az Európai Unióról szóló szerződéshez, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló 19. sz. jegyzőkönyv 5. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (8) 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(7)

Írország e határozatban annyiban vesz részt, amennyiben az nem érinti az 1987/2006/EK rendelet 24. és 25. cikkével kapcsolatos kiegészítő információk cseréjét, az Európai Unióról szóló szerződéshez, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló 19. sz. jegyzőkönyv 5. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (8) 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

| (8) | Ez a határozat a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése, illetve a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(8)

Ez a határozat a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése, illetve a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (9) | Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (9) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(9)

Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (9) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (10) | Svájc tekintetében ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével és a 2008/149/IB tanácsi határozat (13) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(10)

Svájc tekintetében ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével és a 2008/149/IB tanácsi határozat (13) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (11) | Liechtenstein tekintetében ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (14) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat (15) 3. cikkével és a 2011/350/EU tanácsi határozat (16) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(11)

Liechtenstein tekintetében ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (14) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat (15) 3. cikkével és a 2011/350/EU tanácsi határozat (16) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az 1987/2006/EK rendelet 51. cikkében és a 2007/533/IB határozat 67. cikkében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az 1987/2006/EK rendelet 51. cikkében és a 2007/533/IB határozat 67. cikkében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/115/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

a Bizottság részéről

Dimitris AVRAMOPOULOS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

1

(2)  
  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.

2

(3)  A Bizottság 2008. március 4-i 2088/333/EK határozata a SIRENE-kézikönyvnek és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további végrehajtási intézkedéseinek elfogadásáról (HL L 123., 2008.5.8., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2008. március 4-i 2088/334/EK határozata a SIRENE-kézikönyvnek és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további végrehajtási intézkedéseinek elfogadásáról (HL L 123., 2008.5.8., 39. o.).

4

(5)  A Bizottság 2013. február 26-i 2013/115/EU végrehajtási határozata a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további végrehajtási intézkedéseiről (HL L 71., 2013.3.14., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2015. január 29-i (EU) 2015/219 végrehajtási határozata a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további végrehajtási intézkedéseinek elfogadásáról szóló 2013/115/EU végrehajtási határozat mellékletének felváltásáról (HL L 44., 2015.2.18., 75. o.).

6

(7)  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

7

(8)  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

8

(9)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

9

(10)  A Tanács 1999. május 17-i 1999/437/EK határozata az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

10

(11)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

11

(12)  A Tanács 2008. január 28-i 2008/146/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 2008. január 28-i 2008/149/IB határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 50. o.).

13

(14)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

14

(15)  A Tanács 2011. március 7-i 2011/349/EU határozata az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködéshez kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 1. o.).

15

(16)  A Tanács 2011. március 7-i 2011/350/EU határozata az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

16

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A SIRENE-kézikönyv és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) egyéb végrehajtási intézkedései

TARTALOMJEGYZÉK

| BEVEZETÉS | 42 |
| --- | --- |

| 1. | A SIRENE-IRODÁK ÉS KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK | 44 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A SIRENE-iroda | 44 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SIRENE-kézikönyv | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A SIRENE-kézikönyv függelékei | 45 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A schengeni vívmányok helyes alkalmazására vonatkozó ajánlások és a bevált gyakorlatok katalógusa (Schengeni Információs Rendszer) | 45 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A SIRENE-irodák szerepe az Európai Unióban folytatott rendőri együttműködésben | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | A SIS II-ben szereplő adatok és kiegészítő információk továbbítása harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | A SIRENE-irodák és az Europol közötti kapcsolat | 46 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A SIRENE-irodák és az Eurojust közötti kapcsolat | 46 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A SIRENE-irodák és az Interpol közötti kapcsolat | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések elsőbbsége az Interpol figyelmeztető jelzéseivel szemben | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | A kommunikációs csatorna megválasztása | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Az Interpol által terjesztett információk felhasználása és terjesztése a schengeni államokban | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Találat és a figyelmeztető jelzés törlése | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | A SIRENE-irodák és az Interpol nemzeti központi irodái közötti együttműködés hatékonyabbá tétele | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9. | Előírások | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Rendelkezésre állás | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Folytonosság | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Titoktartás | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Hozzáférhetőség | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Kommunikáció | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | A kapcsolattartás nyelve | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Adatcsere a SIRENE-irodák között | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Hálózat, üzenetek és e-mail fiókok | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Kommunikáció különleges körülmények között | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | SIRENE Címjegyzék (SAB) | 48 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A SIRENE munkafolyamati rendszere | 49 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Válaszadási határidők | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | A sürgősség feltüntetése a SIRENE-formanyomtatványokon, ideértve a találatok sürgős jelzését | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14. | Átírási szabályok | 49 |
| --- | --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Adatminőség | 49 |
| --- | --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Archiválás | 50 |
| --- | --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Személyi állomány | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.

| 1.17.1. | A SIRENE-irodák vezetői | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | SIRENE kapcsolattartó személy (SIRCoP) | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Ismeretek | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Képzés | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Munkaerőcsere | 52 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSOK | 52 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Fogalommeghatározások | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Többszörös figyelmezető jelzések (a SIS II rendelet 34. cikkének (6) bekezdése és a SIS II határozat 49. cikkének (6) bekezdése) | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége | 53 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje | 54 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Összeegyeztethetetlenség ellenőrzése és többszörös figyelmeztető jelzések bevitele | 55 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzete | 56 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Találatot követő információcsere | 57 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Amikor a találatot követő eljárások nem alkalmazhatók (a SIS II határozat 48. cikke és a SIS II rendelet 33. cikke) | 57 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az adatok feldolgozása a SIS II-be való bevitel céljától eltérő célra (a SIS II határozat 46. cikkének (5) bekezdése) | 58 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Megjelölés | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Bevezetés | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Konzultáció a tagállamokkal megjelölés csatolása céljából | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | A megjelölés törlésére irányuló kérelem | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Jogi vagy ténybeli tévedést tartalmazó adatok (a SIS II rendelet 34. cikke és a SIS II határozat 49. cikke) | 59 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az adatokhoz való hozzáférés és a helyreigazítás joga (a SIS II rendelet 41. cikke és a SIS II határozat 58. cikke) | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Az adatokba való betekintés és azok helyreigazítása iránti kérelmek | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Információcsere a más tagállamok által kiadott figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésre vonatkozó kérelmek tekintetében | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Más tagállamok által bevitt adatok kijavítása vagy törlése iránti kérelmekre vonatkozó információk kicserélése | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9. | A figyelmeztető jelzés törlése, ha a fenntartására vonatkozó feltételek már nem teljesülnek | 60 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A tulajdonnevek bevitele | 61 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A személyazonosság különféle kategóriái | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Személyazonossággal való visszaélés (a SIS II rendelet 36. cikke és a SIS II határozat 51. cikke) | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Felvett név bevitele | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | További információk egy adott személy személyazonosságának megállapításához | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Információcsere összekapcsolt figyelmeztető jelzések esetében | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Működési szabályok | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | A SIS II-ben szereplő biometrikus adatok formátuma és minősége | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.

| 2.13.1. | A kicserélt adatok további felhasználása, ideértve az archiválást is | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Ujjlenyomatok és fényképek cseréje | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Műszaki követelmények | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | A biometrikus adatok formátuma és minősége | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14. | A lekérdezések különleges típusai | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.

| 2.14.1. | Földrajzilag célzott lekérdezés | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Lekérdezés a célzott lekérdezésekkel foglalkozó különleges rendőri egységek részvételével (FAST) | 65 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | ÁTADÁS VAGY KIADATÁS CÉLJÁBÓL TÖRTÉNŐ LETARTÓZTATÁSRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 26. CIKKE) | 65 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Figyelmeztető jelzés bevitele | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Többszörös figyelmeztető jelzések | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Személyazonossággal való visszaélés | 66 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Felvett név bevitele | 66 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A tagállamoknak küldendő kiegészítő információk | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Az ideiglenes letartóztatással kapcsolatban elküldendő kiegészítő információk | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | Megjelölés csatolása | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | A kiadatási célból körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez megjelölés csatolása iránti szisztematikus megkeresés, amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat (1) nem alkalmazható | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | A SIRENE-irodák által végrehajtandó intézkedés letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések kézhezvételét követően | 67 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Találatot követő információcsere | 68 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kiegészítő információcsere az átadással vagy kiadatással kapcsolatban | 68 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kiegészítő információcsere másik tagállamon keresztüli átszállítással kapcsolatban | 68 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Figyelmeztető jelzések törlése átadáskor vagy kiadatáskor | 68 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 4. | A BEUTAZÁS VAGY TARTÓZKODÁS MEGTAGADÁSÁRA IRÁNYULÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II RENDELET 24. CIKKE) | 69 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Figyelmeztető jelzés bevitele | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Többszörös figyelmeztető jelzések | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Személyazonossággal való visszaélés | 70 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Felvett név bevitele | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Információcsere tartózkodási engedélyek vagy vízumok kiadása esetén | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | A Schengeni Egyezmény 25. cikkében szereplő különleges eljárások | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontjában előírt különleges eljárások | 71 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Közös szabályok a 4.5. szakaszban említett eljárásokra vonatkozóan | 72 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Információcsere találatot követően, illetve a belépés megtagadása vagy a schengeni térségből való kiutasítás esetén | 72 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Információcsere a szabad mozgás jogával rendelkező, harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találatot követően | 73 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Információcsere abban az esetben, ha találat hiányában egy tagállam észleli, hogy harmadik ország szabad mozgás jogával rendelkező állampolgárával szemben belépés megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés áll fenn | 74 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzés törlése | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | ELTŰNT SZEMÉLYEKKEL KAPCSOLATOS FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 32. CIKKE) | 75 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Többszörös figyelmeztető jelzések | 75 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Személyazonossággal való visszaélés | 75 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Felvett név bevitele | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Megjelölés csatolása | 75 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Részletes leírás szolgáltatása eltűnt kiskorúakról és egyéb, veszélyben lévőnek minősített személyekről | 75 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Találatot követő információcsere | 76 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése | 76 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Kiskorúak | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Felnőttek, akik esetében nem kértek védelmi intézkedést | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Felnőttek, kérelmezett védelmi intézkedések | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS CÉLJÁBÓL KERESETT SZEMÉLYEKRE VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 34. CIKKE) | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Többszörös figyelmeztető jelzések | 77 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Személyazonossággal való visszaélés | 77 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Felvett név bevitele | 77 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Találatot követő információcsere | 77 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Bírósági eljárás céljából keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése | 78 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | REJTETT VAGY CÉLZOTT ELLENŐRZÉSEKRE VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 36. CIKKE) | 78 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Többszörös figyelmeztető jelzések | 78 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Személyazonossággal való visszaélés | 78 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Felvett név bevitele | 78 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Más tagállamok tájékoztatása figyelmeztető jelzések kiadásakor | 78 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Megjelölés csatolása | 79 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Találatot követő információcsere | 79 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Rejtett és célzott ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzések | 79 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Automatikus rendszámfelismerő (ANPR) rendszerek | 79 |
| --- | --- | --- |

7.8.

| 8. | LEFOGLALÁS VAGY BIZONYÍTÉKKÉNT VALÓ FELHASZNÁLÁS CÉLJÁBÓL TÁRGYAKRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 38. CIKKE) | 79 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Többszörös figyelmeztető jelzések | 79 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Járműre kiadott figyelmeztető jelzések | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Járművekre vonatkozó többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Azonos járműazonosító számok (VIN twins) | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3. | Találatot követő információcsere | 81 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése | 81 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 9. | AUTOMATIKUS RENDSZÁMFELISMERŐ (ANPR) RENDSZEREK | 82 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISZTIKÁK | 83 |
| --- | --- | --- |

10.

BEVEZETÉS

A schengeni térség

1985. június 14-én a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság kormánya Schengenben, egy luxemburgi kisvárosban, megállapodást írt alá abból a célból, hogy »... a tagállamok valamennyi állampolgára szabadon átléphesse a belső határokat ...« valamint hogy »az áruk és szolgáltatások szabadon mozoghassanak«.

Az öt alapító ország 1990. június 19-én írta alá a Schengeni Megállapodást végrehajtó egyezményt (2), és ahhoz később, 1990. november 27-én az Olasz Köztársaság, 1991. június 25-én a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, 1992. november 6-án a Görög Köztársaság, 1995. április 28-án az Osztrák Köztársaság, valamint 1996. december 19-én a Dán Királyság, a Svéd Királyság és a Finn Köztársaság is csatlakozott.

Ezt követően a schengeni vívmányokat 1995. március 26-tól teljes körűen alkalmazzák Belgiumban, Németországban, Franciaországban, Luxemburgban, Hollandiában, Spanyolországban és Portugáliában (3). A schengeni vívmányok teljes egészében alkalmazandóvá váltak 1998. március 31-től Ausztriában és Olaszországban (4); 2000. március 26-tól Görögországban (5); és végül 2001. március 25-től Norvégiában, Izlandon, Svédországban, Dániában és Finnországban (6).

Az Egyesült Királyság és Írország csak a schengeni vívmányok néhány rendelkezésében vesz részt, a 2000/365/EK és a 2002/192/EK határozatnak megfelelően.

Az Egyesült Királyság esetében 2005. január 1-jétől kell alkalmazni azokat a rendelkezéseket, amelyekben az Egyesült Királyság részt kívánt venni (7) (a SIS kivételével).

A schengeni vívmányokat az Amszterdami Szerződéshez csatolt jegyzőkönyvek (8) révén 1999-ben illesztették be az Európai Unió jogi keretébe. 1999. május 12-én elfogadtak egy tanácsi határozatot, amely az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban meghatározta a schengeni vívmányokat alkotó minden egyes rendelkezésre, illetve határozatra vonatkozó jogalapot.

2004. május 1-jétől az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a Schengeni Jegyzőkönyv) az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok, valamint az azokra arra épülő, vagy azokhoz másképpen kapcsolódó jogi aktusok kötelezőek a Cseh Köztársaságra, az Észt Köztársaságra, a Lett Köztársaságra, a Litván Köztársaságra, Magyarországra, a Máltai Köztársaságra, a Lengyel Köztársaságra, a Szlovén Köztársaságra és a Szlovák Köztársaságra nézve. E tagállamok 2007. december 21-én váltak a schengeni térség teljes jogú tagjaivá.

Ciprus aláírta a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt, a 2003-as csatlakozási okmány értelmében azonban eltérés vonatkozik rá.

A Bolgár Köztársaság és Románia 2007. január 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz; ezen időponttól kezdődően a schengeni vívmányok, valamint az azokra épülő, vagy azokhoz másképpen kapcsolódó jogi aktusok kötelezőek rájuk nézve, a 2005. évi csatlakozási okmányban szereplő eltéréssel.

Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. a 2011-es csatlakozási okmányban előírt eltéréssel alkalmazza a schengeni vívmányokat.

Néhány schengeni vívmány a csatlakozáskor válik alkalmazandóvá az Európai Unió új tagállamai számára. Más rendelkezések csak a Tanács erre irányuló határozatának megfelelően alkalmazandók ezekben a tagállamokban. Végül a Tanács hoz határozatot a határellenőrzések feloldásáról annak ellenőrzése után, hogy a szóban forgó tagállamban teljesülnek-e a vívmányok valamennyi részének alkalmazásához szükséges feltételek, a vonatkozó schengeni értékelési eljárásokkal összhangban és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően.

Néhány más európai ország is csatlakozott a schengeni térséghez. 1999. május 18-án a Norvég Királyság és az Izlandi Köztársaság is együttműködési megállapodást kötött a tagállamokkal (9) a Schengeni Egyezményhez való társulásról.

A Svájci Államszövetség 2004-ben megállapodást írt alá az Európai Unióval és az Európai Közösséggel a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (10), amelynek értelmében az ország 2008. december 12-én a schengeni térség tagjává vált.

A Liechtensteini Hercegség az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, 2008-ban aláírt jegyzőkönyv (11) értelmében 2011. december 19-én a schengeni térség tagjává vált.

A Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II)

A 1987/2006/EU (SIS II rendelet), a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 2007/533/IB határozat (SIS II határozat) (együttesen: a SIS II jogi eszközök), valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) alapján létrehozott SIS II olyan közös információs rendszer, amely lehetővé teszi a tagállami illetékes hatóságok számára az információcsere révén történő együttműködést, és alapvető fontosságú eszközt biztosít az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében. Ezek az eszközök 2013. április 9-től, azaz alkalmazásuk megkezdésétől hatályon kívül helyezték a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló Egyezmény IV. címét. A SIS II felváltja a Schengeni Információs Rendszer első generációját, amely 1995-ben lépett működésbe, 2005-ben és 2007-ben pedig kibővítésre került.

A SIS II célja – a SIS II jogi eszközök 1. cikkének megfelelően – »az e rendszer útján szolgáltatott információk felhasználásával a tagállamok területén a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségén belül az Európai Unióban egy magas biztonsági szint biztosítása, beleértve a közbiztonság és közrend fenntartását és a biztonság védelmét is, valamint az (EK)-Szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) harmadik részének IV. címében foglalt, a személyeknek a tagállamok területén való mozgására vonatkozó rendelkezéseknek az alkalmazása«.

A SIS II jogi eszközöknek megfelelően a SIS II automatizált lekérdezési eljárás révén hozzáférést biztosít a személyekre és tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez a következő hatóságok számára:

| a) | a határellenőrzésért felelős hatóságok az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) összhangban; |
| --- | --- |

a)

a határellenőrzésért felelős hatóságok az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) összhangban;

| b) | az országon belüli egyéb rendőrségi és vámellenőrzéseket végrehajtó és összehangoló hatóságok; |
| --- | --- |

b)

az országon belüli egyéb rendőrségi és vámellenőrzéseket végrehajtó és összehangoló hatóságok;

| c) | a nemzeti igazságügyi hatóságok és koordináló hatóságaik; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti igazságügyi hatóságok és koordináló hatóságaik;

| d) | a vízumkiadásra jogosult hatóságok, a vízumkérelmek vizsgálatára illetékes központi hatóságok és a tartózkodási engedélyek kiadására jogosult hatóságok, valamint a személyek mozgására vonatkozó uniós jog alkalmazásával összefüggésben a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó jogszabályok alkalmazására jogosult hatóságok; |
| --- | --- |

d)

a vízumkiadásra jogosult hatóságok, a vízumkérelmek vizsgálatára illetékes központi hatóságok és a tartózkodási engedélyek kiadására jogosult hatóságok, valamint a személyek mozgására vonatkozó uniós jog alkalmazásával összefüggésben a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó jogszabályok alkalmazására jogosult hatóságok;

| e) | a gépjárművek forgalmi engedélyének kiadásáért felelős hatóságok az 1986/2006/EK rendelet szerint. |
| --- | --- |

e)

a gépjárművek forgalmi engedélyének kiadásáért felelős hatóságok az 1986/2006/EK rendelet szerint.

A SIS II határozatnak megfelelően az Europol és az Eurojust ugyancsak hozzáféréssel rendelkezik a figyelmeztető jelzések meghatározott kategóriáihoz.

A SIS II a következő összetevőkből áll:

| 1. | központi rendszer (SIS II Központi Rész), amely a következőkből áll:






  a) | egy adatbázist (SIS II adatbázis) tartalmazó műszaki támogató funkció (CS-SIS); |
| --- | --- | --- |

1.

központi rendszer (SIS II Központi Rész), amely a következőkből áll:

a)

egy adatbázist (SIS II adatbázis) tartalmazó műszaki támogató funkció (CS-SIS);

| b) | egységes nemzeti interfész (NI-SIS); |
| --- | --- |

b)

egységes nemzeti interfész (NI-SIS);

| 2. | nemzeti rendszer (N.SIS II) minden egyes tagállamban, amelyek a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből állnak; a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló N.SIS II adatfájlt (nemzeti másolat) tartalmazhat; |
| --- | --- |

2.

nemzeti rendszer (N.SIS II) minden egyes tagállamban, amelyek a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből állnak; a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló N.SIS II adatfájlt (nemzeti másolat) tartalmazhat;

| 3. | a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra, amely a SIS II adatok, valamint az alább meghatározott SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez. |
| --- | --- |

3.

a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra, amely a SIS II adatok, valamint az alább meghatározott SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez.

1.   A SIRENE-IRODÁK ÉS KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

1.1.   A SIRENE-iroda

A SIS II csak azokat a nélkülözhetetlen információkat (azaz a figyelmeztető jelzés adatait) tartalmazza, amelyek lehetővé teszik valamely személy vagy tárgy azonosítását és a szükséges intézkedés megtételét. A SIS II jogi eszközei szerint emellett a tagállamok két- vagy többoldalú alapon megosztják egymással a figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó kiegészítő információkat, amelyek a SIS II jogi eszközeiben előírt egyes rendelkezések végrehajtásához és a SIS megfelelő működéséhez szükségesek.

Ez a kiegészítő információk cseréjére épült struktúra a »SIRENE« nevet kapta, amely a struktúra angol meghatározásából képzett mozaikszó: Supplementary Information Request at the National Entries (kiegészítő információ kérése a nemzeti kapcsolattartó pontoktól).

Minden tagállam »nemzeti SIRENE-irodát« hoz létre a SIS II jogi eszközök közös 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, ami egyetlen kapcsolattartó pontként a hét minden napján napi 24 órában teljes körűen működő irodaként szolgál a tagállamok számára a figyelmeztető jelzések bevitelével kapcsolatos kiegészítő információk kicserélése céljából, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy megfelelő intézkedéseket hozhassanak olyan esetekben, amikor a SIS II-be felvett személyeket és tárgyakat illetően a rendszer találatot eredményez. A SIRENE-irodák fő feladatai között szerepel (14) annak biztosítása, hogy az összes kiegészítő információ cseréje összhangban legyen a SIRENE-kézikönyv követelményeivel a SIS II jogi eszközök közös 8. cikkében előírtak szerint, az alábbi célokból:

| a) | annak lehetővé tételéhez, hogy a tagállamok valamely figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitelekor konzultáljanak, vagy tájékoztassák egymást (például letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitelekor); |
| --- | --- |

a)

annak lehetővé tételéhez, hogy a tagállamok valamely figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitelekor konzultáljanak, vagy tájékoztassák egymást (például letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitelekor);

| b) | találatot követően a megfelelő intézkedés végrehajtásához (például figyelmeztető jelzésnek való megfelelés); |
| --- | --- |

b)

találatot követően a megfelelő intézkedés végrehajtásához (például figyelmeztető jelzésnek való megfelelés);

| c) | ha a szükséges intézkedés nem végrehajtható (például megjelölés csatolása); |
| --- | --- |

c)

ha a szükséges intézkedés nem végrehajtható (például megjelölés csatolása);

| d) | ha a SIS II-adatok minőségéről van szó (például ha az adatokat jogellenesen vitték be, vagy az adat tényszerűen pontatlan), ideértve a kimenő figyelmeztető jelzések jóváhagyását és a bejövő figyelmeztető jelzések ellenőrzését, amennyiben ezt a nemzeti jog előírja; |
| --- | --- |

d)

ha a SIS II-adatok minőségéről van szó (például ha az adatokat jogellenesen vitték be, vagy az adat tényszerűen pontatlan), ideértve a kimenő figyelmeztető jelzések jóváhagyását és a bejövő figyelmeztető jelzések ellenőrzését, amennyiben ezt a nemzeti jog előírja;

| e) | ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége és elsőbbsége ügyében járnak el (például többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzésekor); |
| --- | --- |

e)

ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége és elsőbbsége ügyében járnak el (például többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzésekor);

| f) | ha az adatfeldolgozás által érintett személyek jogai, különösen az adathozzáféréshez való jog ügyében járnak el. |
| --- | --- |

f)

ha az adatfeldolgozás által érintett személyek jogai, különösen az adathozzáféréshez való jog ügyében járnak el.

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a nemzetközi rendőrségi együttműködésért felelős valamennyi nemzeti szervet, ideértve a SIRENE-irodákat is, strukturált módon szervezzék meg a hatásköri összeütközések és a felesleges munkavégzés elkerülése érdekében.

1.2.   SIRENE-kézikönyv

A SIRENE-kézikönyv olyan utasításokat tartalmaz, amelyek részletesen ismertetik a kiegészítő információk két- vagy többoldalú cseréjére irányadó szabályokat és eljárásokat.

1.3.   A SIRENE-kézikönyv függelékei

Mivel egyes technikai jellegű szabályok közvetlen hatást gyakorolnak a tagállami felhasználók – ideértve a SIRENE-irodákat is – munkájára, azokat helyénvaló belefoglalni a SIRENE-kézikönyvbe. Ezért e kézikönyv függelékei meghatározzák többek között az átírási szabályokat, a kódtáblázatokat, a kiegészítő információk közlésének módját és az adatfeldolgozásra vonatkozó további technikai végrehajtási intézkedéseket.

1.4.   A schengeni vívmányok helyes alkalmazására vonatkozó ajánlások és a bevált gyakorlatok katalógusa (Schengeni Információs Rendszer)

A katalógus a tapasztalatok fényében kialakított, jogilag nem kötelező erejű ajánlásokat és bevált gyakorlatokat kínál a tagállamok számára, továbbá referenciaeszközként szolgál a SIS II jogi eszközök megfelelő végrehajtásának értékeléséhez, ezért lehetőség szerint követni kell.

1.5.   A SIRENE-irodák szerepe az Európai Unióban folytatott rendőri együttműködésben

A kiegészítő információk cseréje nem sértheti a nemzetközi rendőri együttműködés terén az Európai Unió egyéb jogi aktusait végrehajtó nemzeti jogszabály által a SIRENE-irodákra ruházott feladatokat.

A SIRENE-irodákat további feladatokkal ruházhatják fel, különösen a 2006/960/IB kerethatározatot, a Schengeni Egyezmény 39. és 46. cikkét – amennyiben a 2006/960/IB kerethatározat nem lépett a helyükbe –, a Schengeni Egyezmény 40. vagy 41. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály útján, vagy ha az információ kölcsönös jogsegély alkalmazási körébe esik.

Amennyiben egy SIRENE-iroda egy másik SIRENE-irodától olyan megkeresést kap, amely kívül esik a nemzeti jog által megállapított hatáskörén, azt haladéktalanul továbbítja az illetékes hatóságnak, és erről értesíti a kérelmező SIRENE-irodát. Szükség esetén támogatást nyújt a kérelmező SIRENE-irodának a kommunikáció megkönnyítése érdekében.

1.5.1.   A SIS II-ben szereplő adatok és kiegészítő információk továbbítása harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára

A SIS II rendelet 39. cikke és a SIS II határozat 54. cikke szerint a SIS II-ben e két jogi eszköz alkalmazása során feldolgozott adatok nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára, és nem bocsáthatók azok rendelkezésére. E tilalom kiegészítő információk harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek történő továbbítására is vonatkozik. A SIS II határozat 55. cikke eltérésre biztosít lehetőséget ettől az általános szabálytól az ellopott, jogellenesen használt vagy elveszett útlevelekre vonatkozó adatok Interpollal történő megosztása tekintetében, a cikkben leírt feltételek mellett.

1.6.   A SIRENE-irodák és az Europol közötti kapcsolat

Az Europol jogosult hozzáférni a SIS II határozat 26., 36. és 38. cikke szerint a SIS II-be bevitt adatokhoz, és azok között közvetlenül keresést folytathat. Az Europol további információkat kérhet az érintett tagállamoktól az Europol-határozat (15) rendelkezéseivel összhangban. A nemzeti jogszabályokkal összhangban különösen ajánlott együttműködést kialakítani a nemzeti Europol-egységgel annak biztosítása érdekében, hogy a SIRENE-iroda értesüljön a SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információk Europol és a nemzeti Europol-egység közötti cseréjéről. Olyan kivételes esetekben, amikor a SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos nemzeti kommunikációt a nemzeti Europol-egység végzi, a félreértések elkerülése végett erről a kommunikáció összes résztvevőjét, különösen a SIRENE-irodát tájékoztatni kell.

1.7.   A SIRENE-irodák és az Eurojust közötti kapcsolat

Az Eurojust nemzeti tagjai és asszisztenseik jogosultak hozzáférni a SIS II határozat 26., 32., 34. és 38. cikke szerint a SIS II-be bevitt adatokhoz, és azok között közvetlenül keresést folytatni. A nemzeti joggal összhangban együttműködést kell kialakítani köztük, hogy találat esetén az információcsere zavartalanul menjen végbe. A SIRENE-iroda az Eurojust nemzeti tagjainak és asszisztenseinek a kapcsolattartója a SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó kiegészítő információk tekintetében.

1.8.   A SIRENE-irodák és az Interpol közötti kapcsolat (16)

A SIS II-nek nem feladata, hogy helyettesítse vagy ismételten ellássa az Interpol szerepét. Bár a feladatok átfedhetik egymást, a tagállamok schengeni vívmányok keretében folytatott intézkedését és együttműködését szabályozó alapelvek lényegesen eltérnek az Interpol elveitől. Ezért nemzeti szintű szabályokat kell kialakítani a SIRENE-irodák és az Interpol nemzeti központi irodák közötti együttműködésre vonatkozóan.

A következő elvek érvényesülnek:

1.8.1.   A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések elsőbbsége az Interpol figyelmeztető jelzéseivel szemben

A tagállamok által kibocsátott figyelmeztető jelzések esetében a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések és az ezekkel kapcsolatos összes információcsere mindig elsőbbséget élvez az Interpolon keresztül történő információcserével szemben. Ennek különösen akkor van jelentősége, ha a figyelmeztető jelzések ellentmondanak egymásnak.

1.8.2.   A kommunikációs csatorna megválasztása

Tiszteletben kell tartani azt az elvet, miszerint a schengeni figyelmeztető jelzések elsőbbséget élveznek az Interpolon keresztül kibocsátott tagállami figyelmeztető jelzésekkel szemben, és biztosítani kell, hogy ezt a tagállamok nemzeti központi irodái is betartsák. A SIS II figyelmeztető jelzés létrehozását követően a jelzéssel és létrehozásának céljával, valamint a meghozandó intézkedés végrehajtásával kapcsolatos valamennyi tájékoztatásról a SIRENE-irodák gondoskodnak. Ha egy tagállam meg akarja változtatni a kommunikációs csatornákat, előzetesen konzultálnia kell a többi féllel. A kommunikációs csatornák megváltoztatása csak különleges esetekben lehetséges.

1.8.3.   Az Interpol által terjesztett információk felhasználása és terjesztése a schengeni államokban

Mivel a SIS II figyelmeztető jelzései elsőbbséget élveznek az Interpol figyelmeztető jelzéseivel szemben, az Interpol figyelmeztető jelzéseinek felhasználását rendkívüli esetekre kell korlátozni (azaz ha a SIS II jogi eszközök vagy a technikai feltételek nem rendelkeznek a figyelmeztető jelzés SIS II-be történő beviteléről, vagy ha nem áll rendelkezésre minden szükséges információ a SIS II figyelmeztető jelzés létrehozásához). A schengeni térségen belül kerülni kell a párhuzamos figyelmeztető jelzéseket a SIS II-ben és az Interpolon keresztül. Az Interpol-csatornákon keresztül küldött olyan figyelmeztető jelzéseket, amelyek a schengeni térségre vagy annak egyes részeire is vonatkoznak, a következő megjegyzéssel kell ellátni: »a schengeni államok kivételével«.

1.8.4.   Találat és a figyelmeztető jelzés törlése

A SIRENE-iroda által a SIS II-be bevitt információk minőség-ellenőrzési koordinátoraként betöltött szerep biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a SIRENE-irodák és a nemzeti központi irodák tájékoztassák egymást a találatokról és a figyelmeztető jelzések törléséről.

1.8.5.   A SIRENE-irodák és az Interpol nemzeti központi irodái közötti együttműködés hatékonyabbá tétele

A nemzeti joggal összhangban minden egyes tagállam minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy hatékony nemzeti szintű információcserét biztosítsanak a SIRENE-irodák és a nemzeti központi irodák között.

1.9.   Előírások

A SIRENE-irodákon keresztüli folytatott együttműködésre vonatkozó előírások a következők:

1.9.1.   Rendelkezésre állás

Minden SIRENE-iroda a hét minden napján és a nap 24 órájában rendelkezésre áll, hogy a megkeresésekre képes legyen az 1.13. szakaszban előírt határidőn belül reagálni. Technikai és jogi elemzést, segítségnyújtást és megoldásokat szintén a nap 24 órájában, a hét minden napján biztosít.

1.9.2.   Folytonosság

Minden SIRENE-iroda olyan belső struktúrát épít ki, amely biztosítja az irányítás, a személyzet és a technikai infrastruktúra folytonosságát.

1.9.3.   Titoktartás

A SIS II jogi eszközök közös 11. cikke szerint a SIRENE személyzetét a szolgálati titoktartás nemzeti szabályai vagy más egyenértékű titoktartási kötelezettség köti. Ez a kötelezettség az alkalmazottak hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését követően is fennáll.

1.9.4.   Hozzáférhetőség

A kiegészítő információk biztosítására vonatkozó követelmény teljesítéséhez a SIRENE személyzetének közvetlen vagy közvetett hozzáféréssel kell rendelkeznie valamennyi lényeges nemzeti információhoz és szakértői felvilágosításhoz.

1.10.   Kommunikáció

1.10.1.   A kapcsolattartás nyelve

Annak érdekében, hogy a SIRENE-irodák közötti kétoldalú kommunikáció a lehető leghatékonyabb legyen, olyan nyelvet kell használni, amelyet mindkét fél ismer.

1.10.2.   Adatcsere a SIRENE-irodák között

A SIRENE-irodák közötti adatcserére vonatkozó műszaki előírásokat az »Adatcsere a SIRENE-irodák között« című dokumentum állapítja meg. Ezeket az utasításokat követni kell.

1.10.3.   Hálózat, üzenetek és e-mail fiókok

A SIS II jogi eszközök közös 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a SIRENE-irodák a kizárólag a SIS II adatok céljára, valamint a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjére rendelt, kódolt virtuális hálózatot használnak. Másik – megfelelően biztosított és az adott körülmények között legmegfelelőbb – kommunikációs eszköz kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha ez a csatorna nem vehető igénybe. A csatorna megválaszthatósága annyit jelent, hogy ezt eseti alapon, a technikai lehetőségeknek, valamint a közléssel kapcsolatos biztonsági és minőségi követelményeknek megfelelően kell meghatározni.

Az írásbeli üzenetek két kategóriába sorolhatók: kötetlen szöveg és formanyomtatványok. A 3. függelék ismerteti a SIRENE-irodák között kicserélt formanyomtatványokat, és iránymutatást nyújt arra, hogy a rovatoknak mit kell tartalmazniuk, ideértve azt is, hogy kitöltésük kötelező-e.

A fent említett hálózaton négy különböző e-mail fiókot kell létrehozni a kötetlen szövegek és a SIRENE-formanyomtatványok számára.

| E-mail fiók | Az e-mail fiók címe | Cél |
| --- | --- | --- |
| Műveleti | oper@xx.sirenemail2.eu | A formanyomtatványok és csatolmányok SIRENE-irodák közötti cseréjére szolgál |
| Technikai | tech@xx.sirenemail2.eu | A technikai támogató személyzet és a SIRENE-irodák közötti elektronikus levélváltásra szolgál |
| A SIRENE vezetője | director@xx.sirenemail2.eu | A SIRENE-irodák vezetőivel való elektronikus levélváltásra szolgál |
| E-mail | message@xx.sirenemail2.eu | A SIRENE-irodák közötti, kötetlen szövegű üzenetváltásra szolgál |

E-mail fiók

Az e-mail fiók címe

Cél

Műveleti

oper@xx.sirenemail2.eu

A formanyomtatványok és csatolmányok SIRENE-irodák közötti cseréjére szolgál

Technikai

tech@xx.sirenemail2.eu

A technikai támogató személyzet és a SIRENE-irodák közötti elektronikus levélváltásra szolgál

A SIRENE vezetője

director@xx.sirenemail2.eu

A SIRENE-irodák vezetőivel való elektronikus levélváltásra szolgál

E-mail

message@xx.sirenemail2.eu

A SIRENE-irodák közötti, kötetlen szövegű üzenetváltásra szolgál

Tesztelés céljából létrehoztak egy második domaint (17) (testxx.sirenemail2.eu), amelyen belül próbaképpen bármely, a fenti táblázatban szereplő e-mail fiók másolata létrehozható anélkül, hogy ez megzavarná a valós üzenetváltást és a munkakörnyezetet.

A SIRENE e-mail fiókokra és a SIRENE-formanyomtatványok átvitelére vonatkozóan a DEBS-ben leírt részletes szabályok alkalmazandók.

A SIRENE munkafolyamati rendszere (lásd az 1.12. szakaszt) figyeli a műveleti és e-mail fiókokat (»oper« és »message«) a bejövő formanyomtatványok, a kapcsolódó e-mailek és csatolmányok észlelése érdekében. Sürgős üzenetek kizárólag a műveleti e-mail fiókba küldhetők.

1.10.4.   Kommunikáció különleges körülmények között

Amennyiben a rendes kommunikációs csatornák nem állnak rendelkezésre, és ezért például faxon kell elküldeni a formanyomtatványokat, a DEBS-ben ismertetett eljárás alkalmazandó.

1.11.   SIRENE Címjegyzék (SAB)

A SIRENE-irodák elérhetőségeit és a kölcsönös kommunikáció, illetve együttműködés szempontjából lényeges információkat a SIRENE címjegyzék (SAB) tartalmazza és biztosítja. A Bizottság naprakészen tartja a SAB-ot. A Bizottság évente legalább kétszer közzéteszi a frissített SAB-ot. Minden SIRENE-iroda biztosítja, hogy:

| a) | a SAB-ból származó információkat nem szolgáltatják ki harmadik feleknek; |
| --- | --- |

a)

a SAB-ból származó információkat nem szolgáltatják ki harmadik feleknek;

| b) | a SIRENE személyzete ismeri és használja a SAB-ot; |
| --- | --- |

b)

a SIRENE személyzete ismeri és használja a SAB-ot;

| c) | a SAB-ban szereplő információk frissítésének haladéktalan jelezését a Bizottság számára. |
| --- | --- |

c)

a SAB-ban szereplő információk frissítésének haladéktalan jelezését a Bizottság számára.

1.12.   A SIRENE munkafolyamati rendszere

A SIRENE-irodák munkaterhének hatékony kezelése a legeredményesebben úgy érhető el, ha minden SIRENE-iroda rendelkezik számítógépes adatkezelő rendszerrel (munkafolyamati rendszer), amely lehetővé teszi a napi munkamennyiség számottevő részének automatizálását.

A SIRENE-iroda munkafolyamatainak biztosítása érdekében másodlagos helyszínen biztonsági számítógépes és adatbázisrendszerrel rendelkezhet arra az esetre, ha a SIRENE-irodában súlyos veszélyhelyzet alakul ki. Ennek a rendszernek megfelelő szünetmentes áramellátással és kommunikációs csatornával kell rendelkeznie.

A magas szintű elérhetőség biztosítása érdekében a SIRENE-munkafolyamathoz megfelelő informatikai támogatást kell nyújtani.

1.13.   Válaszadási határidők

A SIRENE-iroda a lehető leghamarabb válaszol a többi tagállam által a SIRENE-irodákon keresztül benyújtott valamennyi, a figyelmeztető jelzésekkel és találat esetén alkalmazandó eljárásokkal kapcsolatos információk iránti megkeresésre. A megkereséseket 12 órán belül mindenképpen meg kell válaszolni. (Lásd még az 1.13.1. szakaszt a sürgősség SIRENE-formanyomtatványokon való feltüntetéséről.)

A napi munkát a figyelmeztető jelzés kategóriája és az ügy jelentősége alapján kell rangsorolni.

1.13.1.   A sürgősség feltüntetése a SIRENE-formanyomtatványokon, ideértve a találatok sürgős jelzését

A megkeresett SIRENE-iroda által a legnagyobb prioritással kezelendő SIRENE-formanyomtatványok 311-es rovatában (»Fontos figyelmeztetés«) a »SÜRGŐS« megjelölés szerepelhet, a sürgősség okainak kifejtésével. A sürgősség okát a SIRENE-formanyomtatvány megfelelő rovataiban indokolni kell. Amennyiben sürgős válaszra van szükség, telefonos kommunikáció vagy értesítés is alkalmazható.

Amennyiben a figyelmeztető jelzésre vonatkozó találat körülményei – például a rendkívüli sürgősség vagy a kiemelt fontosság – ezt szükségessé teszik, a találatot kapó tagállam SIRENE-irodájának a
  »G« formanyomtatvány megküldését követően adott esetben telefonon tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját.

1.14.   Átírási szabályok

Az átírásra vonatkozó fogalommeghatározásokat és szabályokat az 1. függelék tartalmazza. A SIRENE-irodák közötti kommunikáció során be kell tartani e szabályokat (lásd még a tulajdonnevek beviteléről szóló 2.10. szakaszt).

1.15.   Adatminőség

A SIS II jogi eszközök 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a SIRENE-irodák koordinálják a SIS II-be bevitt információk minőségének ellenőrzését is. A SIRENE-irodáknak kellő nemzeti hatáskörrel kell rendelkezniük e feladat ellátásához. Ezért rendelkezni kell a nemzeti adatminőségi ellenőrzés megfelelő formájáról, ideértve a figyelmeztető jelzések/találatok arányának, valamint az adattartalomnak a felülvizsgálatáról is.

Ahhoz, hogy az egyes SIRENE-irodák elláthassák az adatminőséget ellenőrző koordinátori feladatot, kellő informatikai hátteret és a rendszeren belül megfelelő jogosultságokat kell biztosítani.

A nemzeti SIRENE-irodával együttműködésben nemzeti előírásokat kell meghozni a felhasználók adatminőségi alapelvekkel és gyakorlattal kapcsolatos képzésére vonatkozóan. A tagállamok a SIRENE-irodák személyzetének közreműködését kérhetik minden olyan hatóság képzésében, amely figyelmeztető jelzéseket visz be. E képzés során az adatminőségre és a SIS II leghatékonyabb felhasználására kell fektetni a hangsúlyt.

1.16.   Archiválás

| a) | A tagállamok meghatározzák az információtárolás feltételeit. |
| --- | --- |

a)

A tagállamok meghatározzák az információtárolás feltételeit.

| b) | A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája a saját figyelmeztető jelzéseivel kapcsolatos valamennyi információt megőrzi annak érdekében, hogy azok a többi állam számára rendelkezésre álljanak, ideértve a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozást is. |
| --- | --- |

b)

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája a saját figyelmeztető jelzéseivel kapcsolatos valamennyi információt megőrzi annak érdekében, hogy azok a többi állam számára rendelkezésre álljanak, ideértve a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozást is.

| c) | A SIRENE-irodák archívumainak – az információk átadására vonatkozó, rendkívül rövid határidők betartása érdekében – gyors hozzáférést kell lehetővé tenniük a releváns információkhoz. |
| --- | --- |

c)

A SIRENE-irodák archívumainak – az információk átadására vonatkozó, rendkívül rövid határidők betartása érdekében – gyors hozzáférést kell lehetővé tenniük a releváns információkhoz.

| d) | A SIS II jogi eszközök 12. cikkének (4) bekezdésével összhangban a SIRENE-iroda fájljaiban őrzött, az információcsere során keletkezett személyes adatok csak addig tárolhatók, amíg azon célok eléréséhez szükségesek, amelyek érdekében a személyes adatokat rendelkezésre bocsátották. Főszabályként a kiegészítő információkat közvetlenül azután törlik, hogy a kapcsolódó figyelmeztető jelzést törölték a SIS II-ből, de minden esetben legkésőbb egy évvel azt követően. Ugyanakkor a tagállam által bevitt figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatok, illetve az olyan figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatok, amellyel összefüggésben a tagállam területén intézkedést hajtottak végre, a nemzeti jognak megfelelően hosszabb ideig is megőrizhetők. |
| --- | --- |

d)

A SIS II jogi eszközök 12. cikkének (4) bekezdésével összhangban a SIRENE-iroda fájljaiban őrzött, az információcsere során keletkezett személyes adatok csak addig tárolhatók, amíg azon célok eléréséhez szükségesek, amelyek érdekében a személyes adatokat rendelkezésre bocsátották. Főszabályként a kiegészítő információkat közvetlenül azután törlik, hogy a kapcsolódó figyelmeztető jelzést törölték a SIS II-ből, de minden esetben legkésőbb egy évvel azt követően. Ugyanakkor a tagállam által bevitt figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatok, illetve az olyan figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatok, amellyel összefüggésben a tagállam területén intézkedést hajtottak végre, a nemzeti jognak megfelelően hosszabb ideig is megőrizhetők.

| e) | A többi tagállam által küldött kiegészítő információkat a címzett tagállam nemzeti adatvédelmi jogszabályainak megfelelően kell tárolni. Alkalmazni kell ezenkívül a SIS II jogi eszközök közös 12. cikkét, a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18), valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (19) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

e)

A többi tagállam által küldött kiegészítő információkat a címzett tagállam nemzeti adatvédelmi jogszabályainak megfelelően kell tárolni. Alkalmazni kell ezenkívül a SIS II jogi eszközök közös 12. cikkét, a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18), valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (19) rendelkezéseit.

| f) | A személyazonossággal való visszaéléssel kapcsolatos információkat a vonatkozó figyelmeztető jelzés törlését követően törölni kell. |
| --- | --- |

f)

A személyazonossággal való visszaéléssel kapcsolatos információkat a vonatkozó figyelmeztető jelzés törlését követően törölni kell.

| g) | Az archívumokhoz való hozzáférést rögzíteni és ellenőrizni kell, és arra csak a személyzet erre kijelölt tagjai jogosultak. |
| --- | --- |

g)

Az archívumokhoz való hozzáférést rögzíteni és ellenőrizni kell, és arra csak a személyzet erre kijelölt tagjai jogosultak.

1.17.   Személyi állomány

Mivel a személyi állományon belül magas a kiemelkedő tapasztalattal rendelkezők aránya, a munkaerő képes az önálló munkavégzésre, és ezáltal az ügyek hatékonyan kezelésére. Ezért kívánatos, hogy a személyzeti fluktuáció alacsony maradjon, amihez az autonóm munkakörnyezet megteremtése érdekében a vezetőség határozott támogatására van szükség. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a személyzet fluktuációja miatt ne veszítsék el a szaktudást és a tapasztalatokat.

1.17.1.   A SIRENE-irodák vezetői

A SIRENE-irodák vezetői legalább évente kétszer találkoznak, hogy értékeljék a szolgálataik közötti együttműködés minőségét, nehézségek esetén vitassák meg a nélkülözhetetlen technikai és szervezeti intézkedéseket, és szükség esetén tegyék egyértelműbbé az eljárásokat. A SIRENE-irodák vezetőinek üléseit az Európai Unió Tanácsának elnökségét ellátó tagállam szervezi.

1.17.2.   SIRENE kapcsolattartó személy (SIRCoP)

Amennyiben a rendes eljárások nem bizonyulnak elégségesnek, SIRENE kapcsolattartó személy (SIRCoP) járhat el azon fájlok ügyében, amelyek az előrehaladás szempontjából összetettek, problematikusak vagy érzékeny jellegűek, a probléma megoldásához pedig bizonyos mértékű minőségbiztosításra és/vagy másik SIRENE-irodával létesített hosszú távú kapcsolatra lehet szükség. A SIRCoP nem intézkedhet olyan sürgős esetekben, amikor főszabály szerint a hét minden napján napi 24 órában működő ügyfélszolgálatot kell igénybe venni.

A SIRCoP javaslatokat tehet a minőség javítására, és lehetőségeket kínálhat az említett problémák hosszabb távú megoldására.

Egy SIRCop egy másik SIRCoP-pal rendszerint csak munkaidőben léphet kapcsolatba.

Az éves statisztikai jelentés keretében éves értékelést kell végezni az 5. függelékben foglaltak szerint, az alábbi mutatók alapján:

| a) | a SIRCoP általi fellépések száma tagállamonként; |
| --- | --- |

a)

a SIRCoP általi fellépések száma tagállamonként;

| b) | a kapcsolatfelvétel oka; |
| --- | --- |

b)

a kapcsolatfelvétel oka;

| c) | a fellépések eredménye a jelentéstételi időszak alatt rendelkezésre álló információk alapján. |
| --- | --- |

c)

a fellépések eredménye a jelentéstételi időszak alatt rendelkezésre álló információk alapján.

1.17.3.   Ismeretek

A SIRENE-iroda személyzetének tagjai lehetőleg minél több nyelven beszélnek, az ügyeletes személyzet pedig minden SIRENE-irodával képes kommunikálni.

A személyzet megfelelő ismerettel rendelkezik az alábbiakról:

| — | nemzeti, európai és nemzetközi jogi szempontok, |
| --- | --- |

—

nemzeti, európai és nemzetközi jogi szempontok,

| — | Az adott tagállam nemzeti bűnüldöző hatóságai, valamint |
| --- | --- |

—

Az adott tagállam nemzeti bűnüldöző hatóságai, valamint

| — | nemzeti és európai igazságügyi és bevándorlási közigazgatási rendszerek. |
| --- | --- |

—

nemzeti és európai igazságügyi és bevándorlási közigazgatási rendszerek.

Felhatalmazással kell rendelkezniük arra, hogy önállóan foglalkozzanak bármilyen beérkező esettel.

A munkaidőn kívül ügyeletes munkatársak azonos hatáskörrel, ismeretekkel és felhatalmazással rendelkeznek, és lehetőségük van arra, hogy ügyeletes szakértőkhöz forduljanak.

A SIRENE-irodában olyan jogi szakértelemre van szükség, amely a szokásos és a rendkívüli esetekre is kiterjed. Az esettől függően ezt a személyzet kellő jogi háttérrel rendelkező tagjai vagy az igazságügyi hatóságok szakértői biztosíthatják.

1.17.4.   Képzés

Nemzeti szint

Nemzeti szinten elegendő képzést kell szervezni annak biztosítására, hogy a személyzet megfeleljen az e kézikönyvben megállapított szükséges előírásoknak. A SIS II-ben tárolt adatok személyzet általi feldolgozásának engedélyezését megelőzően a személyzet tagjainak megfelelő képzésben kell részesülniük az adatbiztonságról és az adatvédelmi szabályokról, valamint tájékoztatást kell kapniuk a vonatkozó bűncselekményekről és büntetésekről.

Európai szint

Évente legalább egyszer közös tanfolyamokat kell szervezni, hogy erősödjön a SIRENE-irodák közötti együttműködés azáltal, hogy a személyzet tagjai találkozhatnak a többi SIRENE-iroda munkatársaival, nemzeti munkamódszerekkel kapcsolatos információkat oszthatnak meg, valamint következetes és egyenértékű ismereteket szerezhetnek. A SIRENE-iroda ezenkívül felhívja a személyzet tagjainak figyelmét munkájuk fontosságára és – tekintettel a tagállamok közös biztonságára – a kölcsönös szolidaritásra.

A képzést a SIRENE képzési kézikönyv szerint kell lebonyolítani.

Az 1077/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (20) 3. cikke értelmében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (a továbbiakban: az ügynökség) látja el a SIS II technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat, különösen a SIRENE személyzete esetében.

1.17.5.   Munkaerőcsere

A SIRENE-irodák lehetőség szerint évente legalább egyszer munkaerőcserét helyeznek kilátásba más SIRENE-irodákkal. Ezeknek a cseréknek az a célja, hogy a személyzet tagjai bővítsék munkamódszerekkel kapcsolatos ismereteiket, megismerjék, miként szerveződnek más SIRENE-irodák, és személyes kapcsolatokat építsenek ki más tagállambeli kollégáikkal.

2.   ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSOK

Az alább ismertetett eljárások a figyelmeztető jelzések összes kategóriájára alkalmazandóak. A figyelmeztető jelzések egyes kategóriáira vonatkozó külön eljárások e kézikönyv vonatkozó részeiben találhatók.

2.1.   Fogalommeghatározások

| »A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam«: az a tagállam, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS II-be; |
| --- |

»A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam«: az a tagállam, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS II-be;

| »Végrehajtó tagállam«: az a tagállam, amely találatot követően végrehajtja a szükséges intézkedéseket; |
| --- |

»Végrehajtó tagállam«: az a tagállam, amely találatot követően végrehajtja a szükséges intézkedéseket;

| »Információt közlő SIRENE-iroda« annak a tagállamnak a SIRENE-irodája, amely rendelkezik olyan személy ujjlenyomataival vagy fényképével, akiről egy másik tagállam figyelmeztető jelzést vitt be. |
| --- |

»Információt közlő SIRENE-iroda« annak a tagállamnak a SIRENE-irodája, amely rendelkezik olyan személy ujjlenyomataival vagy fényképével, akiről egy másik tagállam figyelmeztető jelzést vitt be.

| »Találat«: akkor állapítható meg találat a SIS II-ben, ha:





  a) | egy felhasználó keresést végez, |
| --- | --- |

»Találat«: akkor állapítható meg találat a SIS II-ben, ha:

a)

egy felhasználó keresést végez,

| b) | a keresés külföldi figyelmeztető jelzést jelez a SIS II-ben, |
| --- | --- |

b)

a keresés külföldi figyelmeztető jelzést jelez a SIS II-ben,

| c) | a SIS II-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megfelelnek a keresési adatoknak, |
| --- | --- |

c)

a SIS II-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megfelelnek a keresési adatoknak,

| d) | a találat eredményeként további lépéseket kérnek. |
| --- | --- |

d)

a találat eredményeként további lépéseket kérnek.

| »Megjelölés«: az érvényesség nemzeti szintű felfüggesztése, amely csatolható letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, eltűnt személyekkel kapcsolatos figyelmeztető jelzésekhez és ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, ha a tagállam megítélése szerint a figyelmeztető jelzés nem összeegyeztethető nemzeti jogszabályaival, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel. Ha valamely figyelmeztető jelzést megjelöléssel láttak el, e tagállam területén nem kerül sor a figyelmeztető jelzés alapján kért intézkedésre. |
| --- |

»Megjelölés«: az érvényesség nemzeti szintű felfüggesztése, amely csatolható letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, eltűnt személyekkel kapcsolatos figyelmeztető jelzésekhez és ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, ha a tagállam megítélése szerint a figyelmeztető jelzés nem összeegyeztethető nemzeti jogszabályaival, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel. Ha valamely figyelmeztető jelzést megjelöléssel láttak el, e tagállam területén nem kerül sor a figyelmeztető jelzés alapján kért intézkedésre.

2.2.   Többszörös figyelmezető jelzések (a SIS II rendelet 34. cikkének (6) bekezdése és a SIS II határozat 49. cikkének (6) bekezdése)

Ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan tagállamonként csak egy figyelmeztető jelzés vihető be a SIS II-be.

Ezért az ugyanazon személyre vonatkozó második és további figyelmeztető jelzést – lehetőség szerint és szükség esetén – nemzeti szinten kell elérhetővé tenni, hogy azokat az első figyelmeztető jelzés lejártakor vagy törlésekor be lehessen vinni a rendszerbe.

Ugyanarra az alanyra vonatkozóan különböző tagállamok is kiadhatnak figyelmeztető jelzést. Fontos, hogy ez ne zavarja meg a felhasználókat, és hogy az utóbbiak biztosak legyenek a figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitele esetén alkalmazandó intézkedésekben, illetve a találat esetén követendő eljárásokban. Ezért eljárásokat kell kialakítani a többszörös figyelmeztető jelzések felderítésére, valamint rangsorolási mechanizmust kell kidolgozni a SIS II-be történő bevitelükre vonatkozóan.

Ez az alábbiakat teszi szükségessé:

| — | ellenőrzéseket a figyelmeztető jelzések bevitele előtt annak megállapítása érdekében, hogy az alany szerepel-e már a SIS II-ben, |
| --- | --- |

—

ellenőrzéseket a figyelmeztető jelzések bevitele előtt annak megállapítása érdekében, hogy az alany szerepel-e már a SIS II-ben,

| — | konzultációt a többi tagállammal, amennyiben a figyelmeztető jelzés bevitele összeegyeztethetetlen többszörös figyelmeztető jelzéseket idéz elő. |
| --- | --- |

—

konzultációt a többi tagállammal, amennyiben a figyelmeztető jelzés bevitele összeegyeztethetetlen többszörös figyelmeztető jelzéseket idéz elő.

2.2.1.   A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége

Ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan több tagállam is bevihet figyelmeztető jelzést, ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőek.

A tagállamok rejtett vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés kibocsátásakor eltérhetnek az összeegyeztethetőségre vonatkozó szabályoktól, különösen akkor, ha a figyelmeztető jelzés kibocsátása nemzetbiztonsági célból történik. Az ilyen eltérés nem sértheti a figyelmeztető jelzések fontossági sorrendjére és a konzultációs eljárásra vonatkozó, a 2.2.2. szakaszban részletezett szabályokat.

Személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségi táblázata

| Fontossági sorrend | Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés | Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés | Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (védelem) | Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (tartózkodási hely) | Bírósági eljárásra vonatkozó figyelmeztető jelzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés | igen | igen | igen | nem | nem | nem | nem | igen | igen |
| Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés | igen | igen | nem | nem | nem | nem | nem | nem | nem |
| Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (védelem) | igen | nem | igen | nem | nem | nem | nem | igen | igen |
| Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | igen | igen | nem | nem | nem | nem |
| Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | igen | igen | nem | nem | nem | nem |
| Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | nem | nem | igen | igen | nem | nem |
| Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | nem | nem | igen | igen | nem | nem |
| Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (tartózkodási hely) | igen | nem | igen | nem | nem | nem | nem | igen | igen |
| Bírósági eljárásra vonatkozó figyelmeztető jelzés | igen | nem | igen | nem | nem | nem | nem | igen | igen |

Fontossági sorrend

Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés

Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés

Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (védelem)

Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (tartózkodási hely)

Bírósági eljárásra vonatkozó figyelmeztető jelzés

Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés

igen

igen

igen

nem

nem

nem

nem

igen

igen

Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés

igen

igen

nem

nem

nem

nem

nem

nem

nem

Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (védelem)

igen

nem

igen

nem

nem

nem

nem

igen

igen

Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

igen

igen

nem

nem

nem

nem

Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

igen

igen

nem

nem

nem

nem

Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

nem

nem

igen

igen

nem

nem

Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

nem

nem

igen

igen

nem

nem

Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (tartózkodási hely)

igen

nem

igen

nem

nem

nem

nem

igen

igen

Bírósági eljárásra vonatkozó figyelmeztető jelzés

igen

nem

igen

nem

nem

nem

nem

igen

igen

Tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségi táblázata

| Fontossági sorrend | Figyelmeztető jelzés bizonyítékként való felhasználás céljából | Utazási célokra érvénytelenített dokumentum | Figyelmeztető jelzés lefoglalás céljából | Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Figyelmeztető jelzés bizonyítékként való felhasználás céljából | igen | igen | igen | nem | nem | nem | nem |
| Utazási célokra érvénytelenített dokumentum | igen | igen | igen | nem | nem | nem | nem |
| Figyelmeztető jelzés lefoglalás céljából | igen | igen | igen | nem | nem | nem | nem |
| Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | igen | igen | nem | nem |
| Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | igen | igen | nem | nem |
| Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | nem | nem | igen | igen |
| Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés | nem | nem | nem | nem | nem | igen | igen |

Fontossági sorrend

Figyelmeztető jelzés bizonyítékként való felhasználás céljából

Utazási célokra érvénytelenített dokumentum

Figyelmeztető jelzés lefoglalás céljából

Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

Figyelmeztető jelzés bizonyítékként való felhasználás céljából

igen

igen

igen

nem

nem

nem

nem

Utazási célokra érvénytelenített dokumentum

igen

igen

igen

nem

nem

nem

nem

Figyelmeztető jelzés lefoglalás céljából

igen

igen

igen

nem

nem

nem

nem

Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

igen

igen

nem

nem

Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

igen

igen

nem

nem

Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

nem

nem

igen

igen

Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés

nem

nem

nem

nem

nem

igen

igen

2.2.2.   A figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje

Összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések esetén a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje a következő:

| — | átadás vagy kiadatás céljából történő letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 26. cikke), |
| --- | --- |

—

átadás vagy kiadatás céljából történő letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 26. cikke),

| — | a schengeni térségbe való beutazás vagy tartózkodás megtagadása esetén kiadott figyelmeztető jelzések (a rendelet 24. cikke), |
| --- | --- |

—

a schengeni térségbe való beutazás vagy tartózkodás megtagadása esetén kiadott figyelmeztető jelzések (a rendelet 24. cikke),

| — | védelem alá helyezésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 32. cikke), |
| --- | --- |

—

védelem alá helyezésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 32. cikke),

| — | célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke), |
| --- | --- |

—

célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

| — | célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke), |
| --- | --- |

—

célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

| — | rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke), |
| --- | --- |

—

rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

| — | rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke). |
| --- | --- |

—

rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke).

| — | tartózkodási hely közlésére vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 32. és 34. cikke). |
| --- | --- |

—

tartózkodási hely közlésére vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 32. és 34. cikke).

A tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje a következő:

| — | bizonyítékként való felhasználásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke), |
| --- | --- |

—

bizonyítékként való felhasználásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke),

| — | utazási célokra érvénytelenített dokumentum lefoglalására vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke), |
| --- | --- |

—

utazási célokra érvénytelenített dokumentum lefoglalására vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke),

| — | lefoglalásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke), |
| --- | --- |

—

lefoglalásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke),

| — | célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke), |
| --- | --- |

—

célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

| — | célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke), |
| --- | --- |

—

célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

| — | rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke), |
| --- | --- |

—

rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

| — | rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke). |
| --- | --- |

—

rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke).

Amennyiben alapvető nemzeti érdekekről van szó, a tagállamok közötti konzultációt követően el lehet térni ettől a rangsortól.

2.2.3.   Összeegyeztethetetlenség ellenőrzése és többszörös figyelmeztető jelzések bevitele

Az összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések elkerülése érdekében fontos pontosan megkülönböztetni a hasonló ismertetőjegyekkel rendelkező személyeket vagy tárgyakat. Ezért elengedhetetlen a SIRENE-irodák közötti konzultáció és együttműködés, és minden tagállam megfelelő technikai eljárásokat alakít ki az ilyen esetek bevitelt megelőző észlelése céljából.

Ha egy figyelmeztető jelzés iránti megkeresés ellentmond egy olyan figyelmeztető jelzésnek, amelyet ugyanazon tagállam adott ki, a nemzeti SIRENE-iroda a nemzeti eljárásnak megfelelően biztosítja, hogy csak egy figyelmeztető jelzés szerepeljen a SIS II-ben.

A következő eljárást kell alkalmazni annak ellenőrzésére, hogy ugyanazon személyre vagy tárgyra több figyelmeztető jelzés is vonatkozik-e.

| a) | A többszörös figyelmeztető jelzések meglétének megállapításakor a következő kötelező azonosító adatokat kell összehasonlítani:






  i) | személy esetében:






  — | családi név, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

A többszörös figyelmeztető jelzések meglétének megállapításakor a következő kötelező azonosító adatokat kell összehasonlítani:

i)

személy esetében:

—

családi név,

| — | utónév, |
| --- | --- |

—

utónév,

| — | születési idő, |
| --- | --- |

—

születési idő,

| — | nem; |
| --- | --- |

—

nem;

| ii) | gépjármű esetében:






  — | járműazonosító szám (VIN), |
| --- | --- | --- |

ii)

gépjármű esetében:

—

járműazonosító szám (VIN),

| — | rendszám, valamint a nyilvántartási ország, |
| --- | --- |

—

rendszám, valamint a nyilvántartási ország,

| — | gyártmány, |
| --- | --- |

—

gyártmány,

| — | típus; |
| --- | --- |

—

típus;

| iii) | légi jármű esetében:






  — | a légi jármű kategóriája, |
| --- | --- | --- |

iii)

légi jármű esetében:

—

a légi jármű kategóriája,

| — | ICAO nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

—

ICAO nyilvántartási szám;

| iv) | hajó esetében:






  — | a hajó kategóriája, |
| --- | --- | --- |

iv)

hajó esetében:

—

a hajó kategóriája,

| — | a hajótestek száma, |
| --- | --- |

—

a hajótestek száma,

| — | a hajó külső azonosító száma (nem kötelező, de használható); |
| --- | --- |

—

a hajó külső azonosító száma (nem kötelező, de használható);

| v) | konténer esetében:






  — | BIC-kód (21). |
| --- | --- | --- |

v)

konténer esetében:

—

BIC-kód (21).

| b) | Gépjárműre vagy egyéb tárgyra vonatkozó új figyelmeztető jelzés járműazonosító számmal vagy nyilvántartási számmal való beviteléhez lásd a 8.2.1. szakaszban szereplő eljárásokat. |
| --- | --- |

b)

Gépjárműre vagy egyéb tárgyra vonatkozó új figyelmeztető jelzés járműazonosító számmal vagy nyilvántartási számmal való beviteléhez lásd a 8.2.1. szakaszban szereplő eljárásokat.

| c) | Más tárgyak esetében a többszörös figyelmeztető jelzés azonosítására leginkább a kötelezően kitöltendő mezők alkalmasak, mivel a rendszer az összes ilyen mezőt felhasználja automatikus összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

c)

Más tárgyak esetében a többszörös figyelmeztető jelzés azonosítására leginkább a kötelezően kitöltendő mezők alkalmasak, mivel a rendszer az összes ilyen mezőt felhasználja automatikus összehasonlításhoz.

A 8.2.1. szakaszban ismertetett eljárásokat (a járművekre vonatkozó többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése) kell alkalmazni a SIS II-ben a tárgyak egyéb kategóriáinak megkülönböztetésére, amikor nyilvánvalóvá válik, hogy két hasonló tárgy azonos sorozatszámmal rendelkezik.

Ha az ellenőrzés azzal az eredménnyel zárul, hogy az adatok két különböző személyre vagy tárgyra vonatkoznak, a SIRENE-iroda jóváhagyja az új figyelmeztető jelzés bevitele iránti kérelmet (22).

Amennyiben a többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése feltárja, hogy az adatok egyezőek, és ugyanarra a személyre vagy tárgyra vonatkoznak, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlensége esetén az új figyelmeztető jelzést bevinni kívánó tagállam SIRENE-irodája egyeztet a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával.

A következő eljárást kell alkalmazni a figyelmeztető jelzés összeegyeztethetőségének ellenőrzésére:

| a) | figyelmeztető jelzés bevitele előtt ellenőrzést kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy ne legyenek összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések; |
| --- | --- |

a)

figyelmeztető jelzés bevitele előtt ellenőrzést kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy ne legyenek összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések;

| b) | ha már van másik, összeegyeztethető figyelmeztető jelzés, a SIRENE-irodáknak nem kell konzultálniuk egymással. Ha azonban tisztázni kell, hogy a figyelmeztető jelzés ugyanazon személyre vonatkozik-e, a SIRENE-iroda az
  »L« formanyomtatvány felhasználásával egyeztet a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával; |
| --- | --- |

b)

ha már van másik, összeegyeztethető figyelmeztető jelzés, a SIRENE-irodáknak nem kell konzultálniuk egymással. Ha azonban tisztázni kell, hogy a figyelmeztető jelzés ugyanazon személyre vonatkozik-e, a SIRENE-iroda az
  »L« formanyomtatvány felhasználásával egyeztet a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával;

| c) | ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlenek, a SIRENE-irodák az
  »E« formanyomtatvány felhasználásával konzultálnak egymással annak érdekében, hogy végül csak egy figyelmeztető jelzés bevitelére kerüljön sor; |
| --- | --- |

c)

ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlenek, a SIRENE-irodák az
  »E« formanyomtatvány felhasználásával konzultálnak egymással annak érdekében, hogy végül csak egy figyelmeztető jelzés bevitelére kerüljön sor;

| d) | a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a többi tagállammal folytatott konzultációk eredményeinek bevárása nélkül, haladéktalanul be kell vinni. |
| --- | --- |

d)

a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a többi tagállammal folytatott konzultációk eredményeinek bevárása nélkül, haladéktalanul be kell vinni.

| e) | amennyiben a konzultáció eredményeképpen olyan figyelmeztető jelzés kap elsőbbséget, amely összeegyeztethetetlen a már meglévő figyelmeztető jelzésekkel, az új figyelmeztető jelzést bevitelekor a többi figyelmeztető jelzést bevivő tagállamok visszavonják azokat. A tagállamok a vitákat a SIRENE-irodák útján rendezik; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a konzultáció eredményeképpen olyan figyelmeztető jelzés kap elsőbbséget, amely összeegyeztethetetlen a már meglévő figyelmeztető jelzésekkel, az új figyelmeztető jelzést bevitelekor a többi figyelmeztető jelzést bevivő tagállamok visszavonják azokat. A tagállamok a vitákat a SIRENE-irodák útján rendezik;

| f) | ha törölnek egy figyelmeztető jelzést, a CS-SIS tájékoztatja azokat a tagállamokat, amelyek nem tudtak figyelmeztető jelzést bevinni; |
| --- | --- |

f)

ha törölnek egy figyelmeztető jelzést, a CS-SIS tájékoztatja azokat a tagállamokat, amelyek nem tudtak figyelmeztető jelzést bevinni;

| g) | a figyelmeztető jelzést bevinni képtelen tagállam SIRENE-irodája kérheti a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam SIRENE-irodáját, hogy tájékoztassa a figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatról. |
| --- | --- |

g)

a figyelmeztető jelzést bevinni képtelen tagállam SIRENE-irodája kérheti a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam SIRENE-irodáját, hogy tájékoztassa a figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatról.

2.2.4.   Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzete

Az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt a SIS II rendeletben, ezért nem rendelkezik hozzáféréssel a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzésekhez (a SIS II rendelet 24. és 26. cikke). Mindazonáltal kötik őket a 2.2. szakaszban szereplő, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályok, és alkalmazniuk kell különösen a 2.2.3. szakaszban említett eljárást.

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | Amennyiben az Egyesült Királyság vagy Írország olyan figyelmeztető jelzést visz be, amely potenciálisan összeférhetetlen egy már létező, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló – a 2.2.1. szakasz szerinti – figyelmeztető jelzéssel, a központi SIS II mindössze a létező figyelmeztető jelzés schengeni azonosítójának közlésével értesíti e két tagállamot a potenciális összeférhetetlenségről. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben az Egyesült Királyság vagy Írország olyan figyelmeztető jelzést visz be, amely potenciálisan összeférhetetlen egy már létező, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló – a 2.2.1. szakasz szerinti – figyelmeztető jelzéssel, a központi SIS II mindössze a létező figyelmeztető jelzés schengeni azonosítójának közlésével értesíti e két tagállamot a potenciális összeférhetetlenségről.

| b) | Amennyiben egy, az Egyesült Királyság vagy Írország által bevitt figyelmeztető jelzés esetében potenciális összeférhetetlenséget jeleznek egy más tagállam által bevitt, már létező, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzéssel, az Egyesült Királyság vagy Írország SIRENE-irodája kötetlen szöveges üzenetváltás formájában konzultációt kezdeményez a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal, és a konzultáció során törli a potenciálisan összeférhetetlen figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben egy, az Egyesült Királyság vagy Írország által bevitt figyelmeztető jelzés esetében potenciális összeférhetetlenséget jeleznek egy más tagállam által bevitt, már létező, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzéssel, az Egyesült Királyság vagy Írország SIRENE-irodája kötetlen szöveges üzenetváltás formájában konzultációt kezdeményez a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal, és a konzultáció során törli a potenciálisan összeférhetetlen figyelmeztető jelzést.

| c) | A konzultáció eredményétől függően az Egyesült Királyság vagy Írország újra bevihet egy összeférhetőnek mutatkozó figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

c)

A konzultáció eredményétől függően az Egyesült Királyság vagy Írország újra bevihet egy összeférhetőnek mutatkozó figyelmeztető jelzést.

2.3.   Találatot követő információcsere

Ha a felhasználó a találatot követően kiegészítő információkat igényel, a SIRENE-iroda haladéktalanul felveszi a kapcsolatot a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával, és bekéri a szükséges információkat. A SIRENE-iroda adott esetben közvetítőként jár el a nemzeti hatóságok között, és a szóban forgó figyelmeztető jelzés vonatkozásában megadja, illetve kicseréli a kiegészítő információkat.

Eltérő rendelkezés hiányában a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot tájékoztatni kell a találatról és annak következményéről (lásd még a sürgősség feltüntetéséről szóló 1.13.1. szakaszt).

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | E kézikönyv 2.4. szakaszának sérelme nélkül a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személlyel vagy tárggyal kapcsolatos találatot főszabályként közölni kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával a
  »G« formanyomtatvány felhasználásával. |
| --- | --- |

a)

E kézikönyv 2.4. szakaszának sérelme nélkül a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személlyel vagy tárggyal kapcsolatos találatot főszabályként közölni kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával a
  »G« formanyomtatvány felhasználásával.

| b) | Amikor a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot értesítik a találatról, a SIS II jogi eszközök vonatkozó cikkét fel kell tüntetni a
  »G« formanyomtatvány 090-es rovatában, beleértve szükség esetén a kiegészítő információkat is (például »FIATALKORÚ«).
  A
  »G« formanyomtatvány a lehető legtöbb információt tartalmazza a találatról, beleértve a 088-as rovatban szereplő alkalmazott intézkedést is. Kiegészítő információkat a 089-es rovatban lehet kérni a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamtól. |
| --- | --- |

b)

Amikor a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot értesítik a találatról, a SIS II jogi eszközök vonatkozó cikkét fel kell tüntetni a
  »G« formanyomtatvány 090-es rovatában, beleértve szükség esetén a kiegészítő információkat is (például »FIATALKORÚ«).

A
  »G« formanyomtatvány a lehető legtöbb információt tartalmazza a találatról, beleértve a 088-as rovatban szereplő alkalmazott intézkedést is. Kiegészítő információkat a 089-es rovatban lehet kérni a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamtól.

| c) | Amennyiben a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája a
  »G« formanyomtatvány megküldését követően további információkat kíván nyújtani, az
  »M« formanyomtatványt használja. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája a
  »G« formanyomtatvány megküldését követően további információkat kíván nyújtani, az
  »M« formanyomtatványt használja.

| d) | Szükség esetén a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája ezt követően megküldi a fontos vonatkozó információkat, valamint megadja, hogy milyen konkrét intézkedések végrehajtását kéri a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájától. |
| --- | --- |

d)

Szükség esetén a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája ezt követően megküldi a fontos vonatkozó információkat, valamint megadja, hogy milyen konkrét intézkedések végrehajtását kéri a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájától.

Az automatikus rendszámfelismerő (Automatic Number Plate Recognition, ANPR) rendszerekkel elért találatok jelentésére szolgáló eljárást a 9. szakasz ismerteti.

2.4.   Amikor a találatot követő eljárások nem alkalmazhatók (a SIS II határozat 48. cikke és a SIS II rendelet 33. cikke)

A SIS II határozat 48. cikkével és a SIS II rendelet 33. cikkével összhangban a következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | az a tagállam, amely a rendelkezésre álló információk alapján egyértelműen képtelen követni az eljárást, SIRENE-irodáján keresztül tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot arról, hogy nem tudja végrehajtani a kért intézkedést, és ezt a
  »H« formanyomtatvány 083-as rovatában indokolja; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam, amely a rendelkezésre álló információk alapján egyértelműen képtelen követni az eljárást, SIRENE-irodáján keresztül tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot arról, hogy nem tudja végrehajtani a kért intézkedést, és ezt a
  »H« formanyomtatvány 083-as rovatában indokolja;

| b) | az érintett tagállamok ezt követően megállapodhatnak a végrehajtandó intézkedésben, saját nemzeti jogszabályaikkal és a SIS II jogi eszközeinek rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállamok ezt követően megállapodhatnak a végrehajtandó intézkedésben, saját nemzeti jogszabályaikkal és a SIS II jogi eszközeinek rendelkezéseivel összhangban.

2.5.   Az adatok feldolgozása a SIS II-be való bevitel céljától eltérő célra (a SIS II határozat 46. cikkének (5) bekezdése)

A SIS II-ben szereplő adatokat csak egyes figyelmeztetőjelzés-kategóriákra megállapított célokra lehet felhasználni.

Ha azonban a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam arra előzetesen engedélyt adott, az adatok a figyelmeztető jelzés bevitelének céljától eltérő célra is felhasználhatók a közrendet és a közbiztonságot közvetlenül fenyegető komoly veszély megelőzésének érdekében, jelentős nemzetbiztonsági okból vagy súlyos bűncselekmény megelőzése céljából.

Ha valamely tagállam a bevitel céljától eltérő célra kívánja felhasználni a SIS II-ben lévő adatokat, az információcsere a következő szabályok szerint történik:

| a) | az a tagállam, amelyik a figyelmeztető jelzés céljától eltérő célra kívánja használni az adatot, a SIRENE-irodáján keresztül az
  »I« formanyomtatványon tájékoztatja a figyelmeztető jelzést bevivő tagállamot az eredeti cél megváltoztatására irányuló kérésének indokairól; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam, amelyik a figyelmeztető jelzés céljától eltérő célra kívánja használni az adatot, a SIRENE-irodáján keresztül az
  »I« formanyomtatványon tájékoztatja a figyelmeztető jelzést bevivő tagállamot az eredeti cél megváltoztatására irányuló kérésének indokairól;

| b) | a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy teljesíthető-e a kérelem, és a SIRENE-irodáján keresztül az »M« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja döntéséről a másik tagállamot; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy teljesíthető-e a kérelem, és a SIRENE-irodáján keresztül az »M« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja döntéséről a másik tagállamot;

| c) | szükség esetén a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam az engedélyt az adatok felhasználására vonatkozó bizonyos feltételekhez is kötheti. A fenti engedélyt az »M« formanyomtatvány felhasználásával kell megküldeni. |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam az engedélyt az adatok felhasználására vonatkozó bizonyos feltételekhez is kötheti. A fenti engedélyt az »M« formanyomtatvány felhasználásával kell megküldeni.

Miután a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam beleegyezését adta, a kérelmező tagállam csak arra a célra használhatja fel az adatokat, amelyre kérelmezte azokat, és amelyre engedélyt kapott. Az utóbbi tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam által előírt valamennyi feltételt.

2.6.   Megjelölés

2.6.1.   Bevezetés

| a) | A SIS II határozat 24. cikke szerint a tagállamok az alábbi esetekben kérhetik megjelölés csatolását:






  i. | Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a SIS II határozat 26., 32. vagy 36. cikkével összhangban kiadott figyelmeztető jelzés érvényre juttatása nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel nem egyeztethető össze, a figyelmeztető jelzéshez a későbbiekben olyan értelmű megjelölés csatolását kérheti, hogy a figyelmeztető jelzés alapján végrehajtandó intézkedést a területén ne hajtsák végre. A megjelölést a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája csatolja. |
| --- | --- | --- |

a)

A SIS II határozat 24. cikke szerint a tagállamok az alábbi esetekben kérhetik megjelölés csatolását:

i.

Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a SIS II határozat 26., 32. vagy 36. cikkével összhangban kiadott figyelmeztető jelzés érvényre juttatása nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel nem egyeztethető össze, a figyelmeztető jelzéshez a későbbiekben olyan értelmű megjelölés csatolását kérheti, hogy a figyelmeztető jelzés alapján végrehajtandó intézkedést a területén ne hajtsák végre. A megjelölést a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája csatolja.

| ii. | Ahhoz, hogy a tagállamok megjelölés csatolását kérhessék a 26. cikkel összhangban kiadott figyelmeztető jelzéshez, a kiegészítő információk cseréje útján valamennyi tagállamot automatikusan értesíteni kell az adott kategóriába tartozó új figyelmeztető jelzésekről. |
| --- | --- |

ii.

Ahhoz, hogy a tagállamok megjelölés csatolását kérhessék a 26. cikkel összhangban kiadott figyelmeztető jelzéshez, a kiegészítő információk cseréje útján valamennyi tagállamot automatikusan értesíteni kell az adott kategóriába tartozó új figyelmeztető jelzésekről.

| iii. | Ha különösen sürgős vagy súlyos esetekben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az intézkedés végrehajtását kéri, az intézkedést végrehajtó tagállam megvizsgálja, hogy engedélyezheti-e a kérésére csatolt megjelölés visszavonását. Ha az intézkedést végrehajtó tagállam ezt megteheti, a foganatosítandó intézkedések haladéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében megteszi a szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

iii.

Ha különösen sürgős vagy súlyos esetekben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az intézkedés végrehajtását kéri, az intézkedést végrehajtó tagállam megvizsgálja, hogy engedélyezheti-e a kérésére csatolt megjelölés visszavonását. Ha az intézkedést végrehajtó tagállam ezt megteheti, a foganatosítandó intézkedések haladéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében megteszi a szükséges lépéseket.

| b) | Alternatív eljárás csak a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan van érvényben (lásd a 3.6. szakaszt). |
| --- | --- |

b)

Alternatív eljárás csak a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan van érvényben (lásd a 3.6. szakaszt).

| c) | Ha eltűnt személyre, illetve rejtett vagy célzott ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez megjelölést csatolnak, a rendszer felhasználó általi lekérdezésekor a figyelmeztető jelzés nem jelenik meg a felületen. |
| --- | --- |

c)

Ha eltűnt személyre, illetve rejtett vagy célzott ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez megjelölést csatolnak, a rendszer felhasználó általi lekérdezésekor a figyelmeztető jelzés nem jelenik meg a felületen.

| d) | A 3.6.1. szakasz sérelme nélkül, valamely tagállam nem kérheti megjelölés csatolását kizárólag azon az alapon, hogy egy adott tagállam a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam. Megjelölés csatolása csak eseti alapon kérhető. |
| --- | --- |

d)

A 3.6.1. szakasz sérelme nélkül, valamely tagállam nem kérheti megjelölés csatolását kizárólag azon az alapon, hogy egy adott tagállam a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam. Megjelölés csatolása csak eseti alapon kérhető.

2.6.2.   Konzultáció a tagállamokkal megjelölés csatolása céljából

Megjelölés kizárólag egy másik tagállam kérésére vagy hozzájárulásával csatolható.

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | ha egy tagállam megjelölés csatolását kéri, a megjelölést az indokok kifejtésével a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamtól kell kérnie az »F« formanyomtatványon. E célból a 071-es rovatot kell használni, az indokokat pedig a 080-as rovatban kell kifejteni. A figyelmeztető jelzésre vonatkozó egyéb kiegészítő információkhoz a 083-as rovatot kell használni; |
| --- | --- |

a)

ha egy tagállam megjelölés csatolását kéri, a megjelölést az indokok kifejtésével a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamtól kell kérnie az »F« formanyomtatványon. E célból a 071-es rovatot kell használni, az indokokat pedig a 080-as rovatban kell kifejteni. A figyelmeztető jelzésre vonatkozó egyéb kiegészítő információkhoz a 083-as rovatot kell használni;

| b) | a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam köteles haladéktalanul csatolni a kért megjelölést. |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam köteles haladéktalanul csatolni a kért megjelölést.

| c) | az információcsere után előfordulhat, hogy a megjelölés csatolását kérő tagállam által a konzultációs folyamat során szolgáltatott információk alapján módosítani, illetve törölni kell a figyelmeztető jelzést, illetve a figyelmeztető jelzést változatlanul hagyva vissza kell vonni a kérelmet. |
| --- | --- |

c)

az információcsere után előfordulhat, hogy a megjelölés csatolását kérő tagállam által a konzultációs folyamat során szolgáltatott információk alapján módosítani, illetve törölni kell a figyelmeztető jelzést, illetve a figyelmeztető jelzést változatlanul hagyva vissza kell vonni a kérelmet.

2.6.3.   A megjelölés törlésére irányuló kérelem

Amennyiben a megjelölés indoka már nem áll fenn, a tagállamok haladéktalanul kérik a korábban kért megjelölés törlését. Ez különösen akkor következhet be, ha a nemzeti jogszabály módosult, vagy az üggyel kapcsolatban folytatott további információcsere során kiderül, hogy a SIS II határozat 24. cikkének (1) bekezdése vagy 25. cikke szerinti körülmények már nem állnak fenn.

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | A megjelölés csatolását korábban kérő SIRENE-iroda az »F« formanyomtatvány felhasználásával kéri a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját, hogy törölje a megjelölést. E célból a 075-ös rovatot kell használni (23). A nemzeti jogra vonatkozó 080-as rovatot érintő további részletekhez, valamint szükség esetén a megjelölés törlésének indokait kifejtő kiegészítő információk megadásához, illetve a figyelmeztető jelzésre vonatkozó egyéb kiegészítő információkhoz a 083-as rovatot kell használni. |
| --- | --- |

a)

A megjelölés csatolását korábban kérő SIRENE-iroda az »F« formanyomtatvány felhasználásával kéri a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját, hogy törölje a megjelölést. E célból a 075-ös rovatot kell használni (23). A nemzeti jogra vonatkozó 080-as rovatot érintő további részletekhez, valamint szükség esetén a megjelölés törlésének indokait kifejtő kiegészítő információk megadásához, illetve a figyelmeztető jelzésre vonatkozó egyéb kiegészítő információkhoz a 083-as rovatot kell használni.

| b) | A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája köteles haladéktalanul törölni a megjelölést. |
| --- | --- |

b)

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája köteles haladéktalanul törölni a megjelölést.

2.7.   Jogi vagy ténybeli tévedést tartalmazó adatok (a SIS II rendelet 34. cikke és a SIS II határozat 49. cikke)

Ha az adatokról kiderül, hogy ténybeli tévedést tartalmaznak, vagy azokat jogellenesen tárolják a SIS II-ben, a kiegészítő információk cseréje a SIS II rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében és a SIS II határozat 49. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabályok szerint történik, amelyek előírják, hogy csak a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam módosíthatja, egészítheti ki, frissítheti vagy törölheti az adatokat.

Az a tagállam, amelyik megállapította, hogy az adat hibás vagy azt a SIS II-ben jogosulatlanul tárolják, a SIRENE-irodája útján haladéktalanul, de legkésőbb a hibára vonatkozó bizonyítékok tudomására jutásától számított 10 napon belül tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az információcserét a
  »J« formanyomtatványon kell végrehajtani.

| a) | a konzultáció eredménye alapján előfordulhat, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak törölnie vagy helyesbítenie kell az adatot, a kérdéses adat helyesbítésére vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

a)

a konzultáció eredménye alapján előfordulhat, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak törölnie vagy helyesbítenie kell az adatot, a kérdéses adat helyesbítésére vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban;

| b) | amennyiben két hónapon belül nem jön létre megállapodás, az adatok hibáját vagy jogellenes tárolását megállapító tagállam SIRENE-irodája országának felelős hatóságát felkéri arra, hogy az ügyet terjessze az érintett nemzeti ellenőrző hatóságokkal közösen közvetítőként eljáró európai adatvédelmi biztos elé. |
| --- | --- |

b)

amennyiben két hónapon belül nem jön létre megállapodás, az adatok hibáját vagy jogellenes tárolását megállapító tagállam SIRENE-irodája országának felelős hatóságát felkéri arra, hogy az ügyet terjessze az érintett nemzeti ellenőrző hatóságokkal közösen közvetítőként eljáró európai adatvédelmi biztos elé.

2.8.   Az adatokhoz való hozzáférés és a helyreigazítás joga (a SIS II rendelet 41. cikke és a SIS II határozat 58. cikke)

2.8.1.   Az adatokba való betekintés és azok helyreigazítása iránti kérelmek

A nemzeti jog sérelme nélkül, ha a nemzeti hatóságokat tájékoztatni kell az adatokhoz való hozzáférés vagy az adatok kiigazítása iránti kérelemről, az információcserére a következő szabályok szerint kerül sor:

| a) | Az ilyen adatokhoz való hozzáférésre minden egyes SIRENE-iroda a saját nemzeti jogszabályait alkalmazza. A SIRENE-irodák az ügy körülményeitől függően és az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően vagy az illetékes hatóságokhoz továbbítják az általuk átvett, az adatokhoz való hozzáférés vagy a helyreigazítás iránti kérelmeket, vagy saját hatáskörükben döntenek azokról. |
| --- | --- |

a)

Az ilyen adatokhoz való hozzáférésre minden egyes SIRENE-iroda a saját nemzeti jogszabályait alkalmazza. A SIRENE-irodák az ügy körülményeitől függően és az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően vagy az illetékes hatóságokhoz továbbítják az általuk átvett, az adatokhoz való hozzáférés vagy a helyreigazítás iránti kérelmeket, vagy saját hatáskörükben döntenek azokról.

| b) | Az illetékes nemzeti hatóságok kérésére az érintett tagállamok SIRENE-irodái saját nemzeti jogukkal összhangban információkat szolgáltatnak a hozzáférési jog gyakorlásáról. |
| --- | --- |

b)

Az illetékes nemzeti hatóságok kérésére az érintett tagállamok SIRENE-irodái saját nemzeti jogukkal összhangban információkat szolgáltatnak a hozzáférési jog gyakorlásáról.

2.8.2.   Információcsere a más tagállamok által kiadott figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésre vonatkozó kérelmek tekintetében

A másik tagállam által a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésekhez történő hozzáférésre vonatkozó kérelmeket a nemzeti SIRENE-irodákon keresztül kell megosztani személyek esetén a
  »K« formanyomtatvány tárgyak esetén az »M« formanyomtatvány használatával.

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a hozzáférés iránti kérelmet minél hamarabb továbbítani kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájához, hogy az állást foglalhasson a kérdésben; |
| --- | --- |

a)

a hozzáférés iránti kérelmet minél hamarabb továbbítani kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájához, hogy az állást foglalhasson a kérdésben;

| b) | a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodáját az álláspontjáról; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodáját az álláspontjáról;

| c) | a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája a válaszában figyelembe veszi a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodája által a kérelem feldolgozására meghatározott határidőket; |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája a válaszában figyelembe veszi a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodája által a kérelem feldolgozására meghatározott határidőket;

| d) | a magánszemélytől hozzáférés, kijavítás vagy törlés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodája megteszi a kellő időben megadott válasz biztosításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

a magánszemélytől hozzáférés, kijavítás vagy törlés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodája megteszi a kellő időben megadott válasz biztosításához szükséges intézkedéseket.

Ha a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája megküldi az álláspontját a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodájának, a SIRENE-iroda a nemzeti jogszabályoknak megfelelően és a hatáskörében dönt a kérelemről, vagy biztosítja, hogy az álláspont minél hamarabb eljusson az illetékes hatósághoz, amely döntést hoz a kérelemmel kapcsolatban.

2.8.3.   Más tagállamok által bevitt adatok kijavítása vagy törlése iránti kérelmekre vonatkozó információk kicserélése

Ha magánszemély kéri adatainak helyesbítését vagy törlését, ezt csak a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam teheti meg. Ha kérésével nem a figyelmeztető jelzést bevivő tagállamhoz fordul, a megkeresett tagállam SIRENE-irodája a
  »K« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját, és az irodák a 2.8.2. szakaszban ismertetett eljárást követik.

2.9.   A figyelmeztető jelzés törlése, ha a fenntartására vonatkozó feltételek már nem teljesülnek

A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi azon célok teljesítéséhez szükséges, amelyek érdekében az adatokat bevitték.

Amint a figyelmeztető jelzés fenntartására vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam késedelem nélkül törli a figyelmeztető jelzést. Ha a figyelmeztető jelzésnek van lejárati időpontja, a törlés automatikusan történik a CS-SIS-ben. Találat esetén a 3.11., 4.10., 5.7., 6.5., 7.7. és 8.4. szakaszok alatt ismertetett külön eljárások alkalmazandók.

Az N.SIS II automatikusan feldolgozza a CS-SIS törlési üzenetét.

A tagállamoknak lehetőségük van kérni, hogy automatikus értesítést kapjanak figyelmeztető jelzés törléséről.

2.10.   A tulajdonnevek bevitele

A nemzeti rendszerek által az adatbevitelre és az adatok hozzáférhetőségére vonatkozóan szabott korlátokon belül a tulajdonneveket (családi név és utónevek) a hivatalos úti okmányokon használt formában, olyan megjelenítésben és helyesírással kell bevinni a SIS II-be – az úti okmányokra vonatkozó ICAO-előírásokkal összhangban –, amelyeket a központi SIS II átírási funkcióihoz is használnak. A kiegészítő információk cseréje során a SIRENE-irodák a SIS II-be bevitt formában használják a tulajdonneveket. A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamokban lévő felhasználók és SIRENE-irodák főszabályként a SIS II-be való adatbevitelkor a latin karaktereket használják, az 1. függelékben megállapított átírási szabályok sérelme nélkül.

Amennyiben a figyelmeztető jelzéssel nem érintett, de azzal kapcsolatba hozható (például egy eltűnt kiskorút esetlegesen kísérő) személyre vonatkozó kiegészítő információkat kell cserélni, akkor a név megjelenítésének és helyesírásának az 1. függelék szabályait kell követnie, és a nevet latin karakterekkel és eredeti formában is meg kell adni, ha az információt szolgáltató tagállamnak lehetősége van különleges karakterek bevitelére az eredeti formának megfelelően.

2.11.   A személyazonosság különféle kategóriái

Igazolt személyazonosság

Az igazolt személyazonosság a valódi személyazonosító okmányok, útlevél vagy az illetékes hatóságok nyilatkozata alapján igazolt személyazonosság.

Nem igazolt személyazonosság

Nem igazolt személyazonosság esetében nincs elegendő adat a személyazonosság igazolására.

Személyazonossággal való visszaélés

A személyazonossággal (családi név, utónév, születési idő) való visszaélés esete akkor áll fenn, ha egy, a SIS II-ben szereplő személy másik valós személy személyazonosságát használja fel. Ez például akkor fordulhat elő, ha az okmányt a tényleges tulajdonos kárára használják fel.

Felvett név

A felvett név olyan felvett személyazonosság, amelyet a más személyazonosság szerint ismert személy használ.

2.11.1.   Személyazonossággal való visszaélés (a SIS II rendelet 36. cikke és a SIS II határozat 51. cikke)

A személyazonossággal való visszaélés eseteinek összetettsége miatt ha kiderül, hogy az a személy, akire vonatkozóan figyelmeztető jelzést vittek be a SIS II-be, valaki más személyazonosságával visszaél, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam ellenőrzi, hogy szükséges-e fenntartani a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésben azokat a személyes adatokat, amelyekkel visszaéltek.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy visszaélnek egy adott személy személyazonosságával, a SIS II-beli figyelmeztető jelzést e személy kifejezett hozzájárulásával kiegészítik a téves személyazonosítások hátrányos következményeinek elkerülése érdekében. Az a személy, akinek a személyazonosságával visszaéltek, a nemzeti eljárásoknak megfelelően megadhatja az illetékes hatóságoknak a SIS II rendelet 36. cikkének (3) bekezdésében és a SIS II határozat 51. cikkének (3) bekezdésében meghatározott információkat. Az a személy, akinek a személyazonosságával visszaéltek, jogosult az információk feldolgozásához való hozzájárulásának visszavonására.

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamnak kell beillesztenie a »személyazonossággal való visszaélés« megjegyzést a figyelmeztető jelzésbe, és meg kell adnia a személyazonossággal való visszaélés sértettjére vonatkozó kiegészítő adatokat, például fényképeket, ujjlenyomatokat és az érvényes személyazonosító okmány(ok)ra vonatkozó információkat.

Ha valamely tagállam megállapítja, hogy egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés személyazonossággal való visszaéléshez kapcsolódik, és a személyazonossággal való visszaélés megállapítást nyert, a tagállam a
  »Q« formanyomtatványon értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját annak érdekében, hogy a SIS II figyelmeztető jelzésben fel lehessen tüntetni a személyazonossággal való visszaélést.

Az ilyen jellegű adatok bevitelének céljára figyelemmel a figyelmeztető jelzéshez az adatok rendelkezésre állása esetén csatolni kell annak a személynek a fényképét és ujjlenyomatait, akinek a személyazonosságával visszaéltek. A személyazonossággal való visszaélés esetének megállapításához a vétlen személy adatainak meg kell felelnie a figyelmeztető jelzésben már szereplő személyazonosságnak. A
  »Q« formanyomtatványnak tartalmaznia kell a figyelmeztető jelzésben szereplő személyazonossági adatokat, ideértve a felvett nevek számát is, azért, hogy a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam megállapíthassa, hogy a formanyomtatvány a figyelmeztető jelzésben szereplő mely személyazonosságra vonatkozik. A
  »Q« formanyomtatvány ilyen esetben kötelezően kitöltendő rovatait a 3. függelék tartalmazza.

Azon személy adatai, akinek a személyazonosságával visszaélnek, csak az ellenőrzött személy személyazonosságának megállapítása céljából állnak rendelkezésre, és semmiképpen sem használhatók fel más célra. A visszaéléssel érintett személyazonosságra vonatkozó adatokat, ideértve az ujjlenyomatokat és a fényképeket, a megfelelő figyelmeztető jelzéssel egyidejűleg, vagy az érintett személy kérésére ennél korábban törlik.

2.11.2.   Felvett név bevitele

Annak elkerülése érdekében, hogy felvett név miatt bármilyen kategóriában összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzést vigyenek be, a vétlen sértetteket érintő problémák elkerülése és a megfelelő adatminőség biztosítása érdekében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell egymást a felvett nevekről, és minden lényeges információt továbbítaniuk kell a keresett személy valós személyazonosságával kapcsolatban.

A figyelmeztető jelzést bevivő tagállam felelős a felvett nevekkel való kiegészítésért. Ha egy másik tagállam felvett nevet tár fel, az
  »M« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

2.11.3.   További információk egy adott személy személyazonosságának megállapításához

Amennyiben a SIS II-ben lévő adatok nem elégségesek, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája a másik tagállammal folytatott konzultációt követően saját kezdeményezésére vagy a másik tagállam kérésére szükség esetén további információkat szolgáltathat egy adott személy személyazonosságának megállapításához. Erre a célra az
  »L« formanyomtatvány és csatolmányai használatosak. Ezek az információk különösen a következőkre terjednek ki:

| — | a keresett személy birtokában lévő útlevél vagy személyazonossági okmány eredete, |
| --- | --- |

—

a keresett személy birtokában lévő útlevél vagy személyazonossági okmány eredete,

| — | az útlevél vagy a személyazonossági okmány hivatkozási száma, kiállításának időpontja, helye, a kiállító hatóság, valamint érvényességi ideje, |
| --- | --- |

—

az útlevél vagy a személyazonossági okmány hivatkozási száma, kiállításának időpontja, helye, a kiállító hatóság, valamint érvényességi ideje,

| — | a keresett személy leírása, |
| --- | --- |

—

a keresett személy leírása,

| — | a keresett személy anyjának és apjának családi és utóneve, |
| --- | --- |

—

a keresett személy anyjának és apjának családi és utóneve,

| — | a keresett személy családi és utónevének esetleges egyéb átírásai, |
| --- | --- |

—

a keresett személy családi és utónevének esetleges egyéb átírásai,

| — | az esetlegesen rendelkezésre álló fényképek és ujjlenyomatok, |
| --- | --- |

—

az esetlegesen rendelkezésre álló fényképek és ujjlenyomatok,

| — | a legutolsó ismert cím. |
| --- | --- |

—

a legutolsó ismert cím.

Ezek az információk a SIRENE-irodákban lehetőség szerint rendelkezésre állnak, illetve a gyors továbbítás céljából közvetlenül és állandóan hozzáférhetők ezek számára.

Az átfogó cél az, hogy minél kisebbre csökkenjen annak a kockázata, hogy tévesen olyan személyt vegyenek őrizetbe, akinek a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyéhez hasonló személyazonossági adatai vannak.

2.12.   Információcsere összekapcsolt figyelmeztető jelzések esetében

Minden kapcsolat legalább két figyelmeztető jelzés közötti kapcsolat létesítését teszi lehetővé.

A tagállam az általa a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések között kapcsolatot hozhat létre és a kapcsolatot csak ez a tagállam módosíthatja vagy törölheti. A kapcsolat csak akkor látható a felhasználó számára, ha olyan megfelelő felhasználói hozzáférési jogokkal rendelkezik, amelyek lehetővé teszik az összekapcsolt figyelmeztető jelzések közül legalább kettő megtekintését. A tagállamok biztosítják, hogy a kapcsolatokhoz csak az arra felhatalmazott személyek férhessenek hozzá.

2.12.1.   Működési szabályok

A figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatok nem igényelnek külön eljárást a kiegészítő információk kicserélése tekintetében. A következő elveket azonban be kell tartani:

Amennyiben több összekapcsolt figyelmeztető jelzés közül legalább kettőre találat van, a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája mindegyik tekintetében megküldi a
  »G« formanyomtatványt, és a 086-os rovatban feltünteti, hogy az összekapcsolt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó egyéb
  »G« formanyomtatványokat fog továbbítani.

Nem kell formanyomtatványt küldeni azokról a figyelmeztető jelzésekről, amelyek kapcsolódnak a találattal érintett figyelmeztető jelzéshez, de amelyekre a találat nem vonatkozik. Ha azonban az összekapcsolt figyelmeztető jelzés átadásra/kiadatásra vagy eltűnt személyre vonatkozik, (saját védelmük vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében) ennek közlését az
  »M« formanyomtatványon kell megtenni, amennyiben a megfelelő információk rendelkezésre állnak.

2.13.   A SIS II-ben szereplő biometrikus adatok formátuma és minősége

A SIS II határozat 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban a figyelmeztető jelzéshez csatolni kell a személy fényképeit és ujjlenyomatait, ha ezek rendelkezésre állnak.

A SIRENE-irodáknak képesnek kell lenniük azonosítás céljából ujjnyomatok és fényképek cseréjére a figyelmeztető jelzés végrehajtása érdekében, és/vagy a kért intézkedés végrehajtásának támogatására. Amikor valamely tagállam rendelkezik egy olyan személy ujjlenyomataival vagy fényképével, akiről egy másik tagállam figyelmeztető jelzést adott ki, a SIRPIT-en keresztül csatolmányként megküldheti a fényképeket és az ujjlenyomatokat a másik tagállamnak a figyelmeztető jelzés végrehajtása érdekében.

Ez a csere nem érinti a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat alkalmazásában a rendőrségi együttműködés keretében a megfelelő jogszabályok alapján végzett cserét.

2.13.1.   A kicserélt adatok további felhasználása, ideértve az archiválást is

A SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzésekhez szolgáltatott adatok felhasználására vonatkozó korlátozásokat a SIS II jogi eszközök tartalmazzák. A kicserélt fényképek és ujjnyomatok további felhasználásának – ideértve az archiválást is – összhangban kell lennie a SIS II jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseivel, az adatvédelemre vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel, a 95/46/EK irányelvvel és a 2008/977/IB kerethatározattal összhangban.

Az ujjlenyomatok nemzeti szintű tárolásának teljes mértékben tiszteletben kell tartania a SIS II adatvédelmi szabályait. A CS-SIS-ből letöltött ujjlenyomat-adatokat a tagállamoknak a nemzeti ujjlenyomat-adatbázisoktól elkülönítve kell tárolniuk, és előbbi adatokat a hozzájuk kapcsolódó figyelmeztető jelzésekkel és kiegészítő információkkal egyidejűleg törölni kell.

2.13.2.   Ujjlenyomatok és fényképek cseréje

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | az információt közlő SIRENE-iroda a szokásos elektronikus úton elküldi az
  »L« formanyomtatványt, és az
  »L« formanyomtatvány 083-as rovatában megemlíti, hogy a SIS II-ben lévő figyelmeztető jelzés céljából ujjlenyomatokat és fényképeket küldenek; |
| --- | --- |

a)

az információt közlő SIRENE-iroda a szokásos elektronikus úton elküldi az
  »L« formanyomtatványt, és az
  »L« formanyomtatvány 083-as rovatában megemlíti, hogy a SIS II-ben lévő figyelmeztető jelzés céljából ujjlenyomatokat és fényképeket küldenek;

| b) | a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája csatolja az ujjlenyomatokat vagy fényképeket a SIS II-ben lévő figyelmeztető jelzéshez, vagy megküldi azokat az illetékes hatóságnak a figyelmeztető jelzés teljessé tétele céljából. |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája csatolja az ujjlenyomatokat vagy fényképeket a SIS II-ben lévő figyelmeztető jelzéshez, vagy megküldi azokat az illetékes hatóságnak a figyelmeztető jelzés teljessé tétele céljából.

2.13.3.   Műszaki követelmények

Az ujjlenyomatokat és fényképeket a biometrikus adatok SIS II-be való bevitelére vonatkozó végrehajtási szabályok előírásaival összhangban kell gyűjteni és továbbítani.

Minden SIRENE-iroda eleget tesz a fenti technikai előírásoknak.

2.13.4.   A biometrikus adatok formátuma és minősége

A rendszerbe bevitt valamennyi biometrikus adatot külön minőség-ellenőrzésnek kell alávetni a valamennyi SIS II felhasználóra vonatkozó minimális minőségi színvonal biztosítása érdekében.

Bevitel előtt ellenőrzéseket kell végrehajtani nemzeti szinten a következők biztosítására:

| a) | az ujjlenyomat adatai megfelelnek a ANSI/NIST – ITL 1–2000 Interpol céljaira bevezetett és a SIS II-höz igazított formátumnak; |
| --- | --- |

a)

az ujjlenyomat adatai megfelelnek a ANSI/NIST – ITL 1–2000 Interpol céljaira bevezetett és a SIS II-höz igazított formátumnak;

| b) | fényképek kizárólag olyan személy személyazonosságának megerősítésére használhatók, akit a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján találtak meg, és meg kell felelniük a következő követelményeknek: a szemből készült teljes arckép képarányának lehetőleg 3:4 vagy 4:5 arányúnak kell lennie. Lehetőség szerint legalább 480 × 600 pixel felbontást és 24 bit színmélységet kell használni. Ha a képet szkennelni kell, a képméret lehetőség szerint legfeljebb 200 Kbyte körüli lehet. |
| --- | --- |

b)

fényképek kizárólag olyan személy személyazonosságának megerősítésére használhatók, akit a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján találtak meg, és meg kell felelniük a következő követelményeknek: a szemből készült teljes arckép képarányának lehetőleg 3:4 vagy 4:5 arányúnak kell lennie. Lehetőség szerint legalább 480 × 600 pixel felbontást és 24 bit színmélységet kell használni. Ha a képet szkennelni kell, a képméret lehetőség szerint legfeljebb 200 Kbyte körüli lehet.

2.14.   A lekérdezések különleges típusai

2.14.1.   Földrajzilag célzott lekérdezés

A földrajzilag célzott lekérdezést akkor alkalmazzák, ha a tagállam biztos információkkal rendelkezik a figyelmeztető jelzéssel érintett személy vagy tárgy meghatározott földrajzi területen belüli hollétével kapcsolatban.

A schengeni térségen belüli földrajzi szempontú lekérdezéseket a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzés alapján végzik el. Amennyiben a személy vagy tárgy holléte ismert, ki lehet tölteni a 311-es rovatot (Fontos figyelmeztetés) a földrajzi lekérdezés feltüntetésével és a megfelelő országok kiválasztásával. Ezenkívül ha a tartózkodási hely ismert a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés kibocsátásakor, az
  »A« formanyomtatvány 061-es rovatában szerepeltetni kell a keresett személy tartózkodási helyére vonatkozó információkat. Minden más esetben – beleértve tárgyak hollétét is – az
  »M« formanyomtatványt (083-as rovat) kell használni. A keresett személyre vonatkozóan figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS II-be annak biztosítása érdekében, hogy a megteendő intézkedés iránti megkeresés haladéktalanul végrehajtható (2002/584/IB kerethatározat 9. cikkének (3) bekezdése).

Ha egy földrajzi keresés tárgyát a földrajzi keresésben megjelölt helytől eltérő helyen lokalizálják, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája ezt az
  »M« formanyomtatvány felhasználásával jelzi a földrajzi keresésben érintett tagállam(ok) számára, hogy utóbbiak leállíthassák a kapcsolódó tevékenységet.

2.14.2.   Lekérdezés a célzott lekérdezésekkel foglalkozó különleges rendőri egységek részvételével (FAST)

A megkeresett tagállamok SIRENE-irodáinak megfelelő esetekben a célzott lekérdezéseket végrehajtó különleges egységek (célkörözési egységek, FAST) szolgálatait is igénybe kell venniük. A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzés nem helyettesíthető a fent említett rendőri egységek nemzetközi együttműködésével. Az ilyen együttműködés nem sértheti a SIRENE-iroda szerepét, amely a SIS II-ben való lekérdezések központja.

Az együttműködést szükség esetén annak biztosítása érdekében kell kialakítani, hogy a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját a nemzeti FAST tájékoztatja bármilyen, a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzéssel összefüggő, folyamatban lévő műveletről. Adott esetben a fenti SIRENE-iroda ezen információt más SIRENE-irodákkal is közli. A SIRENE-irodának előre jelenteni kell az ENFAST (célkörözési egységek európai hálózata) azon koordinált műveleteit, amelyek a SIRENE-irodával való együttműködést vonják maguk után.

A SIRENE-irodák biztosítják a kiegészítő információk – beleértve az egy adott találattal kapcsolatos információkat is – gyors áramlását a nemzeti FAST felé, amennyiben az utóbbi érintett a keresésben.

3.   ÁTADÁS VAGY KIADATÁS CÉLJÁBÓL TÖRTÉNŐ LETARTÓZTATÁSRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 26. CIKKE)

3.1.   Figyelmeztető jelzés bevitele

A legtöbb letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéshez európai elfogatóparancsot (EEP) csatolnak. A letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéseknél azonban az európai kiadatási egyezmény 16. cikke szerint a kiadatás iránti megkeresés (ER) megszerzése előtt ideiglenes letartóztatásra is lehetőség van.

Az EEP/ER-t az erre illetékes igazságügyi hatóság adja ki a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamban.

Az átadási célú figyelmeztető jelzés bevitelekor az eredeti EEP másolatát is be kell vinni a SIS II-be. Bevihető az EEP uniós intézmények egy vagy több hivatalos nyelvén való fordítása is.

Emellett a figyelmeztető jelzéshez csatolni kell a személy fényképeit és ujjlenyomatait, ha ezek rendelkezésre állnak.

A SIRENE-irodának rendelkeznie kell a figyelmeztető jelzés bevitele előtt az olyan személyekre vonatkozó, EEP-t vagy ER-t tartalmazó releváns információkkal, akiknek a letartóztatását átadás vagy kiadatás céljából kérik. Ellenőrzést kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy az információ teljes és pontos legyen.

A tagállamoknak letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésenként több EEP-t is fel kell tudniuk vinni. A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam feladata az érvényét vesztett EEP törlése és annak ellenőrzése, hogy csatoltak-e a figyelmeztető jelzéshez más EEP-t, illetve szükség esetén a figyelmeztető jelzés meghosszabbítása.

A tagállam által a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéshez csatolt EEP mellett lehetőséget kell biztosítani az elfogatóparancs fordításainak csatolására is, szükség esetén külön bináris adatállományban.

A figyelmeztető jelzésekhez csatolandó, szkennelt dokumentumokhoz lehetőleg 150 dpi minimális felbontást kell használni.

3.2.   Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárásokhoz lásd a 2.2. szakaszt.

Emellett a következő szabályok alkalmazandók:

Több tagállam is bevihet letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzést ugyanazon személyre vonatkozóan. Ha két vagy több tagállam adott ki figyelmeztető jelzést ugyanazon személyre, azt a döntést, hogy letartóztatás esetén melyik elfogatóparancsot kell végrehajtani, azon tagállam végrehajtó igazságügyi hatósága hozza meg, ahol a letartóztatásra sor kerül. A végrehajtó tagállam SIRENE-irodája mindegyik érintett tagállamnak megküldi a
  »G« formanyomtatványt.

3.3.   Személyazonossággal való visszaélés

Az általános eljárást lásd a 2.11.1. szakaszban.

3.4.   Felvett név bevitele

Az általános eljárást lásd a 2.11.2. szakaszban.

Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések esetében a SIRENE-iroda az
  »A« formanyomtatvány
   (24) 011-es rovatát használja (a figyelmeztető jelzés bevitelének időpontjában), vagy később az
  »M« formanyomtatványt, amikor tájékoztatja a többi tagállamot a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos felvett nevekről, amennyiben ez az információ a SIRENE-iroda rendelkezésére áll.

3.5.   A tagállamoknak küldendő kiegészítő információk

Figyelmeztető jelzés bevitelekor minden tagállamnak meg kell küldeni a figyelmeztető jelzésre vonatkozó kiegészítő információkat.

A 3.5.1. szakaszban említett információkat az
  »A« formanyomtatvánnyal kell elküldeni a többi SIRENE-irodának a figyelmeztető jelzés bevitelével egy időben. Az azonosítás céljából kért további információkat konzultációt követően és/vagy a másik tagállam kérésére kell elküldeni.

Abban az esetben, ha ugyanazon személy vonatkozásában több EEP vagy kiadatás iránti megkeresés létezik, minden egyes EEP vagy kiadatás iránti megkeresés tekintetében külön
  »A« formanyomtatványt kell kitölteni.

Az EEP/ER-nek és az
  »A« formanyomtatványnak elegendő adatot kell tartalmaznia (különösen az EEP e) részében) a következőkre nézve: »a bűncselekmény(ek) elkövetési körülményeinek leírása, ezen belül annak (azoknak) időpontja, az elkövetés helye«, 042, 043, 044, 045 rovat: »a tett ismertetése«) más SIRENE-irodák számára a figyelmeztető jelzés ellenőrzéséhez. A 3. függelék meghatározza a szükséges információkat és az EEP rovataival való kapcsolatukat.

Ha egy EEP-t helyettesítenek vagy visszavonnak, ezt fel kell tüntetni az »A« formanyomtatvány 267-es rovatában (a SIS II határozat 26. cikke) vagy az
  »A« formanyomtatvány 044-es rovatában (kiadatás iránti megkeresés/átkerült figyelmeztető jelzések) az alábbi szöveggel: »
  Ez a formanyomtatvány a (dátum) kiadott, (hivatkozási szám) EEP-re hivatkozó (hivatkozási szám) formanyomtatvány helyébe lép
  «.

3.5.1.   Az ideiglenes letartóztatással kapcsolatban elküldendő kiegészítő információk

3.5.1.1.   EEP-n és kiadatás iránti megkeresésen alapuló figyelmeztető jelzés (ER) bevitelekor

Figyelmeztető jelzés kiadatási célból történő bevitelekor minden tagállamnak meg kell küldeni a kiegészítő információkat az
  »A« formanyomtatványon. Ha az EEP tekintetében a figyelmeztető jelzésben és a kiegészítő információkban megküldött adatok kiadatási célokra nem elegendőek a tagállamoknak, további információkat kell megadni.

A 239-es rovatban jelezni kell, hogy a formanyomtatvány EEP-re és ER-re egyaránt vonatkozik.

3.5.1.2.   A csak ER-en alapuló figyelmeztető jelzés kibocsátásakor

Figyelmeztető jelzés kiadatási célból történő bevitelekor minden tagállamnak meg kell küldeni a kiegészítő információkat az
  »A« formanyomtatványon.

A 239-es rovatban jelezni kell, hogy a formanyomtatvány ER-re vonatkozik.

3.6.   Megjelölés csatolása

Az általános szabályok tekintetében lásd a 2.6. szakaszt.

Ha a figyelmeztető jelzéshez csatolt EEP-k közül legalább egy végrehajtható, a figyelmeztető jelzéshez megjelölés nem csatolható.

Amennyiben valamely EEP egynél több bűncselekményt tartalmaz, és az átadás a fentiek közül legalább egy bűncselekmény esetében végrehajtható, a figyelmeztető jelzést nem kell megjelöléssel ellátni.

A 2.6. szakasz felhívja a figyelmet, hogy a SIS II határozat 26. cikke szerinti, megjelöléssel ellátott figyelmeztető jelzést a megjelölés időtartamára úgy kell tekinteni, hogy azt azon személy tartózkodási helye közlésének céljára vitték be, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik.

3.6.1.   A kiadatási célból körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez megjelölés csatolása iránti szisztematikus megkeresés, amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat nem alkalmazható

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a kiadatási célból körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések esetén, amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat nem alkalmazható, a SIRENE-iroda kérheti a többi SIRENE-irodától, hogy szisztematikusan csatoljanak megjelölést a SIS II határozat 26. cikke szerinti, az állampolgáraira vonatkozóan kiadott figyelmeztető jelzésekhez; |
| --- | --- |

a)

a kiadatási célból körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések esetén, amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat nem alkalmazható, a SIRENE-iroda kérheti a többi SIRENE-irodától, hogy szisztematikusan csatoljanak megjelölést a SIS II határozat 26. cikke szerinti, az állampolgáraira vonatkozóan kiadott figyelmeztető jelzésekhez;

| b) | ilyen kérés esetén a SIRENE-iroda írásos megkeresést küld a többi SIRENE-irodának; |
| --- | --- |

b)

ilyen kérés esetén a SIRENE-iroda írásos megkeresést küld a többi SIRENE-irodának;

| c) | az a SIRENE-iroda, amelyhez ilyen megkeresést címeznek, a figyelmeztető jelzés kiadását követően haladéktalanul megjelölést csatol az érintett tagállammal kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

az a SIRENE-iroda, amelyhez ilyen megkeresést címeznek, a figyelmeztető jelzés kiadását követően haladéktalanul megjelölést csatol az érintett tagállammal kapcsolatban;

| d) | a megjelölés mindaddig fennmarad, amíg a kérelmező SIRENE-iroda nem kéri annak törlését. |
| --- | --- |

d)

a megjelölés mindaddig fennmarad, amíg a kérelmező SIRENE-iroda nem kéri annak törlését.

3.7.   A SIRENE-irodák által végrehajtandó intézkedés letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések kézhezvételét követően

A SIRENE-irodának az
  »A« formanyomtatvány kézhezvételekor a lehető leghamarabb át kell vizsgálnia minden rendelkezésre álló forrást az adott személy megtalálása céljából. A kereséseket nem akadályozhatja az, hogy a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam által nyújtott információk nem elégségesek az átvevő tagállam számára. Az átvevő tagállamoknak olyan mértékben kell keresést végezniük, amennyire ezt a nemzeti jogszabályok lehetővé teszik.

Ha a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzést ellenőrizték, és a keresett személyt megtalálják vagy letartóztatják az adott tagállamban, a fogadó SIRENE-iroda az
  »A« formanyomtatványon szereplő információkat továbbíthatja az EEP-t vagy az ER-t végrehajtó tagállam illetékes hatóságához. Ha szükség van az eredeti EEP-re vagy ER-re, azt a kibocsátó igazságügyi hatóság közvetlenül a végrehajtó igazságügyi hatósághoz továbbíthatja (a kiadó és/vagy a végrehajtó tagállam ettől eltérő intézkedéseinek hiányában).

3.8.   Találatot követő információcsere

Az általános eljárást lásd a 2.3. szakaszban.

Ezenfelül a következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személlyel kapcsolatos találatot mindig haladéktalanul közölni kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával. Emellett a
  »G« formanyomtatvány megküldését követően a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája szükség esetén telefonon is tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját a találatról; |
| --- | --- |

a)

a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személlyel kapcsolatos találatot mindig haladéktalanul közölni kell a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával. Emellett a
  »G« formanyomtatvány megküldését követően a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája szükség esetén telefonon is tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját a találatról;

| b) | szükség esetén a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája ezt követően megküldi a kapcsolódó konkrét információkat a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája által megteendő adott intézkedésekről. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája ezt követően megküldi a kapcsolódó konkrét információkat a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája által megteendő adott intézkedésekről.

| c) | az európai elfogatóparancs vagy kiadatás iránti kérelem fogadásáért felelős hatóságnak, teljes körű elérhetőségének (postacím, telefonszám, és amennyiben rendelkezésre áll, fax és e-mail), hivatkozási számának (ha van ilyen), az illetékes személynek (ha van ilyen), az igényelt nyelvnek, a határidőnek és a teljesítés módjának szerepelnie kell a
  »G« formanyomtatvány 091-es rovatában; |
| --- | --- |

c)

az európai elfogatóparancs vagy kiadatás iránti kérelem fogadásáért felelős hatóságnak, teljes körű elérhetőségének (postacím, telefonszám, és amennyiben rendelkezésre áll, fax és e-mail), hivatkozási számának (ha van ilyen), az illetékes személynek (ha van ilyen), az igényelt nyelvnek, a határidőnek és a teljesítés módjának szerepelnie kell a
  »G« formanyomtatvány 091-es rovatában;

| d) | a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája ezenkívül az összes többi SIRENE-irodát is tájékoztatja a találatról az
  »M« formanyomtatványon, amennyiben a tényállás alapján egyértelmű kapcsolatot állapítottak meg bizonyos tagállamokkal, és további megkereséseket kezdeményeztek; |
| --- | --- |

d)

a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája ezenkívül az összes többi SIRENE-irodát is tájékoztatja a találatról az
  »M« formanyomtatványon, amennyiben a tényállás alapján egyértelmű kapcsolatot állapítottak meg bizonyos tagállamokkal, és további megkereséseket kezdeményeztek;

| e) | a SIRENE-irodák további információkat közölhetnek a SIS II határozat 26. cikke szerinti figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban, és ilyenkor az igazságügyi hatóságok nevében léphetnek fel, amennyiben ezen információk a kölcsönös jogsegély körébe tartoznak. |
| --- | --- |

e)

a SIRENE-irodák további információkat közölhetnek a SIS II határozat 26. cikke szerinti figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban, és ilyenkor az igazságügyi hatóságok nevében léphetnek fel, amennyiben ezen információk a kölcsönös jogsegély körébe tartoznak.

3.9.   Kiegészítő információcsere az átadással vagy kiadatással kapcsolatban

Ha az illetékes igazságügyi hatóságok tájékoztatják a végrehajtó tagállam SIRENE-irodáját arról, hogy olyan személy átadására vagy kiadatására sor kerülhet-e, akivel összefüggésben letartóztatásra irányuló figyelmeztető jelzést adtak ki, akkor a SIRENE-iroda haladéktalanul tájékoztatást nyújt erről a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájának az
  »M« formanyomtatvány alkalmazásával, a 083-as rovatban feltüntetve az »ÁTADÁS«, illetve a »KIADATÁS«
   (25) szót. Az átadás vagy kiadatás végrehajtásának részleteit szükség szerint a SIRENE-irodán keresztül a lehető leghamarabb közölni kell.

3.10.   Kiegészítő információcsere másik tagállamon keresztüli átszállítással kapcsolatban

Amennyiben egy személy átszállítására van szükség, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájának vagy illetékes igazságügyi hatóságának a SIRENE-irodán keresztül, a 083-as rovat elején az »ÁTSZÁLLÍTÁS« szóval megjelölt »M« formanyomtatvány alkalmazásával megküldött megkeresésére válaszként azon tagállam SIRENE-irodája, amelyen keresztül az átszállítás történne, biztosítja a szükséges információkat és támogatást.

3.11.   Figyelmeztető jelzések törlése átadáskor vagy kiadatáskor

Az átadás vagy kiadatás céljából történő letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket akkor kell törölni, ha az érintett személyt a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam illetékes hatóságainak átadták vagy kiadták, azonban akkor is törölhetők, ha a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló bírósági határozatot az illetékes igazságügyi hatóság a nemzeti jogszabályok értelmében visszavonja.

4.   A BEUTAZÁS VAGY TARTÓZKODÁS MEGTAGADÁSÁRA IRÁNYULÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II RENDELET 24. CIKKE)

Bevezetés

Az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos információcsere, akik a SIS II rendelet 24. cikke szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt állnak, lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy beutazási vagy vízumkérelem esetében határozatot hozzanak. Ha az érintett személy már a tagállam területén tartózkodik, az információcsere lehetővé teszi a nemzeti hatóságok számára a tartózkodási engedély, illetve hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum kiadására vagy a kitoloncolásra vonatkozó megfelelő intézkedések megtételét. E szakaszban a vízumra való hivatkozások – ettől eltérő világos indokolás hiányában (például visszautazásra jogosító vízum) – a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumra vonatkoznak.

A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikkének (4) bekezdésében megállapított értesítési eljárások és a Schengeni Egyezmény 25. cikkében megállapított konzultációs eljárások a határellenőrzésért, valamint a tartózkodási engedélyek, illetve vízumok kiadásáért felelős hatóságok hatáskörébe tartoznak. A SIRENE-irodák főszabályként csak annak érdekében vesznek részt ezekben az eljárásokban, hogy továbbítsák a figyelmeztető jelzésekhez közvetlenül kapcsolódó kiegészítő információkat (például a találatról való értesítés, személyazonosság tisztázása), vagy töröljék a figyelmeztető jelzéseket.

A SIRENE-irodák azonban részt vehetnek harmadik országbeli állampolgárok kitoloncolásához vagy beutazásának megtagadásához szükséges kiegészítő információk továbbításában, illetve az ezen intézkedések nyomán keletkező kiegészítő információk továbbításában is.

2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) nem alkalmazandó Svájcban. Ezért amennyiben harmadik ország szabad mozgás jogával rendelkező állampolgárával kapcsolatban találatot ad a rendszer, akkor Svájcnak, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamnak és a harmadik országbeli állampolgár szabad mozgáshoz való jogáról lényeges információkkal rendelkező összes többi tagállamnak a szokásos konzultációs eljárásokat kell követnie.

4.1.   Figyelmeztető jelzés bevitele

A SIS II rendelet 25. cikkével összhangban külön szabályok vonatkoznak azon harmadik országbeli állampolgárokra, akik a 2004/38/EK irányelv értelmében szabad mozgáshoz való jogot élveznek. A SIRENE-irodának lehetőség szerint elérhetővé kell tenni azon információkat, amelyeket annak értékeléséhez használt, hogy a szabad mozgás jogát élvező személy tekintetében vittek-e be beutazás vagy tartózkodás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzést (27). Abban a kivételes esetben, amikor harmadik ország szabad mozgás jogát élvező állampolgárával kapcsolatban figyelmeztető jelzést visznek be, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája a figyelmeztető jelzést bevivő hatóság által szolgáltatott információk alapján
  »M« formanyomtatványt küld az összes többi tagállamnak (lásd a 4.6. és a 4.7. szakaszt).

Emellett a SIS II rendelet 26. cikke előírja, hogy meghatározott feltételek mellett beutazási vagy tartózkodási tilalmi figyelmeztető jelzés vihető be a SIS II-be azon harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, akikkel szemben az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikkének megfelelően (28) olyan korlátozó intézkedést hoztak, amelynek célja a tagállamok területére történő beutazás vagy az azokon történő átutazás megakadályozása. A figyelmeztető jelzéseket annak a tagállamnak az illetékes hatósága viszi be, amely az Európai Unió Tanácsának elnökségét betölti az intézkedés elfogadásakor. Amennyiben ennek a tagállamnak nincs hozzáférése a SIS II-höz vagy a SIS II rendelet 24. cikke szerinti figyelmeztető jelzésekhez, akkor a feladatot az elnökségben őt követő és a SIS II-höz – ideértve a SIS II rendelet 24. cikke szerinti figyelmeztető jelzésekhez – való hozzáféréssel rendelkező tagállam vállalja át.

A tagállamok bevezetik az ilyen figyelmeztető jelzések beviteléhez, frissítéséhez és törléséhez szükséges eljárásokat.

4.2.   Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárást lásd a 2.2. szakaszban.

4.3.   Személyazonossággal való visszaélés

Az általános eljárást lásd a 2.11.1. szakaszban.

Problémák fordulhatnak elő, ha beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti figyelmeztető jelzéssel érintett, harmadik országbeli állampolgár jogellenesen használja egy európai uniós polgár személyazonosságát, hogy bebocsátást nyerjen. Ilyen helyzet észlelése esetén a tagállamok illetékes hatóságainak figyelmét fel lehet hívni a SIS II személyazonossággal való visszaéléssel kapcsolatos funkciójának helyes használatára. Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés nem adható ki valamely uniós tagállam állampolgárának fő személyazonosító okmányában.

4.4.   Felvett név bevitele

Az általános szabályok tekintetében lásd a 2.11.2. szakaszt.

4.5.   Információcsere tartózkodási engedélyek vagy vízumok kiadása esetén

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a Schengeni Egyezmény 25. cikkének megfelelően történő információcserére vonatkozó különeljárás sérelme nélkül; valamint a Közösségen belüli szabad mozgáshoz való jog kedvezményezettjének minősülő, harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találatot követően zajló információcserére vonatkozó 4.8. szakasz sérelme nélkül (amely esetben kötelező konzultálni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE Irodájával); a végrehajtó tagállam tájékoztathatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot arról, hogy a beutazás vagy tartózkodás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzésre találatot értek el a tartózkodási engedély vagy vízum odaítélése során. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam adott esetben az
  »M« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a többi tagállamot. |
| --- | --- |

a)

a Schengeni Egyezmény 25. cikkének megfelelően történő információcserére vonatkozó különeljárás sérelme nélkül; valamint a Közösségen belüli szabad mozgáshoz való jog kedvezményezettjének minősülő, harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találatot követően zajló információcserére vonatkozó 4.8. szakasz sérelme nélkül (amely esetben kötelező konzultálni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE Irodájával); a végrehajtó tagállam tájékoztathatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot arról, hogy a beutazás vagy tartózkodás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzésre találatot értek el a tartózkodási engedély vagy vízum odaítélése során. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam adott esetben az
  »M« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a többi tagállamot.

| b) | Kérés esetén az érintett tagállamok SIRENE-irodái a nemzeti jogszabályokkal összhangban részt vehetnek a szükséges információknak a tartózkodási engedélyek és vízumok kiadásáért felelős hatóságokhoz történő továbbításában. |
| --- | --- |

b)

Kérés esetén az érintett tagállamok SIRENE-irodái a nemzeti jogszabályokkal összhangban részt vehetnek a szükséges információknak a tartózkodási engedélyek és vízumok kiadásáért felelős hatóságokhoz történő továbbításában.

4.5.1.   A Schengeni Egyezmény 25. cikkében szereplő különleges eljárások

Eljárás a Schengeni Egyezmény 25. cikkének (1) bekezdése alapján

Amennyiben a tartózkodási engedély vagy vízum kiadását mérlegelő tagállam észleli, hogy az érintett kérelmező egy másik tagállam által kiadott, beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti figyelmeztető jelzés hatálya alatt áll, a SIRENE-irodákon keresztül konzultál a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállammal. A tartózkodási engedély vagy vízum kiadását mérlegelő tagállam az
  »N« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot a tartózkodási engedély vagy vízum kiadásáról hozott határozatról. Ha a tagállam úgy határoz, hogy kiadja a tartózkodási engedélyt vagy a vízumot, akkor a figyelmeztető jelzést törölni kell. Az érintett személyt azonban fel lehet venni a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti figyelmeztető jelzéseinek nemzeti adatbázisába.

Eljárás a Schengeni Egyezmény 25. cikkének (2) bekezdése alapján

Amennyiben az a tagállam, amely belépés vagy tartózkodás megtagadása tekintetében figyelmeztető jelzést vitt be, megállapítja, hogy a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személy részére tartózkodási engedélyt vagy vízumot adtak ki, a SIRENE-irodákon keresztül konzultációs eljárást kezdeményez a tartózkodási engedélyt vagy vízumot kiadó tagállammal. A tartózkodási engedélyt vagy vízumot kiadó tagállam az
  »O« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot arról a határozatáról, hogy visszavonja-e a tartózkodási engedélyt vagy a vízumot. Ha a tagállam úgy határoz, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a vízumot, akkor a figyelmeztető jelzést törölni kell. Ezt a személyt azonban fel lehet venni a tagállam beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti nemzeti figyelmeztető jelzéseinek listájára.

A SIRENE-irodán keresztül az
  »O« formanyomtatvány felhasználásával konzultációra kerül sor akkor is, ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot kiadó tagállam állapítja meg a későbbiekben azt, hogy az adott személy vonatkozásában beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti figyelmeztető jelzést vittek be a SIS II-be (29).

Ha egy harmadik tagállam (azaz a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadótól, illetve a figyelmeztető jelzést kibocsátótól eltérő tagállam) megállapítja, hogy a más tagállam tartózkodási engedélyének vagy vízumának birtokában lévő, harmadik országbeli állampolgár tekintetében figyelmeztető jelzés van érvényben, erről SIRENE-irodáján keresztül a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó és a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot is értesíti a
  »H« formanyomtatvány alkalmazásával.

Ha a Schengeni Egyezmény 25. cikke szerinti eljárás a beutazás vagy a tartózkodás megtagadása vonatkozásában kiadott figyelmeztető jelzés törlésével jár, a SIRENE-irodák a nemzeti jogszabályok tiszteletben tartása mellett kérés esetén felajánlják támogatásukat.

4.5.2.   A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontjában előírt különleges eljárások

Eljárás az 5. cikk (4) bekezdésének a) pontja alá tartozó esetekben

A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint a beutazás vagy tartózkodás megtagadása vonatkozásában kiadott figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló és egyidejűleg valamely tagállam által kibocsátott tartózkodási engedéllyel, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy visszautazásra jogosító vízummal rendelkező, harmadik országbeli állampolgárok beutazását harmadik tagállam határának átlépésekor a tartózkodási engedélyt vagy visszautazásra jogosító vízumot kiállító tagállamba történő továbbutazás céljából engedélyezni kell. A beutazást meg lehet tagadni, ha a tagállam a beutazás megtagadása vonatkozásában nemzeti figyelmeztető jelzést adott ki. Annak a tagállamnak a SIRENE-irodája, ahova az adott személy be kíván utazni, az illetékes hatóság kérésére a szóban forgó mindkét tagállam SIRENE-irodájának mindkét esetben üzenetet küld (az átutazás engedélyezése esetén a
  »H« formanyomtatványon,/a beutazás megtagadása esetén a
  »G« formanyomtatvány alkalmazásával), amelyben tájékoztatja azokat az ellentmondásról, és felkéri őket, hogy konzultáljanak egymással a figyelmeztető jelzés SIS II-ből való törlése vagy a tartózkodási engedély vagy vízum visszavonása érdekében. Kérheti azt is, hogy értesítsék a konzultáció eredményéről.

Ha a harmadik országbeli állampolgár megkísérli a beutazást abba a tagállamba, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS II-be, ez a tagállam megtagadhatja a beutazását. Ugyanakkor az illetékes hatóság kérelmére e tagállam SIRENE-irodája konzultál azon tagállam SIRENE-irodájával, amely kiadta a tartózkodási engedélyt vagy vízumot, annak érdekében, hogy az illetékes hatóság eldönthesse, hogy van-e elegendő indok a tartózkodási engedély vagy vízum visszavonására. A tartózkodási engedélyt vagy vízumot kiadó tagállam az
  »O« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot arról a határozatáról, hogy visszavonja-e a tartózkodási engedélyt vagy a vízumot. Ha a tagállam úgy határoz, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a vízumot, akkor a figyelmeztető jelzést törölni kell. Ezt a személyt azonban fel lehet venni a tagállam beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti nemzeti figyelmeztető jelzéseinek listájára.

Ha ez a személy megkísérli a beutazást a tartózkodási engedélyt vagy vízumot kibocsátó tagállamba, beutazását engedélyezni kell, azonban a tagállam SIRENE-irodája az illetékes hatóság kérésére konzultál a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállammal annak érdekében, hogy az érintett illetékes hatóságok dönthessenek a tartózkodási engedély vagy vízum visszavonásáról vagy a figyelmeztető jelzés törléséről. A tartózkodási engedélyt vagy vízumot kiadó tagállam az
  »O« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamot arról a határozatáról, hogy visszavonja-e a tartózkodási engedélyt vagy a vízumot. Ha a tagállam úgy határoz, hogy fenntartja a tartózkodási engedély vagy vízum érvényességét, akkor a figyelmeztető jelzést törölni kell. Ezt a személyt azonban fel lehet venni a tagállam beutazás vagy tartózkodás megtagadása iránti nemzeti figyelmeztető jelzéseinek listájára.

Eljárás az 5. cikk (4) bekezdésének c) pontja alá tartozó esetekben

Az 5. cikk (4) bekezdésének c) pontja értelmében a tagállamok eltérhetnek attól az elvtől, miszerint humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt meg kell engedni azon személy beutazását, akire a beutazás vagy a tartózkodás megtagadása vonatkozásában figyelmeztető jelzést bocsátottak ki. Az illetékes hatóság kérelmére annak a tagállamnak a SIRENE-irodája, amely engedélyezte a belépést, a
  »H« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját a helyzetről.

4.6.   Közös szabályok a 4.5. szakaszban említett eljárásokra vonatkozóan

| a) | A tartózkodási engedélyt vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot odaítélt, illetve odaítélni vagy fenntartani szándékozó tagállam SIRENE-irodája konzultációs eljárásonként csak egyetlen
  »N« formanyomtatványt vagy
  »O« formanyomtatványt küld a célból, hogy tájékoztassa a beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzést kibocsátott vagy kibocsátani szándékozó tagállamot a tartózkodási engedély vagy vízum odaítélése, fenntartása vagy visszavonása tekintetében hozott végső határozatáról. |
| --- | --- |

a)

A tartózkodási engedélyt vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot odaítélt, illetve odaítélni vagy fenntartani szándékozó tagállam SIRENE-irodája konzultációs eljárásonként csak egyetlen
  »N« formanyomtatványt vagy
  »O« formanyomtatványt küld a célból, hogy tájékoztassa a beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzést kibocsátott vagy kibocsátani szándékozó tagállamot a tartózkodási engedély vagy vízum odaítélése, fenntartása vagy visszavonása tekintetében hozott végső határozatáról.

| b) | A konzultációs eljárás vagy aSchengeni Egyezmény 25. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában vagy a Schengeni Egyezmény 25. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában folytatott eljárás. |
| --- | --- |

b)

A konzultációs eljárás vagy aSchengeni Egyezmény 25. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában vagy a Schengeni Egyezmény 25. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában folytatott eljárás.

| c) | Amikor a konzultációs eljárás keretében
  »M«, »G« vagy »H«
  formanyomtatványt küldenek, azon fel lehet tüntetni a »konzultációs eljárás« bejegyzést. (
  »M« formanyomtatvány: 083-as rovat; »G« formanyomtatvány: 086-os rovat;
  »H« formanyomtatvány: 083-as rovat). |
| --- | --- |

c)

Amikor a konzultációs eljárás keretében
  »M«, »G« vagy »H«
  formanyomtatványt küldenek, azon fel lehet tüntetni a »konzultációs eljárás« bejegyzést. (
  »M« formanyomtatvány: 083-as rovat; »G« formanyomtatvány: 086-os rovat;
  »H« formanyomtatvány: 083-as rovat).

4.7.   Információcsere találatot követően, illetve a belépés megtagadása vagy a schengeni térségből való kiutasítás esetén

A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikke (4) bekezdése a) és c) pontjának megfelelően történő információcserére vonatkozó különleges eljárás sérelme nélkül; valamint a szabad mozgás jogával rendelkező, harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találatot követően zajló információcserére vonatkozó 4.8. szakasz sérelme nélkül (amely esetben kötelező a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával folytatott konzultáció); a tagállam tájékoztatást kérhet az általa a beutazás vagy tartózkodás megtagadása vonatkozásában bevitt figyelmeztető jelzésre vonatkozó valamennyi találatról.

A beutazás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzést bevivő tagállamok SIRENE-irodáit természetesen nem feltétlenül tájékoztatják a találatokról, de kivételes körülmények között tájékoztathatják őket. Az alkalmazott intézkedéstől függően a
  »G« formanyomtatványt vagy a
  »H« formanyomtatványt minden esetben meg lehet küldeni, ha például kiegészítő információkra van szükség. A
  »G« formanyomtatványt minden esetben meg kell küldeni, ha a találat a szabad mozgás jogával rendelkező személyre vonatkozik.

A fenti bekezdéstől eltérve, a 10. szakasznak megfelelően minden SIRENE-iroda statisztikát készít az adott ország területén a külföldi figyelmeztető jelzésekre adott összes találatról.

A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a tagállamok kérhetik, hogy tájékoztassák őket arról, ha az általuk a belépés vagy tartózkodás megtagadása tekintetében kiadott figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban találatot állapítanak meg. Az a tagállam, amelyik szeretné igénybe venni ezt a lehetőséget, írásban keresi meg a többi tagállamot. |
| --- | --- |

a)

a tagállamok kérhetik, hogy tájékoztassák őket arról, ha az általuk a belépés vagy tartózkodás megtagadása tekintetében kiadott figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban találatot állapítanak meg. Az a tagállam, amelyik szeretné igénybe venni ezt a lehetőséget, írásban keresi meg a többi tagállamot.

| b) | A végrehajtó tagállam tájékoztathatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot arról, hogy a figyelmeztető jelzés tekintetében találatot állapítottak meg, és hogy a harmadik országbeli állampolgár beléptetését megtagadták, vagy hogy kiutasították a schengeni térségből. |
| --- | --- |

b)

A végrehajtó tagállam tájékoztathatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot arról, hogy a figyelmeztető jelzés tekintetében találatot állapítottak meg, és hogy a harmadik országbeli állampolgár beléptetését megtagadták, vagy hogy kiutasították a schengeni térségből.

| c) | amint fellépésre kerül sor egy találat alapján, a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája
  »G« formanyomtatványt küld a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájának; akkor is
  »G« formanyomtatványt küldenek találat esetén, ha több az intézkedés végrehajtásához több információra van szükség. |
| --- | --- |

c)

amint fellépésre kerül sor egy találat alapján, a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája
  »G« formanyomtatványt küld a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájának; akkor is
  »G« formanyomtatványt küldenek találat esetén, ha több az intézkedés végrehajtásához több információra van szükség.

| d) | A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által küldött, a c) pontban említett információk átvételekor:






  i. | amennyiben a fellépést végrehajtják, a végrehajtó tagállam az
  »M« formanyomtatvány (ugyanazon találatra nem egy másik
  »G« formanyomtatvány) felhasználásával értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját, |
| --- | --- | --- |

d)

A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által küldött, a c) pontban említett információk átvételekor:

i.

amennyiben a fellépést végrehajtják, a végrehajtó tagállam az
  »M« formanyomtatvány (ugyanazon találatra nem egy másik
  »G« formanyomtatvány) felhasználásával értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját,

| ii. | amennyiben a fellépést nem hajtják végre, a végrehajtó tagállam a
  »H« formanyomtatvány felhasználásával értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját, vagy |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a fellépést nem hajtják végre, a végrehajtó tagállam a
  »H« formanyomtatvány felhasználásával értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját, vagy

| iii. | amennyiben további konzultációra van szükség, arra az
  »M« formanyomtatvány felhasználásával kerül sor, |
| --- | --- |

iii.

amennyiben további konzultációra van szükség, arra az
  »M« formanyomtatvány felhasználásával kerül sor,

| iv. | a konzultációs eljárás keretében történő végső formanyomtatvány-csere az
  »N«
  vagy
  »O« formanyomtatvány felhasználásával történik. |
| --- | --- |

iv.

a konzultációs eljárás keretében történő végső formanyomtatvány-csere az
  »N«
  vagy
  »O« formanyomtatvány felhasználásával történik.

| e) | Ha egy tagállam észleli, hogy a területén figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló harmadik országbeli állampolgár tartózkodik, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája kérésre továbbítja a harmadik országbeli állampolgár visszaküldéséhez szükséges információkat. A végrehajtó tagállam igényétől függően az
  »M« formanyomtatványon megadott ezen információk a következőket foglalhatják magukban:






  — | a határozat típusa és oka, |
| --- | --- | --- |

e)

Ha egy tagállam észleli, hogy a területén figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló harmadik országbeli állampolgár tartózkodik, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája kérésre továbbítja a harmadik országbeli állampolgár visszaküldéséhez szükséges információkat. A végrehajtó tagállam igényétől függően az
  »M« formanyomtatványon megadott ezen információk a következőket foglalhatják magukban:

—

a határozat típusa és oka,

| — | a határozatot kiadó hatóság, |
| --- | --- |

—

a határozatot kiadó hatóság,

| — | a határozat kelte, |
| --- | --- |

—

a határozat kelte,

| — | a kézbesítés dátuma (az a dátum, amikor a határozatot kézbesítették), |
| --- | --- |

—

a kézbesítés dátuma (az a dátum, amikor a határozatot kézbesítették),

| — | a végrehajtás dátuma, |
| --- | --- |

—

a végrehajtás dátuma,

| — | a határozat lejártának dátuma vagy az érvényesség időtartama, |
| --- | --- |

—

a határozat lejártának dátuma vagy az érvényesség időtartama,

| — | információ arról, hogy a személyt elítélték-e, valamint a büntetés jellege. |
| --- | --- |

—

információ arról, hogy a személyt elítélték-e, valamint a büntetés jellege.

Ha figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt a határon tartóztatnak fel, a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexben és a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam által meghatározott eljárásokat kell követni.

Arra is sürgősen szükség lehet, hogy a SIRENE-irodák bizonyos esetekben kiegészítő információkat cseréljenek ki egy adott személy kétséget kizáró azonosítása céljából.

4.8.   Információcsere a szabad mozgás jogával rendelkező, harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találatot követően

A 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében harmadik ország szabad mozgás jogával rendelkező állampolgárával kapcsolatban különleges szabályokat kell alkalmazni (30).

Sajátos szabályok vonatkoznak az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos találatokra, akiket a 2004/38/EK irányelv értelmében megillet a szabad mozgáshoz való közösségi jog (Svájc helyzetéről azonban lásd a 4. szakasz bevezetését). A következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | az illetékes hatóság kérelmére a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája »G« formanyomtatvány alkalmazásával haladéktalanul kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával annak érdekében, hogy megszerezze a végrehajtandó intézkedésről szóló késedelem nélküli döntéshez szükséges információkat. |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság kérelmére a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája »G« formanyomtatvány alkalmazásával haladéktalanul kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával annak érdekében, hogy megszerezze a végrehajtandó intézkedésről szóló késedelem nélküli döntéshez szükséges információkat.

| b) | A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája az információkérés kézhezvételekor azonnal megkezdi a kért információk összegyűjtését és a lehető leghamarabb megküldi azokat a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájának. |
| --- | --- |

b)

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája az információkérés kézhezvételekor azonnal megkezdi a kért információk összegyűjtését és a lehető leghamarabb megküldi azokat a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájának.

| c) | A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája, amennyiben ezek az információk még nem állnak rendelkezésre, ellenőrzi az illetékes hatóságnál, hogy a figyelmeztető jelzés a 2004/38/EK irányelvvel összhangban fenntartható-e. Amennyiben az illetékes hatóság a figyelmeztető jelzés fenntartása mellett dönt, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája erről »M« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztat minden más SIRENE-irodát. |
| --- | --- |

c)

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája, amennyiben ezek az információk még nem állnak rendelkezésre, ellenőrzi az illetékes hatóságnál, hogy a figyelmeztető jelzés a 2004/38/EK irányelvvel összhangban fenntartható-e. Amennyiben az illetékes hatóság a figyelmeztető jelzés fenntartása mellett dönt, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája erről »M« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztat minden más SIRENE-irodát.

| d) | A végrehajtó tagállam SIRENE-irodája útján tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját arról, hogy a kért intézkedést megtették-e (az »M« formanyomtatványon) vagy sem (a »H« formanyomtatványon) (31). |
| --- | --- |

d)

A végrehajtó tagállam SIRENE-irodája útján tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját arról, hogy a kért intézkedést megtették-e (az »M« formanyomtatványon) vagy sem (a »H« formanyomtatványon) (31).

4.9.   Információcsere abban az esetben, ha találat hiányában egy tagállam észleli, hogy harmadik ország szabad mozgás jogával rendelkező állampolgárával szemben belépés megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés áll fenn

Amennyiben találat hiányában egy tagállam észleli, hogy harmadik ország szabad mozgás jogával rendelkező állampolgárával szemben belépés megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés áll fenn, e tagállam SIRENE-irodája az illetékes hatóság kérelmére az
  »M« formanyomtatvány megküldésével tájékoztatja erről a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját.

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája, amennyiben ezek az információk még nem állnak rendelkezésre, ellenőrzi az illetékes hatóságnál, hogy a figyelmeztető jelzés a 2004/38/EK irányelvvel összhangban fenntartható-e. Amennyiben az illetékes hatóság a figyelmeztető jelzés fenntartása mellett dönt, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája erről
  »M« formanyomtatvány alkalmazásával tájékoztat minden más SIRENE-irodát.

4.10.   Beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzés törlése

A Schengeni Egyezmény 25. cikkében és a Schengeni Határellenőrzési Kódex 5. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontjában előírt különös eljárások sérelme nélkül, a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan kiadott, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzéseket törölni kell:

| a) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor;

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának annak törlésére vonatkozó határozata esetén. |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának annak törlésére vonatkozó határozata esetén.

| c) | a beutazás vagy tartózkodás megtagadására vonatkozó határidő lejártakor, amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatósága határozatára vonatkozóan érvényességi időt határozott meg; vagy |
| --- | --- |

c)

a beutazás vagy tartózkodás megtagadására vonatkozó határidő lejártakor, amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatósága határozatára vonatkozóan érvényességi időt határozott meg; vagy

| d) | valamely tagállam állampolgárságának megszerzésekor. Amennyiben az állampolgárság megváltozása a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamtól eltérő tagállam SIRENE-irodájának tudomására jut, utóbbi konzultál a figyelmeztető jelzést kibocsátó ország SIRENE-irodájával, és szükség esetén
  »J« formanyomtatványt küld neki a jogi vagy ténybeli tévedést tartalmazó adatok helyreigazítására és törlésére irányuló eljárással összhangban (lásd a 2.7. szakaszt). |
| --- | --- |

d)

valamely tagállam állampolgárságának megszerzésekor. Amennyiben az állampolgárság megváltozása a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállamtól eltérő tagállam SIRENE-irodájának tudomására jut, utóbbi konzultál a figyelmeztető jelzést kibocsátó ország SIRENE-irodájával, és szükség esetén
  »J« formanyomtatványt küld neki a jogi vagy ténybeli tévedést tartalmazó adatok helyreigazítására és törlésére irányuló eljárással összhangban (lásd a 2.7. szakaszt).

5.   ELTŰNT SZEMÉLYEKKEL KAPCSOLATOS FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 32. CIKKE)

5.1.   Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárást lásd a 2.2. szakaszban.

5.2.   Személyazonossággal való visszaélés

Az általános eljárást lásd a 2.11.1. szakaszban.

5.3.   Felvett név bevitele

Az általános eljárást lásd a 2.11.2. szakaszban.

5.4.   Megjelölés csatolása

Felmerülhetnek olyan körülmények, hogy az eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés találatot ad, a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai pedig úgy határoznak, hogy a kért intézkedés nem hajtható végre és/vagy hogy a figyelmeztető jelzéssel kapcsolatosan további intézkedésre nem kerül sor. Akkor is hozhatnak ilyen határozatot, ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságai a figyelmeztető jelzés SIS II-ben való fenntartása mellett döntenek. Ebben az esetben a végrehajtó tagállam találatot követően megjelölés csatolását kérheti. A megjelölés csatolása céljából a 2.6. szakaszban leírt általános eljárást kell követni.

Az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések tekintetében nincs végrehajtandó alternatív intézkedés.

5.5.   Részletes leírás szolgáltatása eltűnt kiskorúakról és egyéb, veszélyben lévőnek minősített személyekről

Az eltűnt személyekkel kapcsolatos figyelmeztető jelzések tekintetében a SIRENE-irodák gyors hozzáféréssel rendelkeznek valamennyi nemzeti szintű lényeges kiegészítő információhoz, hogy teljes mértékben betölthessék szerepüket az ügyek sikeres megoldásában, megkönnyítve az adott személy azonosítását, és gyorsan kiegészítő információt szolgáltatva az ügyhöz kapcsolódó kérdésekről. A lényeges kiegészítő információk különösen gyermek vagy kiszolgáltatott személy felügyeletére vonatkozó nemzeti határozatokra, vagy a gyermekrablásokkal kapcsolatos figyelmeztető mechanizmusok használatára irányuló megkeresésekre terjedhetnek ki.

Mivel nem minden kiszolgáltatott személy lépi át a nemzeti határokat, a (részletes leírásra vonatkozó) kiegészítő információk szolgáltatásáról szóló határozatokat és azok címzettjeit az ügy összes körülményei alapján esetről esetre kell meghatározni. Az ilyen kiegészítő információk továbbítására vonatkozó nemzeti szintű határozatot követően a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája szükség esetén a következő intézkedések valamelyikét alkalmazza:

| a) | megőrzi az információt annak érdekében, hogy egy másik tagállam kérelmére kiegészítő információt tudjon szolgáltatni; |
| --- | --- |

a)

megőrzi az információt annak érdekében, hogy egy másik tagállam kérelmére kiegészítő információt tudjon szolgáltatni;

| b) | továbbítja az
  »M« formanyomtatványt az illetékes SIRENE-irodának, amennyiben a megkeresésekből kitűnik az eltűnt személy valószínű célpontja; |
| --- | --- |

b)

továbbítja az
  »M« formanyomtatványt az illetékes SIRENE-irodának, amennyiben a megkeresésekből kitűnik az eltűnt személy valószínű célpontja;

| c) | továbbítja az
  »M« formanyomtatványt valamennyi illetékes SIRENE-irodának, az eltűnés adatai alapján, abból a célból, hogy az adott személyre vonatkozó valamennyi adatot rövid idő alatt továbbküldje. |
| --- | --- |

c)

továbbítja az
  »M« formanyomtatványt valamennyi illetékes SIRENE-irodának, az eltűnés adatai alapján, abból a célból, hogy az adott személyre vonatkozó valamennyi adatot rövid idő alatt továbbküldje.

A nagy kockázatnak kitett eltűnt személyek esetében az
  »M« formanyomtatvány 311-es rovatát a »SÜRGŐS« szóval és a sürgősség indokolásával kell kezdeni. (Ha az eltűnt kiskorúnak nincs kísérője (32), fel kell tüntetni a »Kísérő nélküli kiskorú« magyarázó kifejezést.) A sürgősséget telefonhívással kell megerősíteni, amelyben kiemelik az
  »M« formanyomtatvány jelentőségét és sürgős jellegét.

Közös módszert kell alkalmazni a nagy kockázatnak kitett eltűnt személyre vonatkozó, strukturált kiegészítő információk megegyezés szerinti sorrendben való bevitelére (33). Ezeket az információkat az
  »M« formanyomtatvány 083-as rovatában kell megadni.

Amint valamely SIRENE-iroda információkat kapott, azt – annak érdekében, hogy a lehető legtöbb esély legyen az érintett személy tartózkodási helyének célzott és ésszerű megállapítására – a SIS II-ben jelzett találatot követően lehetőség szerint megküldi:

| a) | az érintett határállomásoknak; |
| --- | --- |

a)

az érintett határállomásoknak;

| b) | a személyek tartózkodási helyének megállapítása és védelme tekintetében illetékes közigazgatási és rendőri hatóságoknak; |
| --- | --- |

b)

a személyek tartózkodási helyének megállapítása és védelme tekintetében illetékes közigazgatási és rendőri hatóságoknak;

| c) | a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam megfelelő konzuli hatóságainak. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam megfelelő konzuli hatóságainak.

5.6.   Találatot követő információcsere

Az általános eljárást lásd a 2.3. szakaszban.

Emellett a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a SIRENE-irodák lehetőség szerint közlik a szükséges orvosi adatokat azon eltűnt személy(ek)ről, aki(k)nek védelme érdekében intézkedéseket kell tenni.
  A közölt információkat csak addig őrzik meg, amíg feltétlenül szükséges, és kizárólag az érintett személy orvosi kezelése céljából használják fel; |
| --- | --- |

a)

a SIRENE-irodák lehetőség szerint közlik a szükséges orvosi adatokat azon eltűnt személy(ek)ről, aki(k)nek védelme érdekében intézkedéseket kell tenni.

A közölt információkat csak addig őrzik meg, amíg feltétlenül szükséges, és kizárólag az érintett személy orvosi kezelése céljából használják fel;

| b) | a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája mindig közli a tartózkodási helyet a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával; |
| --- | --- |

b)

a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája mindig közli a tartózkodási helyet a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával;

| c) | a SIS II határozat 33. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nagykorú eltűnt személy tartózkodási helyét csak annak hozzájárulásával lehet az eltűnést bejelentő személlyel közölni (34). A hozzájárulást írásban kell megadni, vagy arról legalább írásos feljegyzést kell készíteni. A hozzájárulás megtagadása esetén ezt írásban kell megtenni, vagy azt hivatalosan rögzíteni kell. Az illetékes hatóságok azonban közölhetik az eltűnést bejelentő személlyel azt a tényt, hogy a figyelmeztető jelzést találatot követően törölték. |
| --- | --- |

c)

a SIS II határozat 33. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nagykorú eltűnt személy tartózkodási helyét csak annak hozzájárulásával lehet az eltűnést bejelentő személlyel közölni (34). A hozzájárulást írásban kell megadni, vagy arról legalább írásos feljegyzést kell készíteni. A hozzájárulás megtagadása esetén ezt írásban kell megtenni, vagy azt hivatalosan rögzíteni kell. Az illetékes hatóságok azonban közölhetik az eltűnést bejelentő személlyel azt a tényt, hogy a figyelmeztető jelzést találatot követően törölték.

5.7.   Az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése

Amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam jelentős késedelemmel hajtaná végre a figyelmeztető jelzés törlését, e késedelmet jelenteni kell a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájának, hogy a SIRENE-kézikönyv 5.4. szakaszában foglaltak szerint megjelöléssel láthassák el a figyelmeztető jelzést.

5.7.1.   Kiskorúak

A figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | az ügy megoldásakor (például a kiskorút hazatelepítik; a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai döntést hoznak a gyermek gondozásáról); |
| --- | --- |

a)

az ügy megoldásakor (például a kiskorút hazatelepítik; a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai döntést hoznak a gyermek gondozásáról);

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy

| c) | a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében.

5.7.2.   Felnőttek, akik esetében nem kértek védelmi intézkedést

A figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | a meghozandó intézkedés végrehajtásakor (a végrehajtó tagállam meggyőződött az adott személyek hollétéről); |
| --- | --- |

a)

a meghozandó intézkedés végrehajtásakor (a végrehajtó tagállam meggyőződött az adott személyek hollétéről);

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy

| c) | a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében.

5.7.3.   Felnőttek, kérelmezett védelmi intézkedések

A figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | a kért intézkedés végrehajtásakor (védelem alá helyezett személy); |
| --- | --- |

a)

a kért intézkedés végrehajtásakor (védelem alá helyezett személy);

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy

| c) | a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében.

A nemzeti jogra is figyelemmel, amennyiben valamely személy hivatalos védelem alatt áll, a figyelmeztető jelzést fenn lehet tartani a szóban forgó személy hazatelepítéséig.

6.   BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS CÉLJÁBÓL KERESETT SZEMÉLYEKRE VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 34. CIKKE)

6.1.   Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárást lásd a 2.2. szakaszban.

6.2.   Személyazonossággal való visszaélés

Az általános eljárást lásd a 2.11.1. szakaszban.

6.3.   Felvett név bevitele

Az általános eljárást lásd a 2.11.2. szakaszban.

6.4.   Találatot követő információcsere

Az általános eljárást lásd a 2.3. szakaszban.

Emellett a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a valós tartózkodási hely vagy lakóhely felderítésére minden olyan intézkedést fel kell használni, amelyet a személy tartózkodása szerinti tagállam nemzeti joga megenged; |
| --- | --- |

a)

a valós tartózkodási hely vagy lakóhely felderítésére minden olyan intézkedést fel kell használni, amelyet a személy tartózkodása szerinti tagállam nemzeti joga megenged;

| b) | szükség esetén nemzeti eljárások révén kell biztosítani, hogy a figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig tárolják a SIS II-ben, amennyi szükséges az azok bevitelét indokoló célok eléréséhez. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén nemzeti eljárások révén kell biztosítani, hogy a figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig tárolják a SIS II-ben, amennyi szükséges az azok bevitelét indokoló célok eléréséhez.

A SIRENE-irodák további információkat közölhetnek a SIS II határozat 34. cikke szerint bevitt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban, és ilyenkor az igazságügyi hatóságok nevében léphetnek fel, amennyiben ezen információk a kölcsönös jogsegély körébe tartoznak.

6.5.   Bírósági eljárás céljából keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése

A figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | akkor, amikor a személy tartózkodási helyét közlik a kiadó tagállam illetékes hatóságával. Ha a továbbított információ alapján nem lehet fellépni (például a cím nem pontos vagy nincs állandó lakhely), a probléma megoldása érdekében a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja a végrehajtó tagállam SIRENE-irodáját; |
| --- | --- |

a)

akkor, amikor a személy tartózkodási helyét közlik a kiadó tagállam illetékes hatóságával. Ha a továbbított információ alapján nem lehet fellépni (például a cím nem pontos vagy nincs állandó lakhely), a probléma megoldása érdekében a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja a végrehajtó tagállam SIRENE-irodáját;

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy

| c) | a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében.

Amennyiben egy tagállamban találatot értek el, és a cím részleteit továbbították a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak, majd ezt követően az utóbbi tagállamban jelzett találat ugyanazon címadatokat tárja fel, a találatot rögzíteni kell a végrehajtó tagállamban, de sem a cím részleteit, sem a »G« formanyomtatványt nem kell újra megküldeni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak. Ilyen esetekben a végrehajtó tagállam tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot az ismételt találatokról, és a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam mérlegeli a figyelmeztető jelzés fenntartásának szükségességét.

7.   REJTETT VAGY CÉLZOTT ELLENŐRZÉSEKRE VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 36. CIKKE)

7.1.   Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárást lásd a 2.2. szakaszban.

7.2.   Személyazonossággal való visszaélés

Az általános eljárást lásd a 2.11.1. szakaszban.

7.3.   Felvett név bevitele

Az általános eljárást lásd a 2.11.2. szakaszban.

7.4.   Más tagállamok tájékoztatása figyelmeztető jelzések kiadásakor

Figyelmeztető jelzés kiadásakor az azt kiadó tagállam SIRENE-irodája az »M« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja az összes többi SIRENE-irodát az alábbi esetekben:

| a) | rejtett vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzést bocsátanak ki azzal a kéréssel, hogy a találatokat haladéktalanul jelentsék a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodának; az
  »M« formanyomtatványon a következő szöveget kell feltüntetni:
  »a SIS II határozat 36. cikkének (2) bekezdése szerinti azonnali fellépés« vagy »a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése szerinti azonnali fellépés«
  . Az azonnali fellépés indokolását az
  »M« formanyomtatvány 083-as rovatában is fel kell tüntetni; vagy |
| --- | --- |

a)

rejtett vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzést bocsátanak ki azzal a kéréssel, hogy a találatokat haladéktalanul jelentsék a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodának; az
  »M« formanyomtatványon a következő szöveget kell feltüntetni:
  »a SIS II határozat 36. cikkének (2) bekezdése szerinti azonnali fellépés« vagy »a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése szerinti azonnali fellépés«
  . Az azonnali fellépés indokolását az
  »M« formanyomtatvány 083-as rovatában is fel kell tüntetni; vagy

| b) | nemzetbiztonságért felelős hatóság figyelmeztető jelzés kiadását kéri a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdésével összhangban; az »M« formanyomtatványon a következő szöveget kell feltüntetni: az
  »M« formanyomtatványon a következő szöveget kell feltüntetni: »a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése«. |
| --- | --- |

b)

nemzetbiztonságért felelős hatóság figyelmeztető jelzés kiadását kéri a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdésével összhangban; az »M« formanyomtatványon a következő szöveget kell feltüntetni: az
  »M« formanyomtatványon a következő szöveget kell feltüntetni: »a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése«.

Amennyiben a figyelmeztető jelzést a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése alapján adják ki, az
  »M« formanyomtatvány a 080-as rovatában fel kell tüntetni a figyelmeztető jelzés bevitelét kérő hatóság megnevezését, először a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam nyelvén, majd angolul, a 081-es rovatban pedig elérhetőségeit fordítást nem igénylő formában.

Az egyes információk titkosságát a nemzeti jognak megfelelően meg kell őrizni, ideértve a SIRENE-irodákkal való kapcsolattartás és a nemzetbiztonságért felelős szolgálatokkal történő kapcsolattartás elkülönítését is.

7.5.   Megjelölés csatolása

Az általános eljárást lásd a 2.6. szakaszban.

A rejtett vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések esetében nincs szükség alternatív intézkedések meghozatalára.

Ha a végrehajtó tagállam nemzetbiztonságért felelős hatósága emellett úgy dönt, hogy a figyelmeztető jelzés tekintetében megjelölés szükséges, kapcsolatba lép a nemzeti SIRENE-irodával, és tájékoztatja arról, hogy a kért intézkedés nem hajtható végre. A végrehajtó tagállam SIRENE-irodája ekkor megjelölést kér az
  »F« formanyomtatványnak a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájához történő megküldésével. Megjelölés csatolására vonatkozó más kérelemhez hasonlóan általános indokolást kell adni. Az érzékeny jellegű ügyeket azonban nem kell kiszolgáltatni (lásd a 7.6. szakasz b) pontját).

7.6.   Találatot követő információcsere

Az általános eljárást lásd a 2.3. szakaszban.

Emellett a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | Ha a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése szerint kiadott figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban találatot állapítanak meg, a végrehajtó SIRENE-iroda a
  »G« formanyomtatvány alkalmazásával értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját az eredményekről (rejtett vagy célzott ellenőrzés). Ezzel egyidejűleg a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja saját, nemzetbiztonságért felelős hatóságát is. |
| --- | --- |

a)

Ha a SIS II határozat 36. cikkének (3) bekezdése szerint kiadott figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban találatot állapítanak meg, a végrehajtó SIRENE-iroda a
  »G« formanyomtatvány alkalmazásával értesíti a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját az eredményekről (rejtett vagy célzott ellenőrzés). Ezzel egyidejűleg a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja saját, nemzetbiztonságért felelős hatóságát is.

| b) | Bizonyos információk titkosságának megőrzéséhez különleges eljárásra van szükség. Ezért a nemzetbiztonsági hatóságok közötti kapcsolatokat teljesen el kell különíteni a SIRENE-irodák közötti kapcsolattól. Következésképpen a megjelölés iránti megkeresés részletes indokolását közvetlenül a nemzetbiztonságért felelős hatóságok között kell megvitatni, és nem a SIRENE-irodákon keresztül. |
| --- | --- |

b)

Bizonyos információk titkosságának megőrzéséhez különleges eljárásra van szükség. Ezért a nemzetbiztonsági hatóságok közötti kapcsolatokat teljesen el kell különíteni a SIRENE-irodák közötti kapcsolattól. Következésképpen a megjelölés iránti megkeresés részletes indokolását közvetlenül a nemzetbiztonságért felelős hatóságok között kell megvitatni, és nem a SIRENE-irodákon keresztül.

| c) | Ha azonnal jelentendő figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban keletkezik találat, a »G« formanyomtatványt késedelem nélkül meg kell küldeni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának. |
| --- | --- |

c)

Ha azonnal jelentendő figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban keletkezik találat, a »G« formanyomtatványt késedelem nélkül meg kell küldeni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának.

7.7.   Rejtett és célzott ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

A figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy

| b) | a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátó tagállam illetékes hatóságának határozata következtében.

7.8.   Automatikus rendszámfelismerő (ANPR) rendszerek

Lásd a 9. szakaszt.

8.   LEFOGLALÁS VAGY BIZONYÍTÉKKÉNT VALÓ FELHASZNÁLÁS CÉLJÁBÓL TÁRGYAKRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 38. CIKKE)

8.1.   Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárást lásd a 2.2. szakaszban.

8.2.   Járműre kiadott figyelmeztető jelzések

8.2.1.   Járművekre vonatkozó többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése

A járművekre vonatkozó többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzésével kapcsolatos kötelező azonosító adatok a következők:

| a) | rendszám, és/vagy |
| --- | --- |

a)

rendszám, és/vagy

| b) | járműazonosító szám (VIN). |
| --- | --- |

b)

járműazonosító szám (VIN).

Mindkét szám szerepelhet a SIS II-ben.

Ha egy új figyelmeztető jelzés bevitelekor megállapítják, hogy ugyanaz a járműazonosító szám és/vagy rendszám már szerepel a SIS II-ben, feltételezhető, hogy az új figyelmeztető jelzés következtében ugyanazon járművel kapcsolatban több figyelmeztető jelzés jön létre. Ez az ellenőrzési módszer azonban csak akkor eredményes, ha a felhasznált leíró adatok megegyeznek, az összehasonlítás tehát nem mindig lehetséges.

A SIRENE-iroda felhívja a felhasználók figyelmét azon problémákra, amelyek akkor merülhetnek fel, ha a két szám közül csak az egyik esetében végeznek összehasonlítást, továbbá az azonos járműazonosító számokra (VIN twins), valamint a rendszámok újbóli felhasználására. A pozitív válasz nem jelent automatikusan találatot, a negatív válasz pedig nem jelenti azt, hogy az adott jármű nem áll figyelmeztető jelzés hatálya alatt.

Azokat az azonosító adatokat, amelyek annak megállapítására szolgálnak, hogy két, járműre vonatkozó bejegyzés azonos-e, a 2.2.3. szakasz tartalmazza.

A SIRENE-irodák által a járművek esetében a többszörös vagy összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések ellenőrzésére alkalmazandó konzultációs eljárások megegyeznek a személyek esetében alkalmazottakkal. Az általános eljárásokhoz lásd a 2.2. szakaszt.

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája nyilvántartást vezet az újabb figyelmeztető jelzés bevitele iránti megkeresésekről, amelyeket az adott figyelmeztető jelzés törléséig a fenti rendelkezések értelmében – konzultációt követően – elutasítottak.

8.2.2.   Azonos járműazonosító számok (VIN twins)

Az azonos járműazonosító szám olyan, SIS II-be bevitt járműre utal, amelynek típusa és járműazonosító száma (VIN) megegyezik egy eredeti gyártású járműével (például egy azonos VIN-nel rendelkező traktor és motorkerékpár nem tartozik ebbe a kategóriába). A következő különleges eljárást kell alkalmazni annak érdekében, hogy elkerüljék az azonos VIN-nel rendelkező, eredeti gyártású jármű ismételt lefoglalásával járó negatív következményeket:

| a) | Amennyiben az azonos járműazonosító szám lehetősége megalapozott, a SIRENE-iroda szükség esetén:






  i) | biztosítja, hogy a SIS II-beli figyelmeztető jelzés nem hibás, és a figyelmeztető jelzésre vonatkozó információk a lehető legteljesebbek; |
| --- | --- | --- |

a)

Amennyiben az azonos járműazonosító szám lehetősége megalapozott, a SIRENE-iroda szükség esetén:

i)

biztosítja, hogy a SIS II-beli figyelmeztető jelzés nem hibás, és a figyelmeztető jelzésre vonatkozó információk a lehető legteljesebbek;

| ii) | ellenőrzi a SIS II-beli figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló körülményeket; |
| --- | --- |

ii)

ellenőrzi a SIS II-beli figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló körülményeket;

| iii) | megállapítja a mindkét járműre vonatkozó előzményeket, a gyártásuktól kezdődően; |
| --- | --- |

iii)

megállapítja a mindkét járműre vonatkozó előzményeket, a gyártásuktól kezdődően;

| iv) | alapos vizsgálatot kezdeményez a lefoglalt jármű tekintetében, különös figyelemmel a jármű VIN-jére, annak megállapítása érdekében, hogy az-e az eredeti jármű. |
| --- | --- |

iv)

alapos vizsgálatot kezdeményez a lefoglalt jármű tekintetében, különös figyelemmel a jármű VIN-jére, annak megállapítása érdekében, hogy az-e az eredeti jármű.

Az érintett SIRENE-irodák szorosan együttműködnek az ilyen intézkedések megtételében.

| b) | Amennyiben megerősítik az azonos járműazonosító szám létét, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam mérlegeli a figyelmeztető jelzés SIS II-ben való fenntartásának szükségességét. Ha a tagállam a SIS II-beli figyelmeztető jelzés fenntartása mellett dönt, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam:






  i) | hozzáadja a »másolat gyanúja« járművel kapcsolatos megjegyzést (35) a figyelmeztető jelzéshez; |
| --- | --- | --- |

b)

Amennyiben megerősítik az azonos járműazonosító szám létét, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam mérlegeli a figyelmeztető jelzés SIS II-ben való fenntartásának szükségességét. Ha a tagállam a SIS II-beli figyelmeztető jelzés fenntartása mellett dönt, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam:

i)

hozzáadja a »másolat gyanúja« járművel kapcsolatos megjegyzést (35) a figyelmeztető jelzéshez;

| ii) | felkéri az eredeti gyártású jármű tulajdonosát, hogy kifejezett hozzájárulása esetén a nemzeti jogszabályoknak megfelelően közölje a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával azokat az információkat, amelyek a téves azonosítás hátrányos következményeinek elkerüléséhez szükségesek. |
| --- | --- |

ii)

felkéri az eredeti gyártású jármű tulajdonosát, hogy kifejezett hozzájárulása esetén a nemzeti jogszabályoknak megfelelően közölje a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával azokat az információkat, amelyek a téves azonosítás hátrányos következményeinek elkerüléséhez szükségesek.

| iii) | A SIRENE-irodáján keresztül »M« formanyomtatványt küld az összes többi irodának, amelyen szükség szerint feltünteti az eredeti gyártású jármű azon ismertetőjegyeit vagy jellemzőit, amelyek megkülönböztetik azt a SIS II-be bevitt járműtől. Az »M« formanyomtatvány 083-as rovatának jól láthatóan tartalmaznia kell az »EREDETI GYÁRTÁSÚ JÁRMŰ« szöveget. |
| --- | --- |

iii)

A SIRENE-irodáján keresztül »M« formanyomtatványt küld az összes többi irodának, amelyen szükség szerint feltünteti az eredeti gyártású jármű azon ismertetőjegyeit vagy jellemzőit, amelyek megkülönböztetik azt a SIS II-be bevitt járműtől. Az »M« formanyomtatvány 083-as rovatának jól láthatóan tartalmaznia kell az »EREDETI GYÁRTÁSÚ JÁRMŰ« szöveget.

| c) | Ha az ellenőrzést végző felhasználó a SIS II-ben folytatott lekérdezéskor járművel kapcsolatban »másolat gyanúja« megjegyzést észlel, kapcsolatba kell lépnie a nemzeti SIRENE-irodával, és további információkat kell kérnie annak tisztázása érdekében, hogy az ellenőrzött jármű azonos-e a keresett vagy az eredeti gyártású járművel. |
| --- | --- |

c)

Ha az ellenőrzést végző felhasználó a SIS II-ben folytatott lekérdezéskor járművel kapcsolatban »másolat gyanúja« megjegyzést észlel, kapcsolatba kell lépnie a nemzeti SIRENE-irodával, és további információkat kell kérnie annak tisztázása érdekében, hogy az ellenőrzött jármű azonos-e a keresett vagy az eredeti gyártású járművel.

| d) | Ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az »M« formanyomtatványon szereplő információk már nem naprakészek, a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával annak érdekében, hogy ellenőrizze a jármű mindenkori tulajdonjogát. Utóbbi SIRENE-iroda új »M« formanyomtatványt küld, amelynek 083-as rovatában jól láthatóan feltünteti az »EREDETI GYÁRTÁSÚ JÁRMŰ« szöveget. |
| --- | --- |

d)

Ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az »M« formanyomtatványon szereplő információk már nem naprakészek, a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájával annak érdekében, hogy ellenőrizze a jármű mindenkori tulajdonjogát. Utóbbi SIRENE-iroda új »M« formanyomtatványt küld, amelynek 083-as rovatában jól láthatóan feltünteti az »EREDETI GYÁRTÁSÚ JÁRMŰ« szöveget.

8.3.   Találatot követő információcsere

A SIRENE-irodák további információkat közölhetnek a SIS II határozat 38. cikke szerint bevitt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban, és ilyenkor az igazságügyi hatóságok nevében léphetnek fel, amennyiben ezen információk a nemzeti jogszabályok értelmében a kölcsönös jogsegély körébe tartoznak.

Amint a SIRENE-irodák a SIS II határozat 38. cikke alapján gépjárműre, légi járműre, hajóra, ipari berendezésre vagy konténerre vonatkozóan, lefoglalás vagy bizonyítékként való felhasználás céljából kiadott figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban találatot kapnak, a
  »P« formanyomtatványon mihamarabb kiegészítő információkat küldenek, amennyiben a
  »G« formanyomtatvány 089-es rovatában erre vonatkozó kérés szerepel.

A kérés sürgősségére és arra tekintettel, hogy nem lehet azonnal az összes információt egyesíteni a
  »P« formanyomtatványon, nem kell az összes rovatot kitölteni. Törekedni kell azonban a 041-es, a 042-es, a 043-as, a 162-es, a 164-es, a 165-ös, a 166-os, a 167-es és a 169-es fő rovathoz kapcsolódó információk összegyűjtésére.

Amikor a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája találatot kap egy tárgy azonosítható összetevőjével kapcsolatban, a
  »G« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a találat körülményeiről, a 090-es rovatban (További információk) indokolva, hogy a lefoglalás nem az egész tárgyra, csak annak összetevőjére vagy összetevőire vonatkozik,. Amennyiben egy figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban egyidejűleg több összetevőt is találnak, csak egyetlen
  »G« formanyomtatványt küldenek. A figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos valamennyi későbbi találatról a
  »G« formanyomtatvány felhasználásával értesítik a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodáját. A figyelmeztető jelzést csak akkor törlik, ha teljesülnek a 8.4. szakaszban szabott feltételek.

8.4.   A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése

A figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | a tárgy lefoglalása vagy annak megfelelő intézkedés esetén, amint megtörtént az ennek nyomon követéseként szükséges kiegészítő információk cseréje a SIRENE-irodák között, vagy a tárgyat más bírósági vagy közigazgatási eljárás keretében kezdik tárgyalni (például bírósági eljárás jóhiszemű vásárlásról, vitatott tulajdonról vagy igazságügyi együttműködés bizonyítékról); |
| --- | --- |

a)

a tárgy lefoglalása vagy annak megfelelő intézkedés esetén, amint megtörtént az ennek nyomon követéseként szükséges kiegészítő információk cseréje a SIRENE-irodák között, vagy a tárgyat más bírósági vagy közigazgatási eljárás keretében kezdik tárgyalni (például bírósági eljárás jóhiszemű vásárlásról, vitatott tulajdonról vagy igazságügyi együttműködés bizonyítékról);

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének lejártakor; vagy

| c) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a figyelmeztető jelzés törlésére vonatkozó határozata esetén. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a figyelmeztető jelzés törlésére vonatkozó határozata esetén.

9.   AUTOMATIKUS RENDSZÁMFELISMERŐ (ANPR) RENDSZEREK

E rendszerek a SIS II határozat 36. és 38. cikke szerinti figyelmeztető jelzések szempontjából lényegesek. Az ANPR széles körben elterjedt, bűnüldözési célú felhasználása miatt a rendszer műszakilag képes rövid időn belül számos, járműre vagy rendszámra vonatkozó találatot elérni.

Mivel egyes ANPR-helyszínek rendelkeznek személyzettel, ezért megvan a lehetőség arra, hogy észleljék az adott járművet, és a kért intézkedést végrehajtsák. Ebben az esetben az intézkedés végrehajtása előtt az ANPR-rendszer felhasználóinak ellenőrizniük kell, hogy az ANPR-en keresztül elért találat a SIS II határozat 36. vagy 38. cikke szerinti figyelmeztető jelzéshez kapcsolódik-e.

Sok rögzített ANPR-helyszín azonban nem rendelkezik állandó személyzettel. Ennek megfelelően tehát a technológia ugyan észleli a jármű áthaladását és találatot ér el, a kért intézkedés azonban nem hajtható végre.

Az alábbi általános eljárást kell alkalmazni a 36. és a 38. cikk szerinti olyan figyelmeztető jelzéseknél, amelyekre a kért intézkedés nem hajtható végre:

Az első találatra vonatkozóan
  »H« formanyomtatványt kell küldeni. Amennyiben a jármű mozgásával kapcsolatosan több információra van szükség, akkor a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodájának kell kétoldalú kapcsolatot létesítenie a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájával az információigénnyel kapcsolatos egyeztetés céljából.

A 36. cikk szerinti figyelmeztető jelzések esetében a következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája a
  »G« formanyomtatvány 086-os rovatában az »ANPR« kifejezés feltüntetésével tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodát a találat körülményeiről. Amennyiben a jármű mozgásával kapcsolatban több információra van szükség, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája kapcsolatba lép a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájával. |
| --- | --- |

a)

a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája a
  »G« formanyomtatvány 086-os rovatában az »ANPR« kifejezés feltüntetésével tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodát a találat körülményeiről. Amennyiben a jármű mozgásával kapcsolatban több információra van szükség, a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája kapcsolatba lép a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájával.

| b) | Ha a célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatosan kapott találat esetében nem hajtható végre a kért intézkedés, a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája a
  »H« formanyomtatvány 083-as rovatában az »ANPR« kifejezés és a következő szöveg feltüntetésével tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodát a találat körülményeiről: »E találatot az ANPR használatával kaptuk. Kérjük, jelezze, ha országa tájékoztatást kíván kapni az ANPR-en keresztül elért, e járműre vagy rendszámra vonatkozó további találatokról, amennyiben a kért intézkedés nem hajtható végre.« |
| --- | --- |

b)

Ha a célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatosan kapott találat esetében nem hajtható végre a kért intézkedés, a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája a
  »H« formanyomtatvány 083-as rovatában az »ANPR« kifejezés és a következő szöveg feltüntetésével tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodát a találat körülményeiről: »E találatot az ANPR használatával kaptuk. Kérjük, jelezze, ha országa tájékoztatást kíván kapni az ANPR-en keresztül elért, e járműre vagy rendszámra vonatkozó további találatokról, amennyiben a kért intézkedés nem hajtható végre.«

| c) | A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam dönt arról, hogy a figyelmeztető jelzés elérte-e célját, törlendő-e, és hogy kell-e kétoldalú egyeztetést folytatni az információigényről. |
| --- | --- |

c)

A figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam dönt arról, hogy a figyelmeztető jelzés elérte-e célját, törlendő-e, és hogy kell-e kétoldalú egyeztetést folytatni az információigényről.

A 38. cikk szerinti figyelmeztető jelzések esetében a következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | találat és a kért intézkedés végrehajtása esetén a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája a
  »G« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodát a találat körülményeiről. |
| --- | --- |

a)

találat és a kért intézkedés végrehajtása esetén a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája a
  »G« formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó SIRENE-irodát a találat körülményeiről.

| b) | Találat és a kért intézkedés végrehajtása esetén a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája
  »H« formanyomtatvány 083-as rovatában az »ANPR« kifejezés és az alábbi szöveg feltüntetésével tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját a találat körülményeiről; »E találatot az ANPR használatával kaptuk. Kérjük, jelezze, ha országa tájékoztatást kíván kapni az ANPR-en keresztül elért, e járműre vagy rendszámra vonatkozó további találatokról, amennyiben a kért intézkedés nem hajtható végre.« |
| --- | --- |

b)

Találat és a kért intézkedés végrehajtása esetén a találatot kapó tagállam SIRENE-irodája
  »H« formanyomtatvány 083-as rovatában az »ANPR« kifejezés és az alábbi szöveg feltüntetésével tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodáját a találat körülményeiről; »E találatot az ANPR használatával kaptuk. Kérjük, jelezze, ha országa tájékoztatást kíván kapni az ANPR-en keresztül elért, e járműre vagy rendszámra vonatkozó további találatokról, amennyiben a kért intézkedés nem hajtható végre.«

| c) | Ilyen
  »H« formanyomtatvány kézhezvételekor a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája egyeztet az illetékes hatóságokkal, amely utóbbiaknak kell eldönteniük, hogy van-e szükség további
  »H« formanyomtatványokra vagy a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájával folytatott kétoldalú egyeztetésből származó információkra. |
| --- | --- |

c)

Ilyen
  »H« formanyomtatvány kézhezvételekor a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája egyeztet az illetékes hatóságokkal, amely utóbbiaknak kell eldönteniük, hogy van-e szükség további
  »H« formanyomtatványokra vagy a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájával folytatott kétoldalú egyeztetésből származó információkra.

10.   STATISZTIKÁK

A SIRENE-irodák évente egyszer statisztikát készítenek, amelyet az Ügynökségnek és a Bizottságnak kell megküldeni. A statisztikát kérésre az európai adatvédelmi biztosnak és a nemzeti adatvédelmi hatóságoknak is meg kell küldeni. A statisztika tartalmazza, hogy az egyes formanyomtatvány típusokból hányat küldtek a tagállamoknak. A statisztikának különösen a találatok és a megjelölések számát kell feltüntetnie. Különbséget kell tenni a más tagállam által kiadott figyelmeztető jelzésekre vonatkozó találatok és a tagállam által kiadott figyelmeztető jelzésekre vonatkozó találatok között.

Az e szakasz szerinti statisztika elkészítésére vonatkozó eljárásokat és formátumokat a 5. függelék tartalmazza.”

---

(1)  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

1

(2)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

2

(3)  A Végrehajtó Bizottság 1994. december 22-i határozata a végrehajtó egyezmény hatályba léptetéséről (SCH/Com-ex(94) 29 rev. 2. (HL L 239., 2000.9.22., 130. o.).

3

(4)  Az 1997. október 7-i SCH/com-ex 97(27) rev. 4 végrehajtó bizottsági határozat Olaszország, és az SCH/com-ex 97(28) rev. 4 végrehajtó bizottsági határozat Ausztria esetében.

4

(5)  A Tanács 1999. december 13-i 1999/848/EK határozata a schengeni vívmányok Görögországban történő teljes körű alkalmazásáról (HL L 327., 1999.12.21., 58. o.).

5

(6)  A Tanács 2000. december 1-jei 2000/777/EK határozata a schengeni vívmányok Dániában, Finnországban és Svédországban, valamint Izlandon és Norvégiában történő alkalmazásáról (HL L 309., 2000.12.9., 24. o.).

6

(7)  A Tanács 2004. december 22-i 2004/926/EK határozata a schengeni vívmányok rendelkezései egyes részeinek Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által való alkalmazásáról (HL L 395., 2004.12.31., 70. o.).

7

(8)  
  HL C 340.,1997.11.10., 92. o.

8

(9)  Megállapodás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (HL L 176., 1999.7.10., 36. o.).

9

(10)  
  HL L 370., 2004.12.17., 78. o.

10

(11)  
  HL L 160., 2011.6.18., 3. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1986/2006/EK rendelete a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről (HL L 381., 2006.12.28., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK a határellenőrzésért felelős hatóságok, a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.).

13

(14)  Ez nem érinti a SIRENE-irodákra a rendőrségi együttműködés keretében, megfelelő jogszabályok alapján – például a Tanács 2006. december 18-i 2006/960/IB kerethatározata az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről (HL L 386., 2006.12.29., 89. o.) alkalmazásában – ruházott egyéb feladatokat.

14

(15)  A Tanács 2009. április 6-i 2009/371/IB határozata az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.).

15

(16)  Lásd még: Schengeni Katalógus, ajánlások és bevált gyakorlatok.

16

(17)  Ez a második domain a technikai „működés előtti környezetben” van.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

18

(19)  A Tanács 2008. november 27-i 2008/977/IB kerethatározata a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről (HL L 350., 2008.12.30., 60. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. október 25-i 1077/2011/EU rendelete a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról, HL L 286., 2011.11.1., 1. o.

20

(21)  Egyes szállítócégek más hivatkozási számot használnak. A SIS II lehetőséget biztosít a BIC-től eltérő sorozatszámok bevitelére.

21

(22)  A tárgyak sorozatszámozása terén a szabványosítás hiánya miatt előfordulhat például, hogy két eltérő, különböző gyártmányú lőfegyver azonos sorozatszámmal rendelkezik. Hasonlóképpen az is előfordulhat, hogy egy tárgy azonos sorozatszámmal rendelkezik, mint egy teljesen más tárgy, például egy kibocsátott okmány és egy ipari berendezés. Amennyiben egyértelmű, hogy a sorozatszámok azonosak, de a tárgyak nyilvánvalóan eltérőek, akkor nincs szükség a SIRENE-irodák közötti konzultációra. Fel lehet hívni a felhasználók figyelmét arra, hogy ilyen helyzet kialakulhat. Továbbá az is előfordulhat, hogy az egyik országban eltulajdonított és bejelentett tárgyat, például útlevelet vagy gépkocsit a származási országban is bejelentik. Emiatt előfordulhat, hogy ugyanazon tárgyra két figyelmeztető jelzést adnak ki. Ha erre fény derül, ezt a helyzetet az érintett SIRENE-irodák orvosolhatják.

22

(23)  A technikai végrehajtáshoz lásd az 1.10.2. szakaszban hivatkozott, a SIRENE-irodák közötti adatcsere című dokumentumot.

23

(24)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

24

(25)  Lásd még a SIRENE-formanyomtatványokon a sürgősség feltüntetéséről szóló 1.13.1. szakaszt.

25

(26)  Az Európai Parlament és Tanács 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelve az unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).

26

(27)  A 2004/38/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy azt a személyt, akinek a beutazását megtagadták, teljes mértékben tájékoztatják azokról az okokról, amelyeken az ügyükben hozott határozat alapult, kivéve, ha ez nemzetbiztonsági érdekekkel ellentétes.

27

(28)  A SIS II rendelet 26. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 15. cikkére hivatkozik. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően azonban e 15. cikk az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változatának 29. cikkévé vált.

28

(29)  Az uniós polgárok családtagjai tekintetében a beutazás vagy tartózkodás megtagadása vonatkozásában bevitt figyelmeztető jelzés esetében emlékeztetni kell arra, hogy az e személyek tartózkodási engedélyének kiadása előtt nem lehetséges minden esetben a SIS II-ben való keresés. A 2004/38/EK irányelv 10. cikke sorolja fel azokat a feltételeket, amelyek uniós polgárok harmadik országbeli állampolgár családtagjainak a fogadó tagállamban három hónapot meghaladó tartózkodásához szükséges tartózkodási jog megszerzésére vonatkoznak. E kimerítő jellegű felsorolás nem teszi lehetővé a tartózkodási engedély kiadását megelőzően a SIS rutinszerű lekérdezését. Az irányelv 27. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a tagállam más tagállamoktól csak a korábbi rendőrségi előzmények tekintetében kérhet információt, ha azt szükségesnek tartja (vagyis nem a SIS II valamennyi adata tekintetében). Az ilyen kérések nem válhatnak rendszeressé.

29

(30)  A 2004/38/EK irányelv szerint a szabad mozgás jogát élvező személyek beutazását vagy tartózkodását csak a közrend vagy közbiztonság okán lehet megtagadni, amennyiben az egyén személyes magatartása valódi, közvetlen és kellően súlyos veszélyt jelent a társadalom valamely alapvető érdekére, és amennyiben betartják az irányelv 27. cikkének (2) bekezdésében megállapított kritériumokat. A 27. cikk (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A közrendi vagy közbiztonsági okokból hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az arányosság elvének, és ezek kizárólag az érintett egyén személyes magatartásán alapulhatnak. Korábbi büntetőítéletek önmagukban nem képezhetik ezen intézkedések meghozatalának az alapját. Az érintett egyén személyes magatartása valódi, közvetlen és kellően súlyos veszélyt kell, hogy jelentsen a társadalom valamely alapvető érdekére. Az adott ügyhöz közvetlenül nem kapcsolódó, vagy az általános megelőzési megfontolásokon alapuló indokolások nem elfogadhatóak.” Emellett további korlátozások vonatkoznak a huzamos tartózkodási joggal rendelkező személyekre, akik beutazását vagy tartózkodását csak súlyos közrendi és közbiztonsági okokból lehet megtagadni, a 2004/38/EK irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint.

30

(31)  A 2004/38/EK irányelvnek megfelelően a végrehajtó tagállam nem korlátozhatja a szabad mozgás jogával rendelkező, harmadik országbeli állampolgárok szabad mozgását kizárólag azzal az indokkal, hogy a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam fenntartja a figyelmeztető jelzést, kivéve, ha teljesülnek a 29. lábjegyzetben említett feltételek.

31

(32)  A Gyermekek Jogairól szóló, 1989. november 20-i egyezmény 1. cikkének megfogalmazása szerint a kísérő nélküli kiskorú olyan gyermek, aki elszakadt mindkét szülőjétől és nem viseli gondját olyan felnőtt személy, akinek a törvény vagy a szokás alapján ez a feladata.

32

(33)  Az eltűnés időpontja:

33

| a) | Az eltűnés helye, napja és ideje. |
| --- | --- |

a)

Az eltűnés helye, napja és ideje.

| b) | Az eltűnés körülményei: |
| --- | --- |

b)

Az eltűnés körülményei:

A keresett személy leírása:

| c) | Látszólagos életkor. |
| --- | --- |

c)

Látszólagos életkor.

| d) | Magasság. |
| --- | --- |

d)

Magasság.

| e) | Bőrszín. |
| --- | --- |

e)

Bőrszín.

| f) | Hajszín és frizura. |
| --- | --- |

f)

Hajszín és frizura.

| g) | Szemszín. |
| --- | --- |

g)

Szemszín.

| h) | Egyéb külső jellemzők (például testékszer, deformációk, amputációk, tetoválások, anyajegyek, sebhelyek stb.). |
| --- | --- |

h)

Egyéb külső jellemzők (például testékszer, deformációk, amputációk, tetoválások, anyajegyek, sebhelyek stb.).

| i) | Pszichológiai jellemzők: öngyilkosság veszélye, mentális betegség, agresszív viselkedés stb. |
| --- | --- |

i)

Pszichológiai jellemzők: öngyilkosság veszélye, mentális betegség, agresszív viselkedés stb.

| j) | Egyéb részletek: szükséges orvosi kezelés stb. |
| --- | --- |

j)

Egyéb részletek: szükséges orvosi kezelés stb.

| k) | az eltűnés időpontjában viselt ruházat. |
| --- | --- |

k)

az eltűnés időpontjában viselt ruházat.

| l) | Fénykép: elérhető vagy sem. |
| --- | --- |

l)

Fénykép: elérhető vagy sem.

| m) | Ante mortem formanyomtatvány: elérhető vagy sem. |
| --- | --- |

m)

Ante mortem formanyomtatvány: elérhető vagy sem.

Kapcsolódó információk:

| n) | az eltűnt személy társaságában esetlegesen tartózkodó személy(ek) (és azok schengeni azonosító száma, ha rendelkezésre áll). |
| --- | --- |

n)

az eltűnt személy társaságában esetlegesen tartózkodó személy(ek) (és azok schengeni azonosító száma, ha rendelkezésre áll).

| o) | az ügyben érintett gépjármű(vek) (és azok schengeni azonosító száma, ha rendelkezésre áll). |
| --- | --- |

o)

az ügyben érintett gépjármű(vek) (és azok schengeni azonosító száma, ha rendelkezésre áll).

| p) | Ha rendelkezésre áll: mobiltelefonszám, utolsó „bejelentkezés”, internetes közösségi oldalakon való kapcsolatfelvétel. |
| --- | --- |

p)

Ha rendelkezésre áll: mobiltelefonszám, utolsó „bejelentkezés”, internetes közösségi oldalakon való kapcsolatfelvétel.

A 083-as rovatban az egyes rovatok címét nem kell feltüntetni, csak az azoknak megfelelő betűjelet. Amennyiben a figyelmeztető jelzés rovataiban már rendelkezésre állnak bizonyos adatok, az információkat – ideértve ujjlenyomatokat és fényképeket is – fel kell tüntetni a figyelmeztető jelzésben.

(34)  A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelme és az ilyen adatok szabad áramlása kapcsán a hozzájárulás egyértelműségéhez lásd a 95/46/EK irányelv 2. cikkének h) pontját.

34

(35)  A „másolat gyanúja” megjegyzés olyan esetekre vonatkozik, amikor például a jármű nyilvántartási dokumentumait eltulajdonítják, és másik, szintén eltulajdonított, azonos gyártmányú, modellű és színű jármű újbóli nyilvántartásba vételéhez használják fel.

35

---