# Jurnalul Oficial C 81/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 81 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 511 aprilie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 81

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 511 aprilie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2008/C 081/01 | Raportul special nr. 1/2008 privind procesul de examinare și gestionare prealabilă și de evaluare ulterioară a proiectelor majore de investiții din perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006, însoțit de răspunsurile Comisiei | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2008/C 081/01

Raportul special nr. 1/2008 privind procesul de examinare și gestionare prealabilă și de evaluare ulterioară a proiectelor majore de investiții din perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006, însoțit de răspunsurile Comisiei

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 1.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 81/1

---

RAPORTUL SPECIAL NR. 1/2008

privind procesul de examinare și gestionare prealabilă și de evaluare ulterioară a proiectelor majore de investiții din perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006, însoțit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE]

(2008/C 81/01)

CUPRINS

GLOSAR

| I-VII | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-VII

| 1-8 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-8

| 1-7 | Definiții și cadrul de aprobare |
| --- | --- |

1-7

| 8 | Importanța financiară |
| --- | --- |

8

| 9-13 | SFERA AUDITULUI ȘI A PREZENTULUI RAPORT |
| --- | --- |

9-13

| 14-34 | FINANȚAREA COMUNITARĂ A PROIECTELOR MAJORE FACE OBIECTUL UNEI PREGĂTIRI ADECVATE DIN PARTEA COMISIEI? |
| --- | --- |

14-34

| 14-16 | Cadrul examinării și gestionării prealabile; criterii de audit |
| --- | --- |

14-16

| 17-20 | Examinarea proiectelor: cadrul metodologic a fost ameliorat, dar este încă necesară consolidarea anumitor proceduri |
| --- | --- |

17-20

| 21-25 | Analiza costuri-beneficii: o calitate inegală a aplicării |
| --- | --- |

21-25

| 26-34 | Stabilirea participării financiare comunitare: criterii interpretate și aplicate în mod inconsecvent |
| --- | --- |

26-34

| 35-55 | EVALUAREA EX POST A PROIECTELOR MAJORE FURNIZEAZĂ REZULTATE UTILE PENTRU PROCESUL DECIZIONAL ULTERIOR? |
| --- | --- |

35-55

| 35-39 | Cadrul evaluării; criterii de audit |
| --- | --- |

35-39

| 40-41 | O serie de evaluări cu o sferă foarte generală, însă foarte puține evaluări individuale ale proiectelor majore |
| --- | --- |

40-41

| 42-49 | Evaluările ex post ale proiectelor majore au avut de întâmpinat o serie de dificultăți ... |
| --- | --- |

42-49

| 43-46 | ... Solicitări de asistență incomplete |
| --- | --- |

43-46

| 47-49 | ... O monitorizare insuficientă ... |
| --- | --- |

47-49

| 50-55 | Pentru perioada 2000-2006, evaluări care riscă să fie compromise |
| --- | --- |

50-55

| 56-58 | NOILE REGLEMENTĂRI, AFERENTE PERIOADEI 2007-2013 |
| --- | --- |

56-58

| 59-65 | CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

59-65

| 59-62 | Concluzii |
| --- | --- |

59-62

| 63-65 | Recomandări |
| --- | --- |

63-65

Anexa I Eșantioanele I și II, organizate după stat membru – Lista proiectelor controlate

Anexa II Proiectele majore din perioada 2000-2006 care au făcut obiectul controalelor – Rata de actualizare și orizonturile de timp

Răspunsurile Comisiei

GLOSAR






  Analiză costuri-beneficii

| Analiză costuri-beneficii | Tehnică în cadrul căreia sunt comparate toate costurile și toate beneficiile unei intervenții, pentru a se stabili dacă beneficiile sunt mai mari decât costurile și, dacă da, în ce proporție. |
| --- | --- |
| Analiză de risc | Examinare care are drept scop determinarea probabilității ca valoarea calculată inițial a variabilelor de bază ale unui proiect să se confirme efectiv. |
| Analiză de sensibilitate | Studiu al stabilității rezultatelor preconizate ale unui proiect în condițiile modificării variabilelor de bază ale acestuia. |
| „Efect de inerție” | Efect constatat care s-ar fi produs și în absența unei intervenții publice. |
| Eficacitate | Măsoară raportul dintre rezultatele obținute și obiectivele scontate. |
| Eficiență | Măsoară raportul dintre resursele utilizate și rezultatele obținute. |
| FEDR (Fondul European pentru Dezvoltare Regională) | Instrument financiar care are drept scop promovarea coeziunii economice și sociale în țările Uniunii, prin corijarea principalelor dezechilibre regionale și prin reconversia regiunilor mai slab dezvoltate. Intervențiile FEDR sunt realizate, în cea mai mare parte, prin programe operaționale compuse dintr-un număr mare de proiecte. |
| Fondul de Coeziune | Instrument care are drept scop promovarea coeziunii economice și sociale prin intermediul finanțării de proiecte de amploare în domeniul mediului și în cel al transporturilor, în statele membre al căror PNB este inferior nivelului de 90 % din media comunitară. Inițial, Fondul de Coeziune a fost utilizat în Spania, Grecia, Irlanda și Portugalia. Începând de la 1 ianuarie 2007, Irlanda nu mai este eligibilă pentru Fond. Noile state membre au beneficiat de sprijinul Fondului de Coeziune de la aderarea lor la Comunitate. |
| Fonduri structurale | Fonduri comunitare care se alocă pentru finanțarea acțiunilor vizând reducerea decalajelor de dezvoltare dintre regiunile Uniunii. FEDR reprezintă principalul instrument de finanțare a acestor acțiuni. |
| Impact | Consecințe socioeconomice care pot fi atribuite unei intervenții. |
| Perioadă de programare | Cadru multianual în care sunt planificate și efectuate cheltuielile aferente fondurilor structurale. |
| Programe operaționale | Documente care sunt aprobate de Comisie și care prezintă un ansamblu coerent de priorități, compuse din măsuri multianuale, pentru punerea în aplicare a cărora se poate face apel la unul sau mai multe fonduri structurale și, în plan secundar, la alte instrumente financiare, precum și la BEI. |
| RIR (rată internă de rentabilitate) | Rata minimă de la care investiția începe să devină rentabilă.






  — | RIR financiar: rată de rentabilitate calculată exclusiv pe baza valorilor financiare care privesc direct proiectul. |

Tehnică în cadrul căreia sunt comparate toate costurile și toate beneficiile unei intervenții, pentru a se stabili dacă beneficiile sunt mai mari decât costurile și, dacă da, în ce proporție.

Analiză de risc

Examinare care are drept scop determinarea probabilității ca valoarea calculată inițial a variabilelor de bază ale unui proiect să se confirme efectiv.

Analiză de sensibilitate

Studiu al stabilității rezultatelor preconizate ale unui proiect în condițiile modificării variabilelor de bază ale acestuia.

„Efect de inerție”

Efect constatat care s-ar fi produs și în absența unei intervenții publice.

Eficacitate

Măsoară raportul dintre rezultatele obținute și obiectivele scontate.

Eficiență

Măsoară raportul dintre resursele utilizate și rezultatele obținute.

FEDR (Fondul European pentru Dezvoltare Regională)

Instrument financiar care are drept scop promovarea coeziunii economice și sociale în țările Uniunii, prin corijarea principalelor dezechilibre regionale și prin reconversia regiunilor mai slab dezvoltate. Intervențiile FEDR sunt realizate, în cea mai mare parte, prin programe operaționale compuse dintr-un număr mare de proiecte.

Fondul de Coeziune

Instrument care are drept scop promovarea coeziunii economice și sociale prin intermediul finanțării de proiecte de amploare în domeniul mediului și în cel al transporturilor, în statele membre al căror PNB este inferior nivelului de 90 % din media comunitară. Inițial, Fondul de Coeziune a fost utilizat în Spania, Grecia, Irlanda și Portugalia. Începând de la 1 ianuarie 2007, Irlanda nu mai este eligibilă pentru Fond. Noile state membre au beneficiat de sprijinul Fondului de Coeziune de la aderarea lor la Comunitate.

Fonduri structurale

Fonduri comunitare care se alocă pentru finanțarea acțiunilor vizând reducerea decalajelor de dezvoltare dintre regiunile Uniunii. FEDR reprezintă principalul instrument de finanțare a acestor acțiuni.

Impact

Consecințe socioeconomice care pot fi atribuite unei intervenții.

Perioadă de programare

Cadru multianual în care sunt planificate și efectuate cheltuielile aferente fondurilor structurale.

Programe operaționale

Documente care sunt aprobate de Comisie și care prezintă un ansamblu coerent de priorități, compuse din măsuri multianuale, pentru punerea în aplicare a cărora se poate face apel la unul sau mai multe fonduri structurale și, în plan secundar, la alte instrumente financiare, precum și la BEI.

RIR (rată internă de rentabilitate)

Rata minimă de la care investiția începe să devină rentabilă.

—

RIR financiar: rată de rentabilitate calculată exclusiv pe baza valorilor financiare care privesc direct proiectul.

| — | RIR economic: rată de rentabilitate calculată ținând cont și de externalitățile economice. |
| --- | --- |

—

RIR economic: rată de rentabilitate calculată ținând cont și de externalitățile economice.

VAN (valoare actuală netă)

Valoare obținută prin calcularea la valoarea actuală a cuantumului soldurilor de trezorerie care vor fi generate de un proiect pe toată durata sa. Această metodă permite compararea unor proiecte diferite.

SINTEZĂ

| I. | Conceptul de „proiecte majore” de infrastructură și de investiții în producție este definit în reglementări în principal pe baza volumelor financiare implicate. Având în vedere importanța economică și impactul potențial al acestor proiecte, pentru aprobarea lor sunt prevăzute proceduri speciale de examinare și gestionare prealabilă. Din aceleași motive, este necesară colectarea de informații relevante pentru evaluarea efectelor reale ale proiectelor în raport cu cele preconizate ale acestora (a se vedea punctele 1-8). |
| --- | --- |

I.

Conceptul de „proiecte majore” de infrastructură și de investiții în producție este definit în reglementări în principal pe baza volumelor financiare implicate. Având în vedere importanța economică și impactul potențial al acestor proiecte, pentru aprobarea lor sunt prevăzute proceduri speciale de examinare și gestionare prealabilă. Din aceleași motive, este necesară colectarea de informații relevante pentru evaluarea efectelor reale ale proiectelor în raport cu cele preconizate ale acestora (a se vedea punctele 1-8).

| II. | Auditul Curții a vizat proiectele majore din cadrul FEDR și, prin analogie, pe cele din cadrul Fondului de Coeziune, pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006. Raportul este structurat pe două axe principale: procesul de pregătire în vederea aprobării „proiectelor majore” de către Comisie, pe de o parte, și procesul de evaluare ulterior punerii în aplicare a proiectelor, pe de altă parte (a se vedea punctele 9-13). |
| --- | --- |

II.

Auditul Curții a vizat proiectele majore din cadrul FEDR și, prin analogie, pe cele din cadrul Fondului de Coeziune, pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006. Raportul este structurat pe două axe principale: procesul de pregătire în vederea aprobării „proiectelor majore” de către Comisie, pe de o parte, și procesul de evaluare ulterior punerii în aplicare a proiectelor, pe de altă parte (a se vedea punctele 9-13).

| III. | Pentru cele două perioade menționate, Curtea a constatat o serie de deficiențe în ceea ce privește examinarea și gestionarea prealabilă, în special în legătură cu procedura de examinare a proiectelor și de stabilire a procentului de cofinanțare comunitară. Analiza costuri-beneficii prezentată de promotorii de proiecte în sprijinul solicitărilor de asistență a fost de o calitate extrem de neuniformă, ca și aplicarea acestui tip de analiză de către Comisie. Aceste constatări pun sub semnul întrebării valoarea adăugată reală a sistemului de aprobare specific proiectelor majore (a se vedea punctele 14-34). |
| --- | --- |

III.

Pentru cele două perioade menționate, Curtea a constatat o serie de deficiențe în ceea ce privește examinarea și gestionarea prealabilă, în special în legătură cu procedura de examinare a proiectelor și de stabilire a procentului de cofinanțare comunitară. Analiza costuri-beneficii prezentată de promotorii de proiecte în sprijinul solicitărilor de asistență a fost de o calitate extrem de neuniformă, ca și aplicarea acestui tip de analiză de către Comisie. Aceste constatări pun sub semnul întrebării valoarea adăugată reală a sistemului de aprobare specific proiectelor majore (a se vedea punctele 14-34).

| IV. | Curtea recomandă Comisiei să aplice în mod efectiv proceduri de examinare și gestionare prealabilă mai performante, bazate pe instrumentele elaborate, de altfel, de ea însăși, să vegheze la aplicarea riguroasă a analizei costuri-beneficii, în special în ceea ce privește informațiile furnizate, și să își continue eforturile vizând luarea în calcul a elementelor care permit diferențierea (selectarea de la caz la caz a) cotelor de asistență (a se vedea punctul 63). |
| --- | --- |

IV.

Curtea recomandă Comisiei să aplice în mod efectiv proceduri de examinare și gestionare prealabilă mai performante, bazate pe instrumentele elaborate, de altfel, de ea însăși, să vegheze la aplicarea riguroasă a analizei costuri-beneficii, în special în ceea ce privește informațiile furnizate, și să își continue eforturile vizând luarea în calcul a elementelor care permit diferențierea (selectarea de la caz la caz a) cotelor de asistență (a se vedea punctul 63).

| V. | În ceea ce privește evaluarea ex post a proiectelor majore din perioada 1994-1999, singurul interval pentru care Comisia putuse desfășura o astfel de evaluare până în momentul auditului, s-a dovedit că aceasta a întâmpinat obstacole grave, din cauza lipsei de informații pertinente și riguroase, atât referitor la efectele estimate, cât și referitor la monitorizare. În aceste condiții, evaluările nu au produs informații utile pentru procesul decizional aferent perioadei următoare, cu excepția unui caz vizând proiecte cofinanțate de Fondul de Coeziune. Evaluarea proiectelor majore ale FEDR din perioada 2000-2006, nerealizată încă, se va putea sprijini pe dispoziții juridice mai stricte, în special în ceea ce privește monitorizarea. Aplicarea acestor dispoziții este însă, în practică, abia într-o etapă inițială (a se vedea punctele 35-55). |
| --- | --- |

V.

În ceea ce privește evaluarea ex post a proiectelor majore din perioada 1994-1999, singurul interval pentru care Comisia putuse desfășura o astfel de evaluare până în momentul auditului, s-a dovedit că aceasta a întâmpinat obstacole grave, din cauza lipsei de informații pertinente și riguroase, atât referitor la efectele estimate, cât și referitor la monitorizare. În aceste condiții, evaluările nu au produs informații utile pentru procesul decizional aferent perioadei următoare, cu excepția unui caz vizând proiecte cofinanțate de Fondul de Coeziune. Evaluarea proiectelor majore ale FEDR din perioada 2000-2006, nerealizată încă, se va putea sprijini pe dispoziții juridice mai stricte, în special în ceea ce privește monitorizarea. Aplicarea acestor dispoziții este însă, în practică, abia într-o etapă inițială (a se vedea punctele 35-55).

| VI. | Dispozițiile juridice care reglementează fondurile structurale aferente perioadei 2007-2013 nu prevăd obligativitatea unei evaluări ex post individuale a proiectelor majore de către Comisie. Cu toate acestea, Curtea recomandă evaluarea individuală a acestor proiecte, la finalul desfășurării lor, de către autoritățile naționale de gestionare și de către beneficiari, entități pentru care informațiile rezultate din exercițiul de evaluare prezintă utilitate; evaluarea ar trebui să se facă având drept punct de reper obiectivele fixate pentru proiecte. În acest scop, Comisia trebuie să se asigure de faptul că solicitările de ajutor financiar conțin informațiile necesare în legătură cu profilul situației inițiale și cu indicatorii, precum și de faptul că aceste informații sunt apoi supuse unei monitorizări riguroase. În ceea ce privește acele rezultate ale evaluării care trebuie să îi fie comunicate, Comisia trebuie să își analizeze propriile necesități, pentru a putea avea la dispoziție date pertinente și fiabile despre efectele produse de proiectele majore (a se vedea punctul 64). |
| --- | --- |

VI.

Dispozițiile juridice care reglementează fondurile structurale aferente perioadei 2007-2013 nu prevăd obligativitatea unei evaluări ex post individuale a proiectelor majore de către Comisie. Cu toate acestea, Curtea recomandă evaluarea individuală a acestor proiecte, la finalul desfășurării lor, de către autoritățile naționale de gestionare și de către beneficiari, entități pentru care informațiile rezultate din exercițiul de evaluare prezintă utilitate; evaluarea ar trebui să se facă având drept punct de reper obiectivele fixate pentru proiecte. În acest scop, Comisia trebuie să se asigure de faptul că solicitările de ajutor financiar conțin informațiile necesare în legătură cu profilul situației inițiale și cu indicatorii, precum și de faptul că aceste informații sunt apoi supuse unei monitorizări riguroase. În ceea ce privește acele rezultate ale evaluării care trebuie să îi fie comunicate, Comisia trebuie să își analizeze propriile necesități, pentru a putea avea la dispoziție date pertinente și fiabile despre efectele produse de proiectele majore (a se vedea punctul 64).

| VII. | Pe termen mai lung, Curtea invită Comisia, Parlamentul European și Consiliul să reflecteze la problema regimului special al proiectelor majore (a se vedea punctul 65). |
| --- | --- |

VII.

Pe termen mai lung, Curtea invită Comisia, Parlamentul European și Consiliul să reflecteze la problema regimului special al proiectelor majore (a se vedea punctul 65).

INTRODUCERE

Definiții și cadrul de aprobare

| 1. | Conceptul de „proiecte majore” este definit în reglementările comunitare vizând FEDR (1) în principal în funcție de criteriul importanței financiare a proiectelor. |
| --- | --- |

1.

Conceptul de „proiecte majore” este definit în reglementările comunitare vizând FEDR (1) în principal în funcție de criteriul importanței financiare a proiectelor.

| 2. | Pentru perioada de programare 1994-1999, „proiectele majore” sunt cele al căror cost total luat în considerare pentru stabilirea dimensiunii participării comunitare depășește, în general, 25 de milioane de ecu pentru investițiile în infrastructură și 15 milioane de ecu pentru investițiile în producție (2). |
| --- | --- |

2.

Pentru perioada de programare 1994-1999, „proiectele majore” sunt cele al căror cost total luat în considerare pentru stabilirea dimensiunii participării comunitare depășește, în general, 25 de milioane de ecu pentru investițiile în infrastructură și 15 milioane de ecu pentru investițiile în producție (2).

| 3. | Pentru perioada de programare 2000-2006, definiția „proiectelor majore” se referă la acele proiecte „al căror cost total, luat în considerare pentru determinarea contribuției fondurilor, depășește 50 de milioane EUR” (3). În plus, aceste proiecte trebuie să cuprindă un ansamblu de activități indivizibile din punct de vedere economic, care să îndeplinească o funcție tehnică precisă și să vizeze obiective clar identificate. Ca și în cazul perioadei anterioare, poate fi vorba atât de investiții în infrastructură, cât și de investiții în producție (4). |
| --- | --- |

3.

Pentru perioada de programare 2000-2006, definiția „proiectelor majore” se referă la acele proiecte „al căror cost total, luat în considerare pentru determinarea contribuției fondurilor, depășește 50 de milioane EUR” (3). În plus, aceste proiecte trebuie să cuprindă un ansamblu de activități indivizibile din punct de vedere economic, care să îndeplinească o funcție tehnică precisă și să vizeze obiective clar identificate. Ca și în cazul perioadei anterioare, poate fi vorba atât de investiții în infrastructură, cât și de investiții în producție (4).

| 4. | În schimb, în reglementările privind Fondul de Coeziune nu există nicio definiție a „proiectelor majore” pentru niciuna din cele două perioade avute în vedere (5). Cu toate acestea, deoarece în țările care fac obiectul Fondului de Coeziune există posibilitatea ca proiecte similare, din domeniul infrastructurii de transport și din cel al mediului, să fie finanțate prin fonduri diferite (fie prin Fondul de Coeziune, fie prin FEDR), auditul a inclus, prin analogie, și anumite proiecte din cadrul Fondului de Coeziune, selecționate pe baza costurilor totale. Examinarea lor s-a efectuat potrivit acelorași criterii ca și în cazul proiectelor majore ale FEDR. |
| --- | --- |

4.

În schimb, în reglementările privind Fondul de Coeziune nu există nicio definiție a „proiectelor majore” pentru niciuna din cele două perioade avute în vedere (5). Cu toate acestea, deoarece în țările care fac obiectul Fondului de Coeziune există posibilitatea ca proiecte similare, din domeniul infrastructurii de transport și din cel al mediului, să fie finanțate prin fonduri diferite (fie prin Fondul de Coeziune, fie prin FEDR), auditul a inclus, prin analogie, și anumite proiecte din cadrul Fondului de Coeziune, selecționate pe baza costurilor totale. Examinarea lor s-a efectuat potrivit acelorași criterii ca și în cazul proiectelor majore ale FEDR.

| 5. | În ceea ce privește cadrul de aprobare, proiectele majore ale FEDR din perioada 1994-1999 puteau fi înaintate individual sau în cadrul unui program operațional. Comisia era, în orice caz, informată în privința proiectelor majore, existând obligativitatea de a i se transmite apoi anumite informații suplimentare (6), însă nu se prevedea că trebuie să adopte o decizie de aprobare oficială. |
| --- | --- |

5.

În ceea ce privește cadrul de aprobare, proiectele majore ale FEDR din perioada 1994-1999 puteau fi înaintate individual sau în cadrul unui program operațional. Comisia era, în orice caz, informată în privința proiectelor majore, existând obligativitatea de a i se transmite apoi anumite informații suplimentare (6), însă nu se prevedea că trebuie să adopte o decizie de aprobare oficială.

| 6. | Proiectele majore ale FEDR din perioada 2000-2006 sunt finanțate, în toate cazurile, în cadrul unor acțiuni mai vaste (7). Cu toate acestea, reglementările prevăd ca aprobarea să se facă individual, de către Comisie, spre deosebire de alte proiecte, care nu sunt aprobate decât la nivelul autorităților din statele membre (8). |
| --- | --- |

6.

Proiectele majore ale FEDR din perioada 2000-2006 sunt finanțate, în toate cazurile, în cadrul unor acțiuni mai vaste (7). Cu toate acestea, reglementările prevăd ca aprobarea să se facă individual, de către Comisie, spre deosebire de alte proiecte, care nu sunt aprobate decât la nivelul autorităților din statele membre (8).

| 7. | Pentru cele două perioade avute în vedere, în cadrul Fondului de Coeziune nu puteau fi finanțate decât proiecte individuale, fiecare proiect făcând obiectul unei decizii specifice. |
| --- | --- |

7.

Pentru cele două perioade avute în vedere, în cadrul Fondului de Coeziune nu puteau fi finanțate decât proiecte individuale, fiecare proiect făcând obiectul unei decizii specifice.

Tabelul 1

Definirea „proiectelor majore”

| FOND | Perioada 1994-1999 | Perioada 2000-2006 |
| --- | --- | --- |
| „Proiecte majore” din cadrul FEDR

  (proiecte de infrastructură și de investiții în producție) | Cost total de peste:






  — | 25 de milioane de ecu pentru infrastructură |

FOND

Perioada 1994-1999

Perioada 2000-2006

„Proiecte majore” din cadrul FEDR

(proiecte de infrastructură și de investiții în producție)

Cost total de peste:

—

25 de milioane de ecu pentru infrastructură

| — | 15 milioane de ecu pentru investițiile în producție |
| --- | --- |

—

15 milioane de ecu pentru investițiile în producție

Cost total de peste:

50 de milioane de euro, pentru toate tipurile de proiecte

În plus:

indivizibilitatea activităților din punct de vedere economic și tehnic și obiective clar identificate

Proiect individual sau proiect inclus într-o intervenție mai largă

Proiect întotdeauna inclus în cadrul unei intervenții mai largi

„Proiecte majore” din cadrul Fondului de Coeziune

(proiecte vizând infrastructura de transport și mediul)

Nu există o definiție precizată în reglementări

În contextul auditului, cost total de peste 25 de milioane de ecu

Nu există o definiție precizată în reglementări

În contextul auditului, cost total de peste 50 de milioane de euro

Proiect individual

Proiect individual

Importanța financiară

| 8. | În tabelul 2 este indicată, pentru ambele perioade de programare, dimensiunea costului total al proiectelor majore care au beneficiat de sprijin din partea FEDR sau a Fondului de Coeziune: |
| --- | --- |

8.

În tabelul 2 este indicată, pentru ambele perioade de programare, dimensiunea costului total al proiectelor majore care au beneficiat de sprijin din partea FEDR sau a Fondului de Coeziune:

Tabelul 2

Costul total al proiectelor majore care au beneficiat de sprijin comunitar

| | Perioada 1994-1999 | Perioada 2000-2006 |
| --- | --- | --- |
| Miliarde de ecu | Număr de proiecte | Miliarde de euro | Număr de proiecte |
| Proiecte majore FEDR | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Proiecte majore Fondul de Coeziune | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Total | 48 | 823 | 71 | 437 |

Perioada 1994-1999

Perioada 2000-2006

Miliarde de ecu

Număr de proiecte

Miliarde de euro

Număr de proiecte

Proiecte majore FEDR

36

676

48

279

Proiecte majore Fondul de Coeziune

12

147

23

154

Total

48

823

71

437

SFERA AUDITULUI ȘI A PREZENTULUI RAPORT

| 9. | Având în vedere impactul pe care proiectele de peste anumite valori financiare sunt susceptibile să îl aibă, strict prin ele însele, asupra dezvoltării regionale, proiectele majore de investiții fac obiectul unor proceduri de examinare și gestionare prealabilă mai complexe decât în mod obișnuit și, de asemenea, cel puțin începând cu perioada 2000-2006, al unei decizii distincte de aprobare. Din aceleași motive, este necesară o apreciere retrospectivă a efectelor reale produse prin intermediul resurselor mobilizate, pentru a se putea astfel orienta procesul de concepere și selecție a proiectelor din perioadele de programare ulterioare. |
| --- | --- |

9.

Având în vedere impactul pe care proiectele de peste anumite valori financiare sunt susceptibile să îl aibă, strict prin ele însele, asupra dezvoltării regionale, proiectele majore de investiții fac obiectul unor proceduri de examinare și gestionare prealabilă mai complexe decât în mod obișnuit și, de asemenea, cel puțin începând cu perioada 2000-2006, al unei decizii distincte de aprobare. Din aceleași motive, este necesară o apreciere retrospectivă a efectelor reale produse prin intermediul resurselor mobilizate, pentru a se putea astfel orienta procesul de concepere și selecție a proiectelor din perioadele de programare ulterioare.

| 10. | Curtea a dorit, astfel, să obțină răspunsuri la următoarele două întrebări:






  — | Finanțarea comunitară a proiectelor majore face obiectul unei pregătiri adecvate din partea Comisiei? |
| --- | --- | --- |

10.

Curtea a dorit, astfel, să obțină răspunsuri la următoarele două întrebări:

—

Finanțarea comunitară a proiectelor majore face obiectul unei pregătiri adecvate din partea Comisiei?

| — | Evaluarea ex post a proiectelor majore furnizează rezultate utile pentru procesul decizional ulterior? |
| --- | --- |

—

Evaluarea ex post a proiectelor majore furnizează rezultate utile pentru procesul decizional ulterior?

| 11. | Controalele documentare și cele desfășurate la fața locului, în statele membre, au vizat un eșantion de 20 de proiecte majore deja finalizate, din perioada 1994-1999, și un număr de 30 de proiecte majore din perioada 2000-2006. În plus, a fost examinat și un eșantion suplimentar de 36 de proiecte majore aferente perioadei 2000-2006, prin control documentar efectuat pe lângă Comisie (a se vedea anexa I). |
| --- | --- |

11.

Controalele documentare și cele desfășurate la fața locului, în statele membre, au vizat un eșantion de 20 de proiecte majore deja finalizate, din perioada 1994-1999, și un număr de 30 de proiecte majore din perioada 2000-2006. În plus, a fost examinat și un eșantion suplimentar de 36 de proiecte majore aferente perioadei 2000-2006, prin control documentar efectuat pe lângă Comisie (a se vedea anexa I).

| 12. | În ceea ce privește sistemul de examinare și gestionare prealabilă prevăzut pentru proiectele majore, auditul a vizat procedurile stabilite de Comisie pentru cele două perioade de programare, 1994-1999 și 2000-2006. Au fost indicate și îmbunătățirile aduse treptat, de-a lungul timpului. Recomandările privind această temă pot influența punerea în aplicare aferentă perioadei 2007-2013, în cadrul căreia noțiunea de „proiecte majore” este menținută pentru ansamblul fondurilor structurale (9). |
| --- | --- |

12.

În ceea ce privește sistemul de examinare și gestionare prealabilă prevăzut pentru proiectele majore, auditul a vizat procedurile stabilite de Comisie pentru cele două perioade de programare, 1994-1999 și 2000-2006. Au fost indicate și îmbunătățirile aduse treptat, de-a lungul timpului. Recomandările privind această temă pot influența punerea în aplicare aferentă perioadei 2007-2013, în cadrul căreia noțiunea de „proiecte majore” este menținută pentru ansamblul fondurilor structurale (9).

| 13. | În ceea ce privește evaluările ex post, în cadrul auditului nu au putut fi utilizate decât evaluări referitoare la proiectele din perioada 1994-1999, întrucât, la momentul auditului Curții, nu se finalizase încă punerea în aplicare a proiectelor perioadei 2000-2006, evaluarea ex post a acestora urmând, astfel, să fie făcută ulterior (10). Raportul încearcă însă să răspundă și la întrebarea dacă se pot aștepta îmbunătățiri pentru perioada 2000-2006. Observațiile formulate în urma auditului pot influența evaluările privind perioada 2000-2006, care nu au fost încă realizate, însă influența lor se va exercita în special asupra evaluărilor privind perioada 2007-2013, a cărei desfășurare tocmai a început. |
| --- | --- |

13.

În ceea ce privește evaluările ex post, în cadrul auditului nu au putut fi utilizate decât evaluări referitoare la proiectele din perioada 1994-1999, întrucât, la momentul auditului Curții, nu se finalizase încă punerea în aplicare a proiectelor perioadei 2000-2006, evaluarea ex post a acestora urmând, astfel, să fie făcută ulterior (10). Raportul încearcă însă să răspundă și la întrebarea dacă se pot aștepta îmbunătățiri pentru perioada 2000-2006. Observațiile formulate în urma auditului pot influența evaluările privind perioada 2000-2006, care nu au fost încă realizate, însă influența lor se va exercita în special asupra evaluărilor privind perioada 2007-2013, a cărei desfășurare tocmai a început.

FINANȚAREA COMUNITARĂ A PROIECTELOR MAJORE FACE OBIECTUL UNEI PREGĂTIRI ADECVATE DIN PARTEA COMISIEI?

Cadrul examinării și gestionării prealabile; criterii de audit

| 14. | Prezentarea proiectelor majore în vederea obținerii de cofinanțare comunitară cade în sarcina statelor membre. Ea se realizează pe baza procedurilor și a normelor de examinare și gestionare prealabilă ale statelor membre, cu luarea în considerare a priorităților urmărite în cadrul programelor operaționale în cauză ale FEDR, precum și în cadrul programelor operaționale ale Fondului de Coeziune. |
| --- | --- |

14.

Prezentarea proiectelor majore în vederea obținerii de cofinanțare comunitară cade în sarcina statelor membre. Ea se realizează pe baza procedurilor și a normelor de examinare și gestionare prealabilă ale statelor membre, cu luarea în considerare a priorităților urmărite în cadrul programelor operaționale în cauză ale FEDR, precum și în cadrul programelor operaționale ale Fondului de Coeziune.

| 15. | Comisia nu are obligația de a face o evaluare comparativă a proiectelor dintr-un stat membru față de cele din alt stat membru, deoarece sumele pentru fiecare stat membru sunt stabilite în prealabil, în cursul pregătirii perioadei de programare. Comisia trebuie însă să examineze calitatea fiecărui proiect care urmează să fie finanțat – cu alte cuvinte, să stabilească dacă proiectele selectate au potențialul de a obține rezultate bune în ceea ce privește dezvoltarea regională, dacă participarea financiară comunitară este necesară pentru realizarea acestor proiecte și dacă această participare generează o valoare adăugată reală. |
| --- | --- |

15.

Comisia nu are obligația de a face o evaluare comparativă a proiectelor dintr-un stat membru față de cele din alt stat membru, deoarece sumele pentru fiecare stat membru sunt stabilite în prealabil, în cursul pregătirii perioadei de programare. Comisia trebuie însă să examineze calitatea fiecărui proiect care urmează să fie finanțat – cu alte cuvinte, să stabilească dacă proiectele selectate au potențialul de a obține rezultate bune în ceea ce privește dezvoltarea regională, dacă participarea financiară comunitară este necesară pentru realizarea acestor proiecte și dacă această participare generează o valoare adăugată reală.

| 16. | Curtea a analizat faza de examinare și gestionare prealabilă pusă în aplicare de Comisie apreciind că, pentru ca această fază să ducă la adoptarea unor proiecte valoroase, sunt necesare următoarele elemente:






  (a) | un cadru comun de examinare a solicitărilor de asistență, având drept scop obținerea asigurării că proiectul a fost corect pregătit și că evidențiază elementele pe baza cărora se poate stabili dacă merită sau nu să beneficieze de sprijin; |
| --- | --- | --- |

16.

Curtea a analizat faza de examinare și gestionare prealabilă pusă în aplicare de Comisie apreciind că, pentru ca această fază să ducă la adoptarea unor proiecte valoroase, sunt necesare următoarele elemente:

(a)

un cadru comun de examinare a solicitărilor de asistență, având drept scop obținerea asigurării că proiectul a fost corect pregătit și că evidențiază elementele pe baza cărora se poate stabili dacă merită sau nu să beneficieze de sprijin;

| (b) | un proces decizional bazat pe metode a căror valoare a fost deja dovedită, aceste metode trebuind să fie înțelese și aplicate în mod similar de către statele membre și de către Comisie; |
| --- | --- |

(b)

un proces decizional bazat pe metode a căror valoare a fost deja dovedită, aceste metode trebuind să fie înțelese și aplicate în mod similar de către statele membre și de către Comisie;

| (c) | stabilirea valorii asistenței comunitare pe baza unor norme care să permită maximizarea eficienței intervenției publice. |
| --- | --- |

(c)

stabilirea valorii asistenței comunitare pe baza unor norme care să permită maximizarea eficienței intervenției publice.

Examinarea proiectelor: cadrul metodologic a fost ameliorat, dar este încă necesară consolidarea anumitor proceduri

| 17. | Auditul Curții a arătat că instrumentele-cadru utilizate de Comisie pentru gestionarea proiectelor s-au rafinat de-a lungul timpului. Formularele de solicitare de asistență care au fost utilizate pentru proiectele majore din cadrul FEDR și al Fondului de Coeziune pentru perioada 2000-2006, deși diferite unele de altele, prezintă mai multe informații și sunt mai adecvate decât formularele din perioada precedentă. De asemenea, a fost ameliorat ghidul privind analiza costuri-beneficii (11) care a fost pus de către Comisie la dispoziția statelor membre; ameliorarea a vizat atât prezentarea cadrului teoretic, cât și dimensiunea operațională, devenită mai accentuată (12). |
| --- | --- |

17.

Auditul Curții a arătat că instrumentele-cadru utilizate de Comisie pentru gestionarea proiectelor s-au rafinat de-a lungul timpului. Formularele de solicitare de asistență care au fost utilizate pentru proiectele majore din cadrul FEDR și al Fondului de Coeziune pentru perioada 2000-2006, deși diferite unele de altele, prezintă mai multe informații și sunt mai adecvate decât formularele din perioada precedentă. De asemenea, a fost ameliorat ghidul privind analiza costuri-beneficii (11) care a fost pus de către Comisie la dispoziția statelor membre; ameliorarea a vizat atât prezentarea cadrului teoretic, cât și dimensiunea operațională, devenită mai accentuată (12).

| 18. | Cu toate acestea, calitatea examinării dosarelor de candidatură a variat de la un caz la altul:






  — | având în vedere că procesul de examinare și gestionare prealabilă era desfășurat de mai multe servicii de gestionare (pentru proiecte în ansamblul acestora, de către unitățile geografice ale Comisiei, iar pentru analiza costuri-beneficii, de către unitatea de evaluare), mult timp nu a existat nicio abordare comună – de exemplu, o listă comună de verificare. Liste de verificare și tabele rezumative pentru evaluări (appraisal summary tables) care să fie destinate special proiectelor majore au fost elaborate abia în 2003, ele venind să se adauge ghidurilor generale și manualelor de proceduri referitoare în mod general la fondurile structurale și la Fondul de Coeziune; |
| --- | --- | --- |

18.

Cu toate acestea, calitatea examinării dosarelor de candidatură a variat de la un caz la altul:

—

având în vedere că procesul de examinare și gestionare prealabilă era desfășurat de mai multe servicii de gestionare (pentru proiecte în ansamblul acestora, de către unitățile geografice ale Comisiei, iar pentru analiza costuri-beneficii, de către unitatea de evaluare), mult timp nu a existat nicio abordare comună – de exemplu, o listă comună de verificare. Liste de verificare și tabele rezumative pentru evaluări (appraisal summary tables) care să fie destinate special proiectelor majore au fost elaborate abia în 2003, ele venind să se adauge ghidurilor generale și manualelor de proceduri referitoare în mod general la fondurile structurale și la Fondul de Coeziune;

| — | consultarea între servicii evidențiază uneori opinii diferite, cu referire în mod special la nivelul asistenței și la oportunitatea acordării acesteia, însă unitățile geografice responsabile de gestionare nu dau întotdeauna curs acestor opinii ale altor servicii, și aceasta fără a include o explicație în dosar. Există, de asemenea, situații în care cererilor de informații în plus din partea altor servicii decât cele de gestionare nu li se oferă un răspuns (a se vedea caseta 1); |
| --- | --- |

—

consultarea între servicii evidențiază uneori opinii diferite, cu referire în mod special la nivelul asistenței și la oportunitatea acordării acesteia, însă unitățile geografice responsabile de gestionare nu dau întotdeauna curs acestor opinii ale altor servicii, și aceasta fără a include o explicație în dosar. Există, de asemenea, situații în care cererilor de informații în plus din partea altor servicii decât cele de gestionare nu li se oferă un răspuns (a se vedea caseta 1);

| — | în țările care fac obiectul Fondului de Coeziune, repartizarea proiectelor majore de transporturi și de mediu către FEDR sau către Fondul de Coeziune nu este reglementată printr-o normă clară, în afara cerinței ca Fondul de Coeziune să finanțeze în mod prioritar rețelele transeuropene de transport (TEN-T). Deoarece plafoanele prevăzute pentru finanțarea proiectelor sunt mai ridicate în cazul Fondului de Coeziune, pentru proiecte similare au fost aplicate cote diferite de asistență comunitară. În plus, fondul către care sunt repartizate proiectele – FEDR sau Fondul de Coeziune – are implicații diferite la nivelul normelor, în ceea ce privește, de asemenea, monitorizarea proiectelor și evaluarea ex post a acestora (a se vedea caseta 2). |
| --- | --- |

—

în țările care fac obiectul Fondului de Coeziune, repartizarea proiectelor majore de transporturi și de mediu către FEDR sau către Fondul de Coeziune nu este reglementată printr-o normă clară, în afara cerinței ca Fondul de Coeziune să finanțeze în mod prioritar rețelele transeuropene de transport (TEN-T). Deoarece plafoanele prevăzute pentru finanțarea proiectelor sunt mai ridicate în cazul Fondului de Coeziune, pentru proiecte similare au fost aplicate cote diferite de asistență comunitară. În plus, fondul către care sunt repartizate proiectele – FEDR sau Fondul de Coeziune – are implicații diferite la nivelul normelor, în ceea ce privește, de asemenea, monitorizarea proiectelor și evaluarea ex post a acestora (a se vedea caseta 2).

Caseta 1În ceea ce privește o serie de proiecte de investiții în producție, unul dintre serviciile Comisiei subliniase faptul că rentabilitatea ridicată a acestora nu justifica acordarea asistenței. În cazul unui proiect vizând infrastructura de transport, un alt serviciu ceruse reducerea cu 60 % a cotei de asistență solicitate, deoarece proiectul era situat în cea mai bogată regiune a statului membru respectiv, iar autoritățile aplicau, pentru zone mai puțin prospere, cote mai scăzute decât cea solicitată. Reducerea cotei de asistență a fost cerută și pentru un alt proiect, a cărui rentabilitate era foarte ridicată. Cota solicitată nu a fost însă redusă pentru niciunul din aceste proiecte. Un proiect privind construcția unei rețele de metrou a fost transferat în categoria proiectelor de mediu din cadrul Fondului de Coeziune, în urma refuzului DG Energie și Transport de a-l lua în considerare ca proiect de infrastructură de transport, transferul realizându-se în pofida rezervei exprimate de DG Mediu, potrivit estimărilor căreia doar un procent de 1-3 % din beneficiile proiectului priveau sectorul său de activitate.

Caseta 2În Grecia, repartizarea proiectelor către FEDR sau către Fondul de Coeziune are loc în funcție de nivelul de pregătire și de planificare a proiectelor, precum și în funcție de disponibilitățile financiare, în urma unei consultări cu reprezentanții Comisiei. Această metodă a condus la o situație nu foarte logică, în care extinderea unui proiect major de transporturi a fost finanțată, pe de o parte, printr-un proiect din cadrul Fondului de Coeziune, cu o participare de 66,3 %, și, pe de altă parte, printr-un proiect din cadrul unui program operațional FEDR, cu o participare de 50 %.

| 19. | Procesul de examinare prealabilă a fost afectat de întârzieri importante. În general, termenul de două luni prevăzut pentru aprobarea din partea Comisiei (13), calculat de la momentul primirii formularelor de candidatură, nu este respectat. Pentru proiectele din cadrul FEDR și al Fondului de Coeziune care au fost controlate la fața locului, termenul mediu constatat a fost de 187 de zile, aprobarea cea mai rapidă având loc după 46 de zile, iar cea mai lentă, după 1 001 de zile. Întârzierile sunt cauzate de cererile de informații suplimentare pe care Comisia este nevoită să le facă pentru cea mai mare parte a proiectelor majore. Aceste cereri sunt în principal o consecință a calității insuficiente – sau chiar a absenței – studiilor de impact de mediu, obligatorii în numeroase cazuri; ele sunt legate, de asemenea, de aspecte particulare ale analizelor financiare și economice ale proiectelor (14). La rândul lor, statele membre își prezintă adesea răspunsurile după intervale de timp foarte lungi. O explicație parțială pentru aceste întârzieri o pot reprezenta deficiențele care au existat o bună perioadă de timp în ceea ce privește cadrul pentru gestionarea proiectelor (a se vedea punctul 17). |
| --- | --- |

19.

Procesul de examinare prealabilă a fost afectat de întârzieri importante. În general, termenul de două luni prevăzut pentru aprobarea din partea Comisiei (13), calculat de la momentul primirii formularelor de candidatură, nu este respectat. Pentru proiectele din cadrul FEDR și al Fondului de Coeziune care au fost controlate la fața locului, termenul mediu constatat a fost de 187 de zile, aprobarea cea mai rapidă având loc după 46 de zile, iar cea mai lentă, după 1 001 de zile. Întârzierile sunt cauzate de cererile de informații suplimentare pe care Comisia este nevoită să le facă pentru cea mai mare parte a proiectelor majore. Aceste cereri sunt în principal o consecință a calității insuficiente – sau chiar a absenței – studiilor de impact de mediu, obligatorii în numeroase cazuri; ele sunt legate, de asemenea, de aspecte particulare ale analizelor financiare și economice ale proiectelor (14). La rândul lor, statele membre își prezintă adesea răspunsurile după intervale de timp foarte lungi. O explicație parțială pentru aceste întârzieri o pot reprezenta deficiențele care au existat o bună perioadă de timp în ceea ce privește cadrul pentru gestionarea proiectelor (a se vedea punctul 17).

| 20. | Comisia a avut o atitudine excesiv de îngăduitoare la aprobarea anumitor proiecte:






  — | au fost aprobate proiecte care nu erau suficient de mature, lucru demonstrat de depășirea bugetelor financiare care le fuseseră alocate, precum și a calendarelor de execuție. Comisia a aprobat proiectele în cauză, deși era conștientă de aceste probleme; |
| --- | --- | --- |

20.

Comisia a avut o atitudine excesiv de îngăduitoare la aprobarea anumitor proiecte:

—

au fost aprobate proiecte care nu erau suficient de mature, lucru demonstrat de depășirea bugetelor financiare care le fuseseră alocate, precum și a calendarelor de execuție. Comisia a aprobat proiectele în cauză, deși era conștientă de aceste probleme;

| — | în schimb, alte proiecte erau, practic, încheiate în momentul prezentării lor. În cazul proiectelor de investiții în producție, există situații în care datele de expediere a dosarului de candidatură către Comisie sunt apropiate de cele de finalizare efectivă a proiectelor, deși anterioare încheierii conturilor acestora. În aceste condiții, proiectul nu mai putea fi modificat, Comisia nemaiavând decât posibilitatea de a accepta proiectul ca atare sau de a-l refuza; |
| --- | --- |

—

în schimb, alte proiecte erau, practic, încheiate în momentul prezentării lor. În cazul proiectelor de investiții în producție, există situații în care datele de expediere a dosarului de candidatură către Comisie sunt apropiate de cele de finalizare efectivă a proiectelor, deși anterioare încheierii conturilor acestora. În aceste condiții, proiectul nu mai putea fi modificat, Comisia nemaiavând decât posibilitatea de a accepta proiectul ca atare sau de a-l refuza;

| — | în cazul investițiilor în producție, nu s-a verificat decât în rare cazuri aplicarea principiilor care justifică intervenția publică, iar criteriile menite să compenseze deficiențele pieței și să evite finanțarea unor „efecte de inerție” nu au jucat un rol important în luarea deciziei privind sprijinul financiar; |
| --- | --- |

—

în cazul investițiilor în producție, nu s-a verificat decât în rare cazuri aplicarea principiilor care justifică intervenția publică, iar criteriile menite să compenseze deficiențele pieței și să evite finanțarea unor „efecte de inerție” nu au jucat un rol important în luarea deciziei privind sprijinul financiar;

| — | anumite „proiecte majore” nu reprezintă, conform definiției acestui tip de proiect, un ansamblu de activități indivizibile din punct de vedere economic, care îndeplinesc o funcție tehnică precisă și care au obiective clar identificate (a se vedea punctul 3). Unele proiecte FEDR care au fost adoptate ca „proiecte majore” constau, în realitate, într-o juxtapunere de proiecte separate. Această problemă este importantă, deoarece depunerea unei cereri pentru un „proiect major” permite, în practică, amânarea aplicării regulii „n+2” până la sfârșitul examinării proiectului, durata acestei examinări putându-se dovedi deosebit de lungă (15). |
| --- | --- |

—

anumite „proiecte majore” nu reprezintă, conform definiției acestui tip de proiect, un ansamblu de activități indivizibile din punct de vedere economic, care îndeplinesc o funcție tehnică precisă și care au obiective clar identificate (a se vedea punctul 3). Unele proiecte FEDR care au fost adoptate ca „proiecte majore” constau, în realitate, într-o juxtapunere de proiecte separate. Această problemă este importantă, deoarece depunerea unei cereri pentru un „proiect major” permite, în practică, amânarea aplicării regulii „n+2” până la sfârșitul examinării proiectului, durata acestei examinări putându-se dovedi deosebit de lungă (15).

Analiza costuri-beneficii: o calitate inegală a aplicării

| 21. | Conform reglementărilor, analiza costuri-beneficii trebuie să fie furnizată drept element justificativ pentru solicitările de asistență. Ea reprezintă principalul instrument pe care îl are la dispoziție Comisia pentru a lua decizia acordării sau neacordării de finanțare comunitară. Buna sa utilizare este esențială pentru aprecierea calității proiectelor prezentate. Această analiză are drept scop compararea resurselor mobilizate cu beneficiile socio-economice pe care le poate produce pe termen mediu acțiunea prezentată (16). Comisia are dreptul de a solicita revizuirea sau detalierea analizei prezentate în sprijinul solicitării de finanțare și poate chiar să realizeze ea însăși o apreciere a proiectului, făcând apel, dacă este nevoie, la opinia unor experți independenți sau la sprijinul BEI. |
| --- | --- |

21.

Conform reglementărilor, analiza costuri-beneficii trebuie să fie furnizată drept element justificativ pentru solicitările de asistență. Ea reprezintă principalul instrument pe care îl are la dispoziție Comisia pentru a lua decizia acordării sau neacordării de finanțare comunitară. Buna sa utilizare este esențială pentru aprecierea calității proiectelor prezentate. Această analiză are drept scop compararea resurselor mobilizate cu beneficiile socio-economice pe care le poate produce pe termen mediu acțiunea prezentată (16). Comisia are dreptul de a solicita revizuirea sau detalierea analizei prezentate în sprijinul solicitării de finanțare și poate chiar să realizeze ea însăși o apreciere a proiectului, făcând apel, dacă este nevoie, la opinia unor experți independenți sau la sprijinul BEI.

| 22. | Deși Comisia a publicat un ghid privind analiza costuri-beneficii a proiectelor majore (a se vedea punctul 17), se constată diferențe semnificative de calitate în ceea ce privește analizele financiare și economice înaintate de promotori. |
| --- | --- |

22.

Deși Comisia a publicat un ghid privind analiza costuri-beneficii a proiectelor majore (a se vedea punctul 17), se constată diferențe semnificative de calitate în ceea ce privește analizele financiare și economice înaintate de promotori.

| 23. | Atitudinea Comisiei în legătură cu acest aspect este echivocă. În anumite cazuri, Comisia acceptă un număr mare de deficiențe, aprobând proiectele fără să mai solicite informații suplimentare, iar în alte cazuri, blochează aprobarea proiectelor până la obținerea elementelor de analiză financiară care sunt indispensabile. |
| --- | --- |

23.

Atitudinea Comisiei în legătură cu acest aspect este echivocă. În anumite cazuri, Comisia acceptă un număr mare de deficiențe, aprobând proiectele fără să mai solicite informații suplimentare, iar în alte cazuri, blochează aprobarea proiectelor până la obținerea elementelor de analiză financiară care sunt indispensabile.

| 24. | Auditul Curții a pus în evidență următoarele lacune sau incoerențe, care afectează evaluarea prealabilă a proiectelor:






  — | informații insuficiente pentru a aprecia justețea analizei efectuate: în cazul anumitor proiecte, analizele financiare și economice se limitează la prezentarea valorii investiției, precum și a veniturilor și a cheltuielilor, fără detalierea acestor date; în cazul altor proiecte, sunt prezentate doar rezultatele analizelor; |
| --- | --- | --- |

24.

Auditul Curții a pus în evidență următoarele lacune sau incoerențe, care afectează evaluarea prealabilă a proiectelor:

—

informații insuficiente pentru a aprecia justețea analizei efectuate: în cazul anumitor proiecte, analizele financiare și economice se limitează la prezentarea valorii investiției, precum și a veniturilor și a cheltuielilor, fără detalierea acestor date; în cazul altor proiecte, sunt prezentate doar rezultatele analizelor;

| — | elemente lipsă: uneori, lipsește analiza economică sau raportul costuri-beneficii; conținutul analizelor de risc și de sensibilitate este adesea incomplet; anumite rate de actualizare sau orizonturi de timp nu sunt determinate (a se vedea anexa II); efectele directe asupra mediului sunt numai descrise sau menționate, fără a fi cuantificate în termeni monetari sau fără ca această cuantificare să fie completă; în cazul anumitor proiecte majore de infrastructură de transport care sunt integrate în proiecte mai ample, nu este oferită și o perspectivă asupra proiectului global, lucru care ar fi necesar însă pentru evaluarea componentei prezentate în vederea cofinanțării (a se vedea caseta 3); în ceea ce privește proiectele majore industriale, indicatorii de rezultat și de impact nu sunt cuantificați decât în rare cazuri, cu excepția celor privind ocuparea forței de muncă (creare directă și indirectă de locuri de muncă, menținerea locurilor de muncă); |
| --- | --- |

—

elemente lipsă: uneori, lipsește analiza economică sau raportul costuri-beneficii; conținutul analizelor de risc și de sensibilitate este adesea incomplet; anumite rate de actualizare sau orizonturi de timp nu sunt determinate (a se vedea anexa II); efectele directe asupra mediului sunt numai descrise sau menționate, fără a fi cuantificate în termeni monetari sau fără ca această cuantificare să fie completă; în cazul anumitor proiecte majore de infrastructură de transport care sunt integrate în proiecte mai ample, nu este oferită și o perspectivă asupra proiectului global, lucru care ar fi necesar însă pentru evaluarea componentei prezentate în vederea cofinanțării (a se vedea caseta 3); în ceea ce privește proiectele majore industriale, indicatorii de rezultat și de impact nu sunt cuantificați decât în rare cazuri, cu excepția celor privind ocuparea forței de muncă (creare directă și indirectă de locuri de muncă, menținerea locurilor de muncă);

| — | practici divergente sau eronate: se aplică rate de actualizare financiare și economice diferite, chiar în interiorul unuia și aceluiași stat membru, atât pentru investițiile în producție, cât și pentru infrastructura publică (a se vedea anexa II); în anumite cazuri, nu este clar dacă la efectuarea calculului de rentabilitate s-a luat sau nu în considerare subvenția; la calcularea valorii indicatorilor RIR și VAN financiari se iau în considerare și deprecieri, ceea ce contravine principiilor de analiză financiară general acceptate; de asemenea, pentru o parte relativ importantă a investițiilor în producție care au fost examinate, valorile indicatorilor RIR și VAN economici erau identice cu cele ale indicatorilor RIR și VAN financiari. |
| --- | --- |

—

practici divergente sau eronate: se aplică rate de actualizare financiare și economice diferite, chiar în interiorul unuia și aceluiași stat membru, atât pentru investițiile în producție, cât și pentru infrastructura publică (a se vedea anexa II); în anumite cazuri, nu este clar dacă la efectuarea calculului de rentabilitate s-a luat sau nu în considerare subvenția; la calcularea valorii indicatorilor RIR și VAN financiari se iau în considerare și deprecieri, ceea ce contravine principiilor de analiză financiară general acceptate; de asemenea, pentru o parte relativ importantă a investițiilor în producție care au fost examinate, valorile indicatorilor RIR și VAN economici erau identice cu cele ale indicatorilor RIR și VAN financiari.

Caseta 3În cadrul construcției unui tunel transfrontalier, a fost prezentată o solicitare pentru un proiect major de către unul din cele două state membre implicate. Pentru evaluarea tronsonului de tunel aferent statului membru care a depus solicitarea, ar fi fost utilă o perspectivă de ansamblu asupra întregului proiect privind tunelul. Aceeași situație este valabilă și pentru autostrăzile transfrontaliere. În ceea ce privește autostrăzile naționale sau căile ferate, se întâmplă frecvent să se întocmească analize economice separate, pentru fiecare tronson în parte, fiecare tronson constituind un „proiect major”, dar să nu se realizeze și o analiză economică de ansamblu.

Se poate remarca faptul că, în general, nivelul calității analizelor este mai scăzut în cazul proiectelor majore de investiții în producție.

| 25. | Deficiențele elementelor de analiză care însoțesc solicitările de asistență arată că, în cadrul fazei de examinare și gestionare prealabilă, Comisia nu a efectuat întotdeauna o evaluare eficace a analizelor costuri-beneficii aferente proiectelor. Astfel, respingerea definitivă a unui proiect reprezintă un eveniment foarte rar, atât în ceea ce privește investițiile în infrastructură, cât și în ceea ce privește investițiile în producție. La fel de rare sunt și solicitările de redefinire a proiectelor în urma examinării realizate de Comisie. |
| --- | --- |

25.

Deficiențele elementelor de analiză care însoțesc solicitările de asistență arată că, în cadrul fazei de examinare și gestionare prealabilă, Comisia nu a efectuat întotdeauna o evaluare eficace a analizelor costuri-beneficii aferente proiectelor. Astfel, respingerea definitivă a unui proiect reprezintă un eveniment foarte rar, atât în ceea ce privește investițiile în infrastructură, cât și în ceea ce privește investițiile în producție. La fel de rare sunt și solicitările de redefinire a proiectelor în urma examinării realizate de Comisie.

Stabilirea participării financiare comunitare: criterii interpretate și aplicate în mod inconsecvent

| 26. | Examinarea prealabilă realizată de Comisie are drept scop și „să confirme sau să modifice nivelul contribuției comunitare” (17). Prin această prevedere se introduce un instrument de eficiență a alocării fondurilor, astfel încât proiectului finanțat să i se repartizeze suficiente resurse pentru realizarea sa fără ca beneficiarului să i se creeze însă un avantaj nejustificat. Acest lucru este cu atât mai important atunci când beneficiarii sunt întreprinderi private, întrucât finanțarea comunitară poate denatura situația pieței. |
| --- | --- |

26.

Examinarea prealabilă realizată de Comisie are drept scop și „să confirme sau să modifice nivelul contribuției comunitare” (17). Prin această prevedere se introduce un instrument de eficiență a alocării fondurilor, astfel încât proiectului finanțat să i se repartizeze suficiente resurse pentru realizarea sa fără ca beneficiarului să i se creeze însă un avantaj nejustificat. Acest lucru este cu atât mai important atunci când beneficiarii sunt întreprinderi private, întrucât finanțarea comunitară poate denatura situația pieței.

| 27. | Contribuțiile comunitare fac obiectul anumitor plafoane, indicate în reglementări. Pentru acele investiții din domeniul infrastructurii care generează venituri nete substanțiale, ca și pentru investițiile în întreprinderi, reglementările prevăd plafoane mai joase (18). Pe de altă parte, trebuie respectate normele comunitare și plafoanele referitoare la ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

27.

Contribuțiile comunitare fac obiectul anumitor plafoane, indicate în reglementări. Pentru acele investiții din domeniul infrastructurii care generează venituri nete substanțiale, ca și pentru investițiile în întreprinderi, reglementările prevăd plafoane mai joase (18). Pe de altă parte, trebuie respectate normele comunitare și plafoanele referitoare la ajutoarele de stat.

| 28. | În limita acestor plafoane, singurul element precis utilizat de Comisie pentru stabilirea participării comunitare a fost cel al coeficientului de deficit de finanțare (financing gap), care nu se aplică decât proiectelor de infrastructură generatoare de venituri și care constă în calculul acelei părți din costul actualizat al investiției inițiale a proiectului care nu este acoperită din veniturile nete operaționale actualizate (inclusiv valoarea reziduală) (19). Prin acest calcul se stabilește valoarea maximă a intervenției publice. Pentru proiectele majore legate de canalizare și cele de gestiune a deșeurilor solide (20), Comisia a introdus, în 2003, o metodă modificată de calcul, pentru a lua în considerare veniturile generate de investiție, încercând, în același timp, să evite penalizarea beneficiarilor care respectă cu strictețe principiul „poluatorul plătește” (21). |
| --- | --- |

28.

În limita acestor plafoane, singurul element precis utilizat de Comisie pentru stabilirea participării comunitare a fost cel al coeficientului de deficit de finanțare (financing gap), care nu se aplică decât proiectelor de infrastructură generatoare de venituri și care constă în calculul acelei părți din costul actualizat al investiției inițiale a proiectului care nu este acoperită din veniturile nete operaționale actualizate (inclusiv valoarea reziduală) (19). Prin acest calcul se stabilește valoarea maximă a intervenției publice. Pentru proiectele majore legate de canalizare și cele de gestiune a deșeurilor solide (20), Comisia a introdus, în 2003, o metodă modificată de calcul, pentru a lua în considerare veniturile generate de investiție, încercând, în același timp, să evite penalizarea beneficiarilor care respectă cu strictețe principiul „poluatorul plătește” (21).

| 29. | În anumite cazuri examinate de Curte, aplicarea principiului deficitului de finanțare a condus la stabilirea unei rate prea ridicate de participare comunitară sau există îndoieli în ceea ce privește aplicarea corectă a acestui principiu. |
| --- | --- |

29.

În anumite cazuri examinate de Curte, aplicarea principiului deficitului de finanțare a condus la stabilirea unei rate prea ridicate de participare comunitară sau există îndoieli în ceea ce privește aplicarea corectă a acestui principiu.

| 30. | În afară de metoda deficitului de finanțare, nu există un cadru de orientare care să indice și alte elemente de luat în considerare în vederea diferențierii cotelor de asistență comunitară, fapt care explică și anumite divergențe de opinie apărute în urma consultărilor între servicii (a se vedea punctul 18). În absența unor criterii prestabilite, diferențierea cotelor se face în mod aleatoriu, verificarea coerenței sale nefiind posibilă. |
| --- | --- |

30.

În afară de metoda deficitului de finanțare, nu există un cadru de orientare care să indice și alte elemente de luat în considerare în vederea diferențierii cotelor de asistență comunitară, fapt care explică și anumite divergențe de opinie apărute în urma consultărilor între servicii (a se vedea punctul 18). În absența unor criterii prestabilite, diferențierea cotelor se face în mod aleatoriu, verificarea coerenței sale nefiind posibilă.

| 31. | Auditul Curții a arătat că, în ceea ce privește investițiile care vizează infrastructura publică și care nu sunt generatoare de venituri, aspectele socioeconomice (elemente „de context”, precum gradul de industrializare a unei regiuni sau prosperitatea relativă a acesteia) nu au fost luate în calcul pentru reducerea cotelor de asistență. Aceeași situație este valabilă și pentru criterii precum complementaritatea cu alte acțiuni comunitare. De asemenea, Comisia nu și-a pus problema eventualei modificări a structurii schemei de finanțare prezentate de promotorii proiectelor. |
| --- | --- |

31.

Auditul Curții a arătat că, în ceea ce privește investițiile care vizează infrastructura publică și care nu sunt generatoare de venituri, aspectele socioeconomice (elemente „de context”, precum gradul de industrializare a unei regiuni sau prosperitatea relativă a acesteia) nu au fost luate în calcul pentru reducerea cotelor de asistență. Aceeași situație este valabilă și pentru criterii precum complementaritatea cu alte acțiuni comunitare. De asemenea, Comisia nu și-a pus problema eventualei modificări a structurii schemei de finanțare prezentate de promotorii proiectelor.

| 32. | În ceea ce privește investițiile în producție, examinarea proiectelor a arătat că stabilirea valorii ajutoarelor are loc în mod relativ automat:






  — | în majoritatea cazurilor, procentul stabilit a fost, pur și simplu, cel care fusese solicitat; |
| --- | --- | --- |

32.

În ceea ce privește investițiile în producție, examinarea proiectelor a arătat că stabilirea valorii ajutoarelor are loc în mod relativ automat:

—

în majoritatea cazurilor, procentul stabilit a fost, pur și simplu, cel care fusese solicitat;

| — | analiza costuri-beneficii financiară (care se concretizează în special prin indicatorii RIR și VAN financiari și prin analiza de risc și de sensibilitate) nu a fost luată în considerare la selectarea cotei de asistență. Au existat proiecte foarte rentabile, cu o valoare substanțială a indicatorului RIR financiar, care au beneficiat de cofinanțări ridicate, în condițiile în care anumite servicii ale Comisiei, altele decât serviciul de examinare prealabilă aferent zonei, indicaseră că, pentru unele din aceste proiecte care au beneficiat de ajutoare, urma să apară un „efect de inerție”. În urma auditului, s-a constatat că anumite proiecte sunt într-adevăr afectate, după punerea în aplicare, de „efecte de inerție” (a se vedea caseta 4); |
| --- | --- |

—

analiza costuri-beneficii financiară (care se concretizează în special prin indicatorii RIR și VAN financiari și prin analiza de risc și de sensibilitate) nu a fost luată în considerare la selectarea cotei de asistență. Au existat proiecte foarte rentabile, cu o valoare substanțială a indicatorului RIR financiar, care au beneficiat de cofinanțări ridicate, în condițiile în care anumite servicii ale Comisiei, altele decât serviciul de examinare prealabilă aferent zonei, indicaseră că, pentru unele din aceste proiecte care au beneficiat de ajutoare, urma să apară un „efect de inerție”. În urma auditului, s-a constatat că anumite proiecte sunt într-adevăr afectate, după punerea în aplicare, de „efecte de inerție” (a se vedea caseta 4);

| — | în general, informațiile socioeconomice precum valoarea adăugată, crearea sau menținerea de locuri de muncă și efectele de pârghie nu au fost luate în considerare pentru stabilirea procentului de ajutor, în cadrul plafoanelor dispuse prin reglementări și al nivelurilor maxime stabilite prin normele privind ajutoarele de stat. O „bună practică” a fost însă constatată în cazul investițiilor în producție spaniole; aici, autoritățile naționale competente justificaseră procentul solicitat și prin criterii nefinanciare, iar procentul de cofinanțare a fost calculat în funcție de situația ocupării forței de muncă, de utilizarea resurselor naturale ale regiunii, de valoarea adăugată (în special în ceea ce privește creșterea productivității), de caracterul inovator al tehnologiei, precum și de capacitatea de dinamizare; |
| --- | --- |

—

în general, informațiile socioeconomice precum valoarea adăugată, crearea sau menținerea de locuri de muncă și efectele de pârghie nu au fost luate în considerare pentru stabilirea procentului de ajutor, în cadrul plafoanelor dispuse prin reglementări și al nivelurilor maxime stabilite prin normele privind ajutoarele de stat. O „bună practică” a fost însă constatată în cazul investițiilor în producție spaniole; aici, autoritățile naționale competente justificaseră procentul solicitat și prin criterii nefinanciare, iar procentul de cofinanțare a fost calculat în funcție de situația ocupării forței de muncă, de utilizarea resurselor naturale ale regiunii, de valoarea adăugată (în special în ceea ce privește creșterea productivității), de caracterul inovator al tehnologiei, precum și de capacitatea de dinamizare;

| — | serviciile Comisiei nu au analizat posibilitatea utilizării de împrumuturi în locul ajutoarelor nerambursabile. Utilizarea de ajutoare rambursabile ar trebui însă avută în vedere, în special pentru investițiile în producție care au un RIR financiar ridicat sau pentru întreprinderile cu buni indicatori financiari. Pe un plan mai general, trebuie spus că la stabilirea ajutorului nu se iau în considerare aspecte precum situația financiară a întreprinderii sau condițiile pieței. |
| --- | --- |

—

serviciile Comisiei nu au analizat posibilitatea utilizării de împrumuturi în locul ajutoarelor nerambursabile. Utilizarea de ajutoare rambursabile ar trebui însă avută în vedere, în special pentru investițiile în producție care au un RIR financiar ridicat sau pentru întreprinderile cu buni indicatori financiari. Pe un plan mai general, trebuie spus că la stabilirea ajutorului nu se iau în considerare aspecte precum situația financiară a întreprinderii sau condițiile pieței.

Caseta 4A existat un caz, al unei întreprinderi cu profituri substanțiale, în care proiectul ar fi fost performant și în absența ajutorului comunitar. Aceeași situație era valabilă și în cazul unui alt proiect de investiții în producție industrială, pentru care întreprinderea respectivă nu avea, practic, niciun concurent pe piața europeană. Totuși, în anumite cazuri, acordarea de subvenții pentru proiecte cu un RIR favorabil se poate justifica pe criterii de situare geografică. Investiția cofinanțată pentru un proiect major al unei alte întreprinderi, care deținea la momentul respectiv o cotă importantă din piața mondială, pentru diverse produse, a fost realizată într-un centru deținut de întreprindere într-o regiune care se califica pentru obiectivul 1, și aceasta în principal datorită posibilității de acordare a subvențiilor comunitare. Situarea geografică a investiției a constituit miza unei reale concurențe între potențialele amplasamente.

| 33. | Comisia este conștientă de aceste deficiențe și, la sfârșitul anului 2004, a întreprins un demers de creare a unor proceduri explicite referitoare la diferențierea cotelor de asistență comunitară pe baza unor criterii date. Rezultatul a fost stabilirea unor cote de intervenție orientative, pe baza rentabilității preconizate pentru fiecare sector în condiții normale, calculată având drept punct de pornire ratele interne de rentabilitate financiară ale unui eșantion de 200 de proiecte majore de infrastructură și de investiții în producție. Acest instrument este unul util, deși încă foarte limitat. În orice caz, a fost elaborat prea târziu pentru a putea fi utilizat la examinarea și gestionarea prealabilă a dosarelor. |
| --- | --- |

33.

Comisia este conștientă de aceste deficiențe și, la sfârșitul anului 2004, a întreprins un demers de creare a unor proceduri explicite referitoare la diferențierea cotelor de asistență comunitară pe baza unor criterii date. Rezultatul a fost stabilirea unor cote de intervenție orientative, pe baza rentabilității preconizate pentru fiecare sector în condiții normale, calculată având drept punct de pornire ratele interne de rentabilitate financiară ale unui eșantion de 200 de proiecte majore de infrastructură și de investiții în producție. Acest instrument este unul util, deși încă foarte limitat. În orice caz, a fost elaborat prea târziu pentru a putea fi utilizat la examinarea și gestionarea prealabilă a dosarelor.

| 34. | Noile orientări publicate în 2006 (22) propun ca pentru calcularea deficitului de finanțare să se utilizeze și elemente care nu sunt pur financiare, precum existența unui parteneriat public-privat sau echitatea (prosperitatea relativă a regiunii respective). Aceste noi orientări abordează și modalitatea de combinare a subvențiilor cu împrumuturi în funcție de rentabilitatea preconizată pentru sectorul în cauză în condiții normale. Chiar dacă elementele „de context” nu sunt deocamdată luate în considerare decât parțial, avem totuși de-a face cu îmbunătățiri care merg în sensul dorit de prezentul raport, acela al unui cadru mai larg și mai obiectiv pentru stabilirea valorii ajutorului financiar. Este necesar, astfel, ca aceste orientări să fie aplicate în mod coerent și transparent atunci când se vor lua deciziile de finanțare pentru noua perioadă. |
| --- | --- |

34.

Noile orientări publicate în 2006 (22) propun ca pentru calcularea deficitului de finanțare să se utilizeze și elemente care nu sunt pur financiare, precum existența unui parteneriat public-privat sau echitatea (prosperitatea relativă a regiunii respective). Aceste noi orientări abordează și modalitatea de combinare a subvențiilor cu împrumuturi în funcție de rentabilitatea preconizată pentru sectorul în cauză în condiții normale. Chiar dacă elementele „de context” nu sunt deocamdată luate în considerare decât parțial, avem totuși de-a face cu îmbunătățiri care merg în sensul dorit de prezentul raport, acela al unui cadru mai larg și mai obiectiv pentru stabilirea valorii ajutorului financiar. Este necesar, astfel, ca aceste orientări să fie aplicate în mod coerent și transparent atunci când se vor lua deciziile de finanțare pentru noua perioadă.

EVALUAREA EX POST A PROIECTELOR MAJORE FURNIZEAZĂ REZULTATE UTILE PENTRU PROCESUL DECIZIONAL ULTERIOR?

Cadrul evaluării; criterii de audit

| 35. | În termeni generali, evaluarea proiectelor după finalizarea acestora are drept scop justificarea utilizării resurselor, precum și demonstrarea eficacității și a eficienței acțiunii întreprinse. Evaluarea este de interes în special pentru responsabilii politici, pentru autoritățile de gestionare și pentru beneficiari. Ea trebuie să permită obținerea de informații privind necesitatea luării în viitor a unor măsuri suplimentare sau corective. Având în vedere că furnizează informații referitoare la efectele generate de proiect, rezultatele evaluării pot fi utilizate și pentru cuantificarea obiectivelor unor proiecte ulterioare. |
| --- | --- |

35.

În termeni generali, evaluarea proiectelor după finalizarea acestora are drept scop justificarea utilizării resurselor, precum și demonstrarea eficacității și a eficienței acțiunii întreprinse. Evaluarea este de interes în special pentru responsabilii politici, pentru autoritățile de gestionare și pentru beneficiari. Ea trebuie să permită obținerea de informații privind necesitatea luării în viitor a unor măsuri suplimentare sau corective. Având în vedere că furnizează informații referitoare la efectele generate de proiect, rezultatele evaluării pot fi utilizate și pentru cuantificarea obiectivelor unor proiecte ulterioare.

| 36. | Reglementările privind fondurile structurale prevăd că acțiunile comunitare trebuie să facă obiectul acestui tip de evaluare. Ea este denumită „evaluare ex post” și reprezintă responsabilitatea Comisiei, de îndeplinit în colaborare cu statele membre (23). Proiectele majore ale FEDR prezentate în afara cadrului unui program operațional sunt considerate drept acțiuni, astfel că, în principiu, sunt supuse unei evaluări ex post. În ceea ce privește proiectele majore care sunt integrate în acțiuni, nu există nicio cerință stipulată explicit în reglementări (24). |
| --- | --- |

36.

Reglementările privind fondurile structurale prevăd că acțiunile comunitare trebuie să facă obiectul acestui tip de evaluare. Ea este denumită „evaluare ex post” și reprezintă responsabilitatea Comisiei, de îndeplinit în colaborare cu statele membre (23). Proiectele majore ale FEDR prezentate în afara cadrului unui program operațional sunt considerate drept acțiuni, astfel că, în principiu, sunt supuse unei evaluări ex post. În ceea ce privește proiectele majore care sunt integrate în acțiuni, nu există nicio cerință stipulată explicit în reglementări (24).

| 37. | Pentru Fondul de Coeziune, în schimb, este prevăzută în mod explicit evaluarea ex post pentru fiecare proiect în parte (25). |
| --- | --- |

37.

Pentru Fondul de Coeziune, în schimb, este prevăzută în mod explicit evaluarea ex post pentru fiecare proiect în parte (25).

| 38. | Datele de bază utilizate în evaluările ex post sunt colectate în principal de către statele membre, prin intermediul sistemului de monitorizare. În perioada 1994-1999, doar proiectele Fondului de Coeziune au făcut obiectul monitorizării și al unor rapoarte anuale de punere în aplicare, în timp ce, pentru fondurile structurale, monitorizarea era plasată în mod explicit, prin dispozițiile regulamentului aplicabil, la un nivel superior [măsuri, priorități, programe operaționale, programe-cadru de sprijin comunitar (26)]. |
| --- | --- |

38.

Datele de bază utilizate în evaluările ex post sunt colectate în principal de către statele membre, prin intermediul sistemului de monitorizare. În perioada 1994-1999, doar proiectele Fondului de Coeziune au făcut obiectul monitorizării și al unor rapoarte anuale de punere în aplicare, în timp ce, pentru fondurile structurale, monitorizarea era plasată în mod explicit, prin dispozițiile regulamentului aplicabil, la un nivel superior [măsuri, priorități, programe operaționale, programe-cadru de sprijin comunitar (26)].

| 39. | Curtea a examinat faza de evaluare pe baza următoarelor considerente:






  (a) | evaluarea proiectelor majore trebuie să fie utilă pentru orientarea punerii în aplicare a viitoarelor proiecte. Autoritățile naționale și beneficiarii sunt principalele entități interesate de aceste evaluări, care le pot furniza informații pe baza cărora pot fi consolidate eficacitatea și eficiența intervențiilor de pe teren; |
| --- | --- | --- |

39.

Curtea a examinat faza de evaluare pe baza următoarelor considerente:

(a)

evaluarea proiectelor majore trebuie să fie utilă pentru orientarea punerii în aplicare a viitoarelor proiecte. Autoritățile naționale și beneficiarii sunt principalele entități interesate de aceste evaluări, care le pot furniza informații pe baza cărora pot fi consolidate eficacitatea și eficiența intervențiilor de pe teren;

| (b) | trebuie să se definească de la bun început instrumentele care să permită monitorizarea punerii în aplicare a proiectelor și compararea rezultatelor acestora; |
| --- | --- |

(b)

trebuie să se definească de la bun început instrumentele care să permită monitorizarea punerii în aplicare a proiectelor și compararea rezultatelor acestora;

| (c) | trebuie să se colecteze informații în vederea alimentării instrumentelor astfel constituite. |
| --- | --- |

(c)

trebuie să se colecteze informații în vederea alimentării instrumentelor astfel constituite.

O serie de evaluări cu o sferă foarte generală, însă foarte puține evaluări individuale ale proiectelor majore

| 40. | Statele membre nu realizează decât în rare cazuri evaluări ex post ale proiectelor majore (27). Din cele 20 de proiecte finalizate care au fost verificate de Curte, unul singur făcuse obiectul unei asemenea evaluări (a se vedea caseta 5). Este posibil, desigur, ca beneficiarii, administrațiile responsabile de gestionare sau anumite organisme externe (universități, centre de cercetare) să realizeze studii privind sectoarele în care sunt integrate proiectele majore – precum sectorul portuar sau cel al automobilelor. Aceste studii nu vizează însă proiectele în mod direct și nu au un caracter ex post. În plus, rezultatele lor nu sunt întotdeauna transmise serviciilor responsabile de gestionarea fondurilor comunitare.

  Caseta 5Un singur proiect din eșantionul examinat de Curte a făcut obiectul unei evaluări ex post individuale. Impactul macroeconomic a fost însă evaluat pe baza altor elemente decât cele prevăzute inițial în evaluarea ex ante prezentată în sprijinul solicitării. În consecință, nu a fost posibilă compararea acestui impact cu ceea ce fusese estimat. În plus, rentabilitatea financiară prevăzută nu a fost adusă la zi. |
| --- | --- |

40.

Statele membre nu realizează decât în rare cazuri evaluări ex post ale proiectelor majore (27). Din cele 20 de proiecte finalizate care au fost verificate de Curte, unul singur făcuse obiectul unei asemenea evaluări (a se vedea caseta 5). Este posibil, desigur, ca beneficiarii, administrațiile responsabile de gestionare sau anumite organisme externe (universități, centre de cercetare) să realizeze studii privind sectoarele în care sunt integrate proiectele majore – precum sectorul portuar sau cel al automobilelor. Aceste studii nu vizează însă proiectele în mod direct și nu au un caracter ex post. În plus, rezultatele lor nu sunt întotdeauna transmise serviciilor responsabile de gestionarea fondurilor comunitare.

Caseta 5Un singur proiect din eșantionul examinat de Curte a făcut obiectul unei evaluări ex post individuale. Impactul macroeconomic a fost însă evaluat pe baza altor elemente decât cele prevăzute inițial în evaluarea ex ante prezentată în sprijinul solicitării. În consecință, nu a fost posibilă compararea acestui impact cu ceea ce fusese estimat. În plus, rentabilitatea financiară prevăzută nu a fost adusă la zi.

| 41. | La nivelul Comisiei, evaluările care vizează în mod special proiecte majore din cadrul perioadei 1994-1999 – singurele supuse evaluării până în acest moment (a se vedea punctul 13) – sau care privesc aceste proiecte dintr-un punct sau altul de vedere au fost realizate cu scopuri și metode foarte eterogene. Cu excepția uneia singure, aceste evaluări nu au fost utilizate de autoritățile naționale de gestionare și de beneficiari [a se vedea litera (d)]. Este vorba de următoarele evaluări:






  (a) | o evaluare tematică în privința impactului fondurilor structurale asupra infrastructurii de transport, bazată în principal pe strategiile de la nivelul programelor, pe fiecare țară în parte și pe fiecare modalitate de transport în parte; această evaluare aduce foarte puține informații privind eficiența, eficacitatea și impactul proiectelor individuale; |
| --- | --- | --- |

41.

La nivelul Comisiei, evaluările care vizează în mod special proiecte majore din cadrul perioadei 1994-1999 – singurele supuse evaluării până în acest moment (a se vedea punctul 13) – sau care privesc aceste proiecte dintr-un punct sau altul de vedere au fost realizate cu scopuri și metode foarte eterogene. Cu excepția uneia singure, aceste evaluări nu au fost utilizate de autoritățile naționale de gestionare și de beneficiari [a se vedea litera (d)]. Este vorba de următoarele evaluări:

(a)

o evaluare tematică în privința impactului fondurilor structurale asupra infrastructurii de transport, bazată în principal pe strategiile de la nivelul programelor, pe fiecare țară în parte și pe fiecare modalitate de transport în parte; această evaluare aduce foarte puține informații privind eficiența, eficacitatea și impactul proiectelor individuale;

| (b) | o evaluare ex post a obiectivului 1, în cadrul căreia au fost examinate 60 de proiecte majore ale FEDR și ale Fondului de Coeziune; pentru această evaluare s-a folosit o abordare amplă, fiind examinate următoarele aspecte: caracterul adecvat al strategiei, eficacitatea, eficiența, impactul, sistemele de gestionare și de punere în aplicare, precum și valoarea adăugată creată de dimensiunea comunitară; cu toate acestea, anumite aspecte legate de eficacitate nu au fost abordate decât în cazul câtorva proiecte majore; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare ex post a obiectivului 1, în cadrul căreia au fost examinate 60 de proiecte majore ale FEDR și ale Fondului de Coeziune; pentru această evaluare s-a folosit o abordare amplă, fiind examinate următoarele aspecte: caracterul adecvat al strategiei, eficacitatea, eficiența, impactul, sistemele de gestionare și de punere în aplicare, precum și valoarea adăugată creată de dimensiunea comunitară; cu toate acestea, anumite aspecte legate de eficacitate nu au fost abordate decât în cazul câtorva proiecte majore;

| (c) | o evaluare privind impactul macroeconomic al unor proiecte individuale din cadrul Fondului de Coeziune (singura evaluare cu acest subiect), efectuată prin intermediul unor modele macroeconomice care au fost adaptate în acest sens. Cu toate acestea, evaluarea nu a utilizat decât datele rezultate din analizele costuri-beneficii ex ante
   (28), astfel că efectele reale ale proiectelor nu au fost examinate; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare privind impactul macroeconomic al unor proiecte individuale din cadrul Fondului de Coeziune (singura evaluare cu acest subiect), efectuată prin intermediul unor modele macroeconomice care au fost adaptate în acest sens. Cu toate acestea, evaluarea nu a utilizat decât datele rezultate din analizele costuri-beneficii ex ante
   (28), astfel că efectele reale ale proiectelor nu au fost examinate;

| (d) | o evaluare ex post
   (29) pe un eșantion de 200 de proiecte din cadrul Fondului de Coeziune; obiectul evaluării l-au făcut caracterul adecvat al procedurilor de planificare strategică, de concepere a proiectelor și de selecție a acestora, sistemele de gestionare și de punere în aplicare, precum și eficacitatea și eficiența; un subgrup de 60 de proiecte a fost examinat ulterior în mod mai aprofundat, din perspectiva impactului socioeconomic: luând drept reper ghidul de analiză costuri-beneficii, s-a recalculat rata internă de rentabilitate economică. Recomandările rezultate în urma acestui studiu au fost discutate cu statele membre implicate și au dus la formularea de precizări metodologice. |
| --- | --- |

(d)

o evaluare ex post
   (29) pe un eșantion de 200 de proiecte din cadrul Fondului de Coeziune; obiectul evaluării l-au făcut caracterul adecvat al procedurilor de planificare strategică, de concepere a proiectelor și de selecție a acestora, sistemele de gestionare și de punere în aplicare, precum și eficacitatea și eficiența; un subgrup de 60 de proiecte a fost examinat ulterior în mod mai aprofundat, din perspectiva impactului socioeconomic: luând drept reper ghidul de analiză costuri-beneficii, s-a recalculat rata internă de rentabilitate economică. Recomandările rezultate în urma acestui studiu au fost discutate cu statele membre implicate și au dus la formularea de precizări metodologice.

Evaluările ex post ale proiectelor majore au avut de întâmpinat o serie de dificultăți ...

| 42. | Curtea a indicat în mai multe rânduri (30) deficiențele exercițiilor de evaluare aferente perioadei 1994-1999, în special pe baza absenței datelor sau a nefiabilității datelor disponibile. Prin rapoartele sale, Curtea a adresat Comisiei invitația de a studia posibilitatea de a colecta informații privind proiectele individuale, demers în absența căruia metodologiile utilizate se dovedesc inaplicabile sau excesiv de teoretice. Auditul proiectelor majore din perioada menționată a confirmat aceste constatări. |
| --- | --- |

42.

Curtea a indicat în mai multe rânduri (30) deficiențele exercițiilor de evaluare aferente perioadei 1994-1999, în special pe baza absenței datelor sau a nefiabilității datelor disponibile. Prin rapoartele sale, Curtea a adresat Comisiei invitația de a studia posibilitatea de a colecta informații privind proiectele individuale, demers în absența căruia metodologiile utilizate se dovedesc inaplicabile sau excesiv de teoretice. Auditul proiectelor majore din perioada menționată a confirmat aceste constatări.

... Solicitări de asistență incomplete ...

| 43. | Un prim obstacol în calea evaluării ex post a proiectelor majore a fost reprezentat de informațiile incomplete din solicitările de finanțare. Acest lucru a fost remarcat în studiile realizate în ceea ce privește proiectele majore, ca și în constatările care au rezultat din auditul Curții. |
| --- | --- |

43.

Un prim obstacol în calea evaluării ex post a proiectelor majore a fost reprezentat de informațiile incomplete din solicitările de finanțare. Acest lucru a fost remarcat în studiile realizate în ceea ce privește proiectele majore, ca și în constatările care au rezultat din auditul Curții.

| 44. | În special, una din evaluările efectuate a evidențiat următoarele aspecte:






  (a) | obiectivele proiectelor nu erau întotdeauna cuantificate; |
| --- | --- | --- |

44.

În special, una din evaluările efectuate a evidențiat următoarele aspecte:

(a)

obiectivele proiectelor nu erau întotdeauna cuantificate;

| (b) | la nivelul analizei costuri-beneficii, anumite beneficii dificil de evaluat – în special beneficii legate de mediu – nu au fost cuantificate sau au fost luate în considerare în cadrul calculului ratei interne de rentabilitate economică ex ante fără să fi făcut obiectul unui demers de informare și de justificare cu un rezultat suficient de concret; în numeroase cazuri, nu s-a procedat la cuantificarea rezultatelor preconizate; |
| --- | --- |

(b)

la nivelul analizei costuri-beneficii, anumite beneficii dificil de evaluat – în special beneficii legate de mediu – nu au fost cuantificate sau au fost luate în considerare în cadrul calculului ratei interne de rentabilitate economică ex ante fără să fi făcut obiectul unui demers de informare și de justificare cu un rezultat suficient de concret; în numeroase cazuri, nu s-a procedat la cuantificarea rezultatelor preconizate;

| (c) | nu s-a făcut întotdeauna distincția între locuri de muncă permanente și locuri de muncă temporare; nu au fost explicate ipotezele metodologice aferente estimării ex ante a impactului asupra ocupării forței de muncă sau au fost utilizate metodologii diferite. |
| --- | --- |

(c)

nu s-a făcut întotdeauna distincția între locuri de muncă permanente și locuri de muncă temporare; nu au fost explicate ipotezele metodologice aferente estimării ex ante a impactului asupra ocupării forței de muncă sau au fost utilizate metodologii diferite.

| 45. | Pe lângă caracterul insuficient al analizelor costuri-beneficii, care a fost deja subliniat (a se vedea punctele 21-25), auditul efectuat de Curte a confirmat și deficiențele constatate în rapoartele precedente, în principal:






  (a) | absența indicatorilor sau caracterul deficitar sau inadecvat al acestora; |
| --- | --- | --- |

45.

Pe lângă caracterul insuficient al analizelor costuri-beneficii, care a fost deja subliniat (a se vedea punctele 21-25), auditul efectuat de Curte a confirmat și deficiențele constatate în rapoartele precedente, în principal:

(a)

absența indicatorilor sau caracterul deficitar sau inadecvat al acestora;

| (b) | absența unor elemente fiabile privind situația inițială sau, altfel spus, situația existentă înainte de punerea în aplicare a proiectului. |
| --- | --- |

(b)

absența unor elemente fiabile privind situația inițială sau, altfel spus, situația existentă înainte de punerea în aplicare a proiectului.

| 46. | În măsura în care aceste elemente sunt necesare pentru evaluarea acțiunilor, se poate spune că deficiențele constatate creează obstacole în ceea ce privește evaluările ex post. |
| --- | --- |

46.

În măsura în care aceste elemente sunt necesare pentru evaluarea acțiunilor, se poate spune că deficiențele constatate creează obstacole în ceea ce privește evaluările ex post.

... O monitorizare insuficientă

| 47. | După cum au arătat studiile realizate, precum și auditul Curții, chiar și în acele cazuri în care se instituise un mecanism de monitorizare la nivelul proiectelor, monitorizarea efectuată nu a asigurat colectarea de informații adecvate scopurilor evaluării. |
| --- | --- |

47.

După cum au arătat studiile realizate, precum și auditul Curții, chiar și în acele cazuri în care se instituise un mecanism de monitorizare la nivelul proiectelor, monitorizarea efectuată nu a asigurat colectarea de informații adecvate scopurilor evaluării.

| 48. | Una din evaluările efectuate a dus, astfel, la următoarele constatări:






  (a) | colectarea de date statistice referitor la utilizarea infrastructurilor de transport nu a vizat implicațiile economice ale acestei utilizări, precum reducerile intervenite în ceea ce privește costul călătoriilor; |
| --- | --- | --- |

48.

Una din evaluările efectuate a dus, astfel, la următoarele constatări:

(a)

colectarea de date statistice referitor la utilizarea infrastructurilor de transport nu a vizat implicațiile economice ale acestei utilizări, precum reducerile intervenite în ceea ce privește costul călătoriilor;

| (b) | analizele costurilor unitare nu s-au putut concretiza într-o comparare a proiectelor pe bază de etaloane; |
| --- | --- |

(b)

analizele costurilor unitare nu s-au putut concretiza într-o comparare a proiectelor pe bază de etaloane;

| (c) | în anumite cazuri, informațiile privind veniturile generate și aplicarea principiului „poluatorul plătește” erau insuficiente; |
| --- | --- |

(c)

în anumite cazuri, informațiile privind veniturile generate și aplicarea principiului „poluatorul plătește” erau insuficiente;

| (d) | demersul de recalculare ex post a ratei interne de rentabilitate economică s-a lovit de problema informațiilor incomplete în ceea ce privește rezultatele reale; acest demers a trebuit să se bazeze adesea pe ipoteze și, în absența unor informații contrare, pe datele conținute în evaluarea ex ante; |
| --- | --- |

(d)

demersul de recalculare ex post a ratei interne de rentabilitate economică s-a lovit de problema informațiilor incomplete în ceea ce privește rezultatele reale; acest demers a trebuit să se bazeze adesea pe ipoteze și, în absența unor informații contrare, pe datele conținute în evaluarea ex ante;

| (e) | în anumite cazuri, informațiile privind crearea de locuri de muncă indirecte și permanente nu erau disponibile sau erau de o calitate modestă. |
| --- | --- |

(e)

în anumite cazuri, informațiile privind crearea de locuri de muncă indirecte și permanente nu erau disponibile sau erau de o calitate modestă.

| 49. | Auditul efectuat de Curte cu privire la proiectele majore din cadrul perioadei 1994-1999 a evidențiat, de asemenea, deficiențe în legătură cu monitorizarea:






  (a) | în ceea ce privește investițiile în infrastructură, cu excepția unui singur proiect, monitorizarea nu a vizat decât efectele ușor de urmărit din punct de vedere tehnic: crearea directă de locuri de muncă, traficul de mărfuri și de călători, numărul de conexiuni, suprafețele vândute, numărul de paturi la mia de locuitori; alte efecte directe, mai dificil de urmărit (consumul de benzină, nivelul de confort, efectele asupra mediului înconjurător, calitatea serviciilor de sănătate), nu fac obiectul niciunei monitorizări, lucru care este valabil, cu atât mai mult, și pentru efectele indirecte și pe termen mai lung (productivitatea, crearea de întreprinderi și de locuri de muncă, prețurile etc.). În plus, aspectele selectate de beneficiar pentru calculul rentabilității economice estimate (cum ar fi, în cazul infrastructurii rutiere: timpul câștigat, reducerea costului de transport, scăderea numărului de accidente, impactul creat de traficul indus de investiție și de cel suplimentar, nerezultat în urma investiției, asupra fluxului de transport) nu erau considerate, în general, drept indicatori care trebuie supuși monitorizării; |
| --- | --- | --- |

49.

Auditul efectuat de Curte cu privire la proiectele majore din cadrul perioadei 1994-1999 a evidențiat, de asemenea, deficiențe în legătură cu monitorizarea:

(a)

în ceea ce privește investițiile în infrastructură, cu excepția unui singur proiect, monitorizarea nu a vizat decât efectele ușor de urmărit din punct de vedere tehnic: crearea directă de locuri de muncă, traficul de mărfuri și de călători, numărul de conexiuni, suprafețele vândute, numărul de paturi la mia de locuitori; alte efecte directe, mai dificil de urmărit (consumul de benzină, nivelul de confort, efectele asupra mediului înconjurător, calitatea serviciilor de sănătate), nu fac obiectul niciunei monitorizări, lucru care este valabil, cu atât mai mult, și pentru efectele indirecte și pe termen mai lung (productivitatea, crearea de întreprinderi și de locuri de muncă, prețurile etc.). În plus, aspectele selectate de beneficiar pentru calculul rentabilității economice estimate (cum ar fi, în cazul infrastructurii rutiere: timpul câștigat, reducerea costului de transport, scăderea numărului de accidente, impactul creat de traficul indus de investiție și de cel suplimentar, nerezultat în urma investiției, asupra fluxului de transport) nu erau considerate, în general, drept indicatori care trebuie supuși monitorizării;

| (b) | în ceea ce privește investițiile în producție, monitorizarea se limitează la aspectul fizic și la cel financiar al investiției și, în general, la crearea directă de locuri de muncă, rapoartele definitive întocmite în vederea plății finale trebuind să fie conforme cu obligațiile asumate prin contract; în general, entitatea administrativă care se ocupă de gestionare nu dispune de informații despre elemente precum crearea de întreprinderi și crearea de locuri de muncă indirecte și nici de informații privind creșterile de productivitate sau mediul înconjurător. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește investițiile în producție, monitorizarea se limitează la aspectul fizic și la cel financiar al investiției și, în general, la crearea directă de locuri de muncă, rapoartele definitive întocmite în vederea plății finale trebuind să fie conforme cu obligațiile asumate prin contract; în general, entitatea administrativă care se ocupă de gestionare nu dispune de informații despre elemente precum crearea de întreprinderi și crearea de locuri de muncă indirecte și nici de informații privind creșterile de productivitate sau mediul înconjurător.

Pentru perioada 2000-2006, evaluări care riscă să fie compromise

| 50. | Conform reglementărilor privind FEDR, pentru proiectele majore, rapoartele anuale de execuție aferente acțiunilor din cadrul perioadei 2000-2006 trebuie să conțină un capitol distinct referitor la progresul proiectului, precum și la stadiul finanțării acestuia. În plus, indicatorii financiari și de evoluție trebuie concepuți astfel încât informațiile referitoare la proiectele majore să poată fi identificate separat (31). |
| --- | --- |

50.

Conform reglementărilor privind FEDR, pentru proiectele majore, rapoartele anuale de execuție aferente acțiunilor din cadrul perioadei 2000-2006 trebuie să conțină un capitol distinct referitor la progresul proiectului, precum și la stadiul finanțării acestuia. În plus, indicatorii financiari și de evoluție trebuie concepuți astfel încât informațiile referitoare la proiectele majore să poată fi identificate separat (31).

| 51. | Deși rapoartele anuale de execuție prezintă un capitol separat referitor la proiectele majore, aceste capitole se limitează adesea la o simplă descriere a proiectelor, fără a oferi o prezentare a evoluției lor fizice sau indicatori separați pentru rezultate, pe de o parte, și pentru impact, pe de altă parte. |
| --- | --- |

51.

Deși rapoartele anuale de execuție prezintă un capitol separat referitor la proiectele majore, aceste capitole se limitează adesea la o simplă descriere a proiectelor, fără a oferi o prezentare a evoluției lor fizice sau indicatori separați pentru rezultate, pe de o parte, și pentru impact, pe de altă parte.

| 52. | De asemenea, prioritățile și măsurile cărora li se subsumează proiectele majore nu integrează întotdeauna indicatorii alocați acestor proiecte sau indicatorii de la nivelul priorităților și al măsurilor nu concordă cu cei privind proiectele majore. |
| --- | --- |

52.

De asemenea, prioritățile și măsurile cărora li se subsumează proiectele majore nu integrează întotdeauna indicatorii alocați acestor proiecte sau indicatorii de la nivelul priorităților și al măsurilor nu concordă cu cei privind proiectele majore.

| 53. | În ceea ce privește proiectele examinate la fața locului, s-a constatat că pentru anumite proiecte majore există o listă adecvată de indicatori de realizare, de rezultate și de impact, dar că, pentru altele, fie nu există nicio trimitere la vreun indicator, fie nu au fost alocați decât indicatori de realizare fizică și financiară. |
| --- | --- |

53.

În ceea ce privește proiectele examinate la fața locului, s-a constatat că pentru anumite proiecte majore există o listă adecvată de indicatori de realizare, de rezultate și de impact, dar că, pentru altele, fie nu există nicio trimitere la vreun indicator, fie nu au fost alocați decât indicatori de realizare fizică și financiară.

| 54. | În anumite cazuri, nu există o legătură clară între obiectivele generale, obiectivele specifice și indicatorii prevăzuți, iar pentru unele obiective, nu este alocat niciun indicator. De asemenea, există situații în care indicatorii stabiliți pentru proiecte similare, însă cofinanțate din surse diferite – FEDR și, respectiv, Fondul de Coeziune – nu corespund. |
| --- | --- |

54.

În anumite cazuri, nu există o legătură clară între obiectivele generale, obiectivele specifice și indicatorii prevăzuți, iar pentru unele obiective, nu este alocat niciun indicator. De asemenea, există situații în care indicatorii stabiliți pentru proiecte similare, însă cofinanțate din surse diferite – FEDR și, respectiv, Fondul de Coeziune – nu corespund.

| 55. | Desfășurarea viitoarelor evaluări ex post va fi și ea afectată, în aceeași măsură ca și în cazul perioadei precedente, de neajunsurile constatate în ceea ce privește monitorizarea și indicatorii. Contribuția proiectelor majore la obiectivele mai generale ale demersurilor de dezvoltare regională va rămâne, astfel, dificil de definit. |
| --- | --- |

55.

Desfășurarea viitoarelor evaluări ex post va fi și ea afectată, în aceeași măsură ca și în cazul perioadei precedente, de neajunsurile constatate în ceea ce privește monitorizarea și indicatorii. Contribuția proiectelor majore la obiectivele mai generale ale demersurilor de dezvoltare regională va rămâne, astfel, dificil de definit.

NOILE REGLEMENTĂRI, AFERENTE PERIOADEI 2007-2013

| 56. | Noul regulament-cadru al perioadei 2007-2013 (32), care privește atât FEDR, cât și Fondul de Coeziune, aduce îmbunătățiri în ceea ce privește proiectele majore:






  (a) | se procedează la redefinirea conceptului (33), proiectele din cadrul FEDR și cele din cadrul Fondului de Coeziune fiind considerate ca având statut egal; |
| --- | --- | --- |

56.

Noul regulament-cadru al perioadei 2007-2013 (32), care privește atât FEDR, cât și Fondul de Coeziune, aduce îmbunătățiri în ceea ce privește proiectele majore:

(a)

se procedează la redefinirea conceptului (33), proiectele din cadrul FEDR și cele din cadrul Fondului de Coeziune fiind considerate ca având statut egal;

| (b) | sunt precizate informațiile care trebuie prezentate de statele membre: în special, faptul că participarea publică la finanțare trebuie să facă obiectul unei justificări explicite; |
| --- | --- |

(b)

sunt precizate informațiile care trebuie prezentate de statele membre: în special, faptul că participarea publică la finanțare trebuie să facă obiectul unei justificări explicite;

| (c) | proiectele generatoare de venituri, ca și modul de tratare a acestora, sunt definite mai bine; |
| --- | --- |

(c)

proiectele generatoare de venituri, ca și modul de tratare a acestora, sunt definite mai bine;

| (d) | raportul anual și raportul final de execuție trebuie să oglindească în mod distinct stadiul de evoluție („avansul”) și de finanțare al proiectelor majore. |
| --- | --- |

(d)

raportul anual și raportul final de execuție trebuie să oglindească în mod distinct stadiul de evoluție („avansul”) și de finanțare al proiectelor majore.

| 57. | La rândul ei, Comisia a publicat și ea, în 2006, orientări privind pregătirea proiectelor majore aferente noii perioade, orientări care vin cu o serie de îmbunătățiri (a se vedea punctul 34). |
| --- | --- |

57.

La rândul ei, Comisia a publicat și ea, în 2006, orientări privind pregătirea proiectelor majore aferente noii perioade, orientări care vin cu o serie de îmbunătățiri (a se vedea punctul 34).

| 58. | Ca ultimă observație, reglementările prevăd ca evaluările ex post ale Comisiei să fie realizate doar la nivelul programelor. Nu este prevăzută, astfel, nicio evaluare individuală a proiectelor majore, nici pentru FEDR, nici pentru Fondul de Coeziune. |
| --- | --- |

58.

Ca ultimă observație, reglementările prevăd ca evaluările ex post ale Comisiei să fie realizate doar la nivelul programelor. Nu este prevăzută, astfel, nicio evaluare individuală a proiectelor majore, nici pentru FEDR, nici pentru Fondul de Coeziune.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Concluzii

| 59. | Procesul de examinare și gestionare prealabilă a proiectelor majore este marcat de o serie de deficiențe:






  (a) | examinarea proiectelor a avut un nivel de calitate variabil. Serviciilor de gestionare li s-a furnizat o abordare comună abia în anul 2003 (a se vedea punctele 17-20); |
| --- | --- | --- |

59.

Procesul de examinare și gestionare prealabilă a proiectelor majore este marcat de o serie de deficiențe:

(a)

examinarea proiectelor a avut un nivel de calitate variabil. Serviciilor de gestionare li s-a furnizat o abordare comună abia în anul 2003 (a se vedea punctele 17-20);

| (b) | Comisia a tolerat un număr mare de neajunsuri; există diferențe mari, de la un caz la altul, în ceea ce privește calitatea analizelor financiare și socioeconomice prezentate în sprijinul proiectelor. În general, analizele care însoțesc proiectele de investiții în producție sunt de o calitate mai slabă. În consecință, există proiecte majore care sunt adoptate chiar dacă nu pot fi evaluate într-o măsură suficientă pe baza informațiilor prezentate (a se vedea punctele 21-25); |
| --- | --- |

(b)

Comisia a tolerat un număr mare de neajunsuri; există diferențe mari, de la un caz la altul, în ceea ce privește calitatea analizelor financiare și socioeconomice prezentate în sprijinul proiectelor. În general, analizele care însoțesc proiectele de investiții în producție sunt de o calitate mai slabă. În consecință, există proiecte majore care sunt adoptate chiar dacă nu pot fi evaluate într-o măsură suficientă pe baza informațiilor prezentate (a se vedea punctele 21-25);

| (c) | în ciuda îmbunătățirilor aduse de Comisie, elementele pentru diferențierea cotelor de asistență nu sunt încă definite într-o măsură suficientă. Pentru investițiile în producție, nu s-a analizat posibilitatea acordării unui credit în locul subvenției (a se vedea punctele 26-34). |
| --- | --- |

(c)

în ciuda îmbunătățirilor aduse de Comisie, elementele pentru diferențierea cotelor de asistență nu sunt încă definite într-o măsură suficientă. Pentru investițiile în producție, nu s-a analizat posibilitatea acordării unui credit în locul subvenției (a se vedea punctele 26-34).

| 60. | Având în vedere aceste elemente, Curtea își pune întrebări în ceea ce privește valoarea adăugată efectivă a procesului de aprobare pentru proiectele majore, așa cum este pus acesta în aplicare de către Comisie. Demersul în cauză este unul greoi, iar utilitatea sa nu se evidențiază nici în ceea ce privește eliminarea proiectelor de slabă calitate, nici în ceea ce privește diferențierea (selectarea) corespunzătoare a cotei. În plus, el nu asigură nici pregătirea adecvată a evaluării ulterioare. Deficiențele constatate la nivelul examinării și gestionării prealabile au consecințe negative asupra procesului de evaluare ex post. |
| --- | --- |

60.

Având în vedere aceste elemente, Curtea își pune întrebări în ceea ce privește valoarea adăugată efectivă a procesului de aprobare pentru proiectele majore, așa cum este pus acesta în aplicare de către Comisie. Demersul în cauză este unul greoi, iar utilitatea sa nu se evidențiază nici în ceea ce privește eliminarea proiectelor de slabă calitate, nici în ceea ce privește diferențierea (selectarea) corespunzătoare a cotei. În plus, el nu asigură nici pregătirea adecvată a evaluării ulterioare. Deficiențele constatate la nivelul examinării și gestionării prealabile au consecințe negative asupra procesului de evaluare ex post.

| 61. | Au fost identificate deficiențe și în ceea ce privește practica evaluărilor ex post:






  (a) | nu există aproape deloc evaluări ex post individuale realizate la inițiativa statelor membre; la nivelul Comisiei, nu a existat o abordare de ansamblu în ceea ce privește evaluarea ex post a proiectelor majore. Acestea au făcut obiectul unor evaluări având scopuri și metode foarte eterogene (a se vedea punctele 40-41); |
| --- | --- | --- |

61.

Au fost identificate deficiențe și în ceea ce privește practica evaluărilor ex post:

(a)

nu există aproape deloc evaluări ex post individuale realizate la inițiativa statelor membre; la nivelul Comisiei, nu a existat o abordare de ansamblu în ceea ce privește evaluarea ex post a proiectelor majore. Acestea au făcut obiectul unor evaluări având scopuri și metode foarte eterogene (a se vedea punctele 40-41);

| (b) | evaluarea ex post a proiectelor majore aferente perioadei 1994-1999 a fost marcată de o serie de deficiențe importante la nivelul solicitărilor de finanțare, în special în ceea ce privește efectele estimate, indicatorii și situația inițială. Aceste deficiențe au creat obstacole în calea aprecierii efectelor reale ale acțiunilor și a desprinderii de concluzii în vederea procesului decizional ulterior (a se vedea punctele 43-46); |
| --- | --- |

(b)

evaluarea ex post a proiectelor majore aferente perioadei 1994-1999 a fost marcată de o serie de deficiențe importante la nivelul solicitărilor de finanțare, în special în ceea ce privește efectele estimate, indicatorii și situația inițială. Aceste deficiențe au creat obstacole în calea aprecierii efectelor reale ale acțiunilor și a desprinderii de concluzii în vederea procesului decizional ulterior (a se vedea punctele 43-46);

| (c) | modul de efectuare a monitorizării pentru această perioadă a afectat în mod negativ evaluările ex post, deoarece, în cadrul monitorizării, au fost neglijate foarte multe aspecte (a se vedea punctele 47-49). |
| --- | --- |

(c)

modul de efectuare a monitorizării pentru această perioadă a afectat în mod negativ evaluările ex post, deoarece, în cadrul monitorizării, au fost neglijate foarte multe aspecte (a se vedea punctele 47-49).

| 62. | În urma constatării unei serii de deficiențe prin intermediul evaluărilor ex post aferente perioadei 1994-1999, Comisia a luat o serie de măsuri în anul 2003. Cu toate acestea, la nivelul adoptării și al monitorizării proiectelor majore ale perioadei 2000-2006, nu s-au înregistrat progrese substanțiale, iar exercițiul de evaluare ex post pentru această perioadă, nerealizat încă, riscă să fie compromis (a se vedea punctele 50-55). |
| --- | --- |

62.

În urma constatării unei serii de deficiențe prin intermediul evaluărilor ex post aferente perioadei 1994-1999, Comisia a luat o serie de măsuri în anul 2003. Cu toate acestea, la nivelul adoptării și al monitorizării proiectelor majore ale perioadei 2000-2006, nu s-au înregistrat progrese substanțiale, iar exercițiul de evaluare ex post pentru această perioadă, nerealizat încă, riscă să fie compromis (a se vedea punctele 50-55).

Recomandări

| 63. | Pentru perioada 2007-2013, legislația comunitară prevede că decizia acordării de finanțare comunitară se ia de către Comisie pentru fiecare proiect major în parte – așa cum a fost și cazul perioadelor precedente. Pentru a se evita reducerea deciziilor de finanțare la un simplu exercițiu administrativ, lipsit de consecințe asupra calității proiectelor adoptate, Comisia ar trebui:






  (a) | să aplice în mod efectiv proceduri mai performante de examinare prealabilă, bazate, de altfel, pe instrumentele pe care ea însăși le-a elaborat; |
| --- | --- | --- |

63.

Pentru perioada 2007-2013, legislația comunitară prevede că decizia acordării de finanțare comunitară se ia de către Comisie pentru fiecare proiect major în parte – așa cum a fost și cazul perioadelor precedente. Pentru a se evita reducerea deciziilor de finanțare la un simplu exercițiu administrativ, lipsit de consecințe asupra calității proiectelor adoptate, Comisia ar trebui:

(a)

să aplice în mod efectiv proceduri mai performante de examinare prealabilă, bazate, de altfel, pe instrumentele pe care ea însăși le-a elaborat;

| (b) | să vegheze la aplicarea riguroasă a analizei costuri-beneficii, în special în ceea ce privește informațiile pe baza cărora se poate verifica fiabilitatea ipotezelor utilizate; |
| --- | --- |

(b)

să vegheze la aplicarea riguroasă a analizei costuri-beneficii, în special în ceea ce privește informațiile pe baza cărora se poate verifica fiabilitatea ipotezelor utilizate;

| (c) | să își continue eforturile în sensul luării în considerare a factorilor socioeconomici de diferențiere a cotelor de asistență comunitară, bazate în prezent mai ales pe aspecte financiare. Această „luare în considerare” ar trebui să aibă la bază o serie reguli explicite, mai puțin aleatorii, care să fie aplicate într-un mod coerent. |
| --- | --- |

(c)

să își continue eforturile în sensul luării în considerare a factorilor socioeconomici de diferențiere a cotelor de asistență comunitară, bazate în prezent mai ales pe aspecte financiare. Această „luare în considerare” ar trebui să aibă la bază o serie reguli explicite, mai puțin aleatorii, care să fie aplicate într-un mod coerent.

| 64. | Reglementările aplicabile fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013 nu prevăd evaluarea ex post a proiectelor majore de către Comisie. Curtea consideră totuși că evaluările ulterioare punerii în aplicare a proiectelor majore sunt esențiale pentru administrațiile naționale și pentru beneficiari, entități care sunt interesate să verifice eficiența și eficacitatea reală a cheltuielilor, în vederea îmbunătățirii gestionării, și pentru care evaluarea ar trebui să furnizeze o bază solidă în sprijinul programării. În consecință:






  (a) | este important ca proiectele majore să fie evaluate individual în raport cu obiectivele acestora, de către administrațiile naționale și de către beneficiari; |
| --- | --- | --- |

64.

Reglementările aplicabile fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013 nu prevăd evaluarea ex post a proiectelor majore de către Comisie. Curtea consideră totuși că evaluările ulterioare punerii în aplicare a proiectelor majore sunt esențiale pentru administrațiile naționale și pentru beneficiari, entități care sunt interesate să verifice eficiența și eficacitatea reală a cheltuielilor, în vederea îmbunătățirii gestionării, și pentru care evaluarea ar trebui să furnizeze o bază solidă în sprijinul programării. În consecință:

(a)

este important ca proiectele majore să fie evaluate individual în raport cu obiectivele acestora, de către administrațiile naționale și de către beneficiari;

| (b) | în ceea ce privește informațiile care trebuie să îi fie comunicate în urma demersului menționat mai sus, Comisia trebuie să analizeze de ce date are nevoie pentru evaluare și să analizeze, mai ales, care este nivelul de informații necesar pentru aprecierea influenței proiectelor majore asupra obiectivelor de dezvoltare regională, la atingerea cărora aceste proiecte ar trebui să aibă o contribuție importantă. Curtea consideră că această evaluare s-ar putea realiza pe baza datelor generate la nivelul proiectelor majore și, în acest scop, dar și într-un spirit de fezabilitate, cerințele privind datele care trebuie colectate și cele referitoare la întocmirea rapoartelor ar trebui să fie formulate în mod clar; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește informațiile care trebuie să îi fie comunicate în urma demersului menționat mai sus, Comisia trebuie să analizeze de ce date are nevoie pentru evaluare și să analizeze, mai ales, care este nivelul de informații necesar pentru aprecierea influenței proiectelor majore asupra obiectivelor de dezvoltare regională, la atingerea cărora aceste proiecte ar trebui să aibă o contribuție importantă. Curtea consideră că această evaluare s-ar putea realiza pe baza datelor generate la nivelul proiectelor majore și, în acest scop, dar și într-un spirit de fezabilitate, cerințele privind datele care trebuie colectate și cele referitoare la întocmirea rapoartelor ar trebui să fie formulate în mod clar;

| (c) | pentru a garanta calitatea evaluărilor ulterioare, Comisia trebuie să se asigure, în cursul examinării prealabile a dosarelor, că solicitările prezentate nu sunt afectate de insuficiența informațiilor în ceea ce privește indicatorii și situația inițială; |
| --- | --- |

(c)

pentru a garanta calitatea evaluărilor ulterioare, Comisia trebuie să se asigure, în cursul examinării prealabile a dosarelor, că solicitările prezentate nu sunt afectate de insuficiența informațiilor în ceea ce privește indicatorii și situația inițială;

| (d) | tot în acest scop, monitorizarea trebuie să vizeze obiectivele și indicatorii de realizare și de rezultat, așa cum au fost aceștia precizați în solicitările de finanțare în urma examinării de către Comisie. |
| --- | --- |

(d)

tot în acest scop, monitorizarea trebuie să vizeze obiectivele și indicatorii de realizare și de rezultat, așa cum au fost aceștia precizați în solicitările de finanțare în urma examinării de către Comisie.

| 65. | Pe termen mai lung, Curtea invită Comisia, Parlamentul European și Consiliul să reflecteze la rolul regimului special de autorizare al proiectelor majore. |
| --- | --- |

65.

Pe termen mai lung, Curtea invită Comisia, Parlamentul European și Consiliul să reflecteze la rolul regimului special de autorizare al proiectelor majore.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 14 februarie 2008.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Președinte

---

(1)  Conceptul era deja menționat în Regulamentul (CEE) nr. 4253/88 al Consiliului din 19 decembrie 1988 (JO L 374, 31.12.1988, p. 1). El este inclus, de asemenea, în reglementările vizând noua perioadă, 2007-2013 [articolele 39-41 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 (JO L 210, 31.7.2006, p. 25)].

1

(2)  Articolul 16 alineatul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 4253/88 al Consiliului, modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2082/93 din 20 iulie 1993 (JO L 193, 31.7.1993, p. 20).

2

(3)  Articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 (JO L 161, 26.6.1999, p. 1).

3

(4)  Articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

4

(5)  Fondul de Coeziune are scopul de a finanța proiecte de amploare în domeniul transporturilor și în cel al mediului. Articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1164/94 al Consiliului din 16 mai 1994 (JO L 130, 25.5.1994, p. 1) stipula, pentru perioada de programare 1994-1999, următoarele: „costul total al proiectelor sau al grupurilor de proiecte nu poate fi, în principiu, mai mic de 10 milioane ECU”. Regulamentul (CE) nr. 1264/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 (JO L 161, 26.6.1999, p. 57), privind următoarea perioadă de programare, a înlocuit „ECU” prin „EUR”.

5

(6)  Articolul 5 din Regulamentul (CEE) nr. 4254/88, modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2083/93 al Consiliului din 20 iulie 1993 (JO L 193, 31.7.1993, p. 34).

6

(7)  În special programele operaționale, documentele unice de programare și programele de inițiative comunitare.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1260/1999, articolul 26 alineatul (3).

8

(9)  A se vedea în special articolele 39-41 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006.

9

(10)  Însă opt proiecte adoptate între 2000 și 2002 au fost examinate în cadrul unei evaluări ex post efectuate la comanda Comisiei (a se vedea punctul 41).

10

ex post

(11)  A se vedea Guide de l’analyse des coûts et avantages des grands projets du FEDER, dans le cadre de la politique régionale communautaire („Ghidul privind analiza costurilor și a beneficiilor proiectelor majore aferente FEDR în contextul politicii regionale comunitare”), elaborat în 1994. În 1997 a fost publicată o versiune revizuită a acestui ghid, care privea și proiectele din cadrul Fondului de Coeziune. Pentru următoarea perioadă, fostul instrument de gestionare a proiectelor a fost înlocuit, în 2002, de Guide de l’analyse coûts-avantages des projets d’investissements des Fonds structurels (FEDER), du Fonds de cohésion et de l’ISPA [„Ghidul pentru analiza costuri-beneficii aplicată proiectelor de investiții aferente fondurilor structurale (FEDR), Fondului de Coeziune și ISPA”]. Aceste documente sunt disponibile pe site-ul web al Comisiei, la adresa următoare: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

11

Guide de l’analyse des coûts et avantages des grands projets du FEDER, dans le cadre de la politique régionale communautaire

Guide de l’analyse coûts-avantages des projets d’investissements des Fonds structurels (FEDER), du Fonds de cohésion et de l’ISPA

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  Ghidul publicat în 2002 precizează, în special, ratele de actualizare financiare și economice care ar trebui utilizate, precum și orizonturile de timp, pe fiecare sector în parte, pentru aprecierea rentabilității proiectelor. Cu toate acestea, ghidul nu furnizează detalii cu privire la impactul în materie de mediu și de creare de locuri de muncă și nici nu oferă informații privind tehnicile de previzionare a acestui impact.

12

(13)  Articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999; acest termen este de trei luni în cazul în care se dovedește necesară consultarea Băncii Europene de Investiții.

13

(14)  Pentru informații în legătură cu acest subiect, a se vedea și punctele 22-24.

14

(15)  Această regulă prevede anularea automată a angajamentelor care nu au dus la efectuarea de plăți în termen de doi ani de la înscrierea creditelor aferente în bugetul comunitar. Această măsură are drept scop încurajarea punerii în aplicare cu promptitudine a proiectelor.

15

(16)  Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 4253/88, modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2082/93 referitor la proiectele FEDR din cadrul perioadei 1994-1999; articolele 25 și 26 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 referitor la proiectele FEDR din cadrul perioadei 2000-2006. Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1164/94 și articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1264/1999, referitoare la proiectele Fondului de Coeziune din cadrul perioadei 1994-1999 și, respectiv, al perioadei 2000-2006.

16

(17)  A se vedea articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

17

(18)  A se vedea, pentru FEDR, articolul 13 din Regulamentul (CEE) nr. 2052/88, modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2081/93 al Consiliului din 20 iulie 1993 (JO L 193, 31.7.1993, p. 5), și articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999; iar pentru Fondul de Coeziune, articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 4253/88, modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2082/93, și articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1264/1999.

18

(19)  Formula coeficientului de deficit de finanțare este următoarea: r = (C – V)/C, unde C reprezintă costul total actualizat al investiției inițiale, iar V, veniturile nete operaționale actualizate.

19

(20)  Simplification, transparence et cohérence dans l'évaluation des grands projets d'infrastructures publiques: application de quatre règles de base („Simplificare, transparență și coerență în evaluarea proiectelor majore de infrastructură publică: aplicarea a patru reguli de bază”), DG Politică Regională, notă din 14.4.2003, adresată în mod oficial autorităților competente ale statelor membre și ale țărilor candidate. O notă privind noile norme de aplicare a formulelor „deficitului de finanțare” fusese deja transmisă către Comitetul pentru dezvoltarea și reconversia regiunilor în iulie 2002.

20

Simplification, transparence et cohérence dans l'évaluation des grands projets d'infrastructures publiques: application de quatre règles de base

(21)  Pentru aceste două tipuri de proiecte, conform principiului „poluatorul plătește”, trebuie fixat un nivel de tarifare mai înalt, pentru a acoperi cheltuielile de exploatare și de investiție, acest lucru ducând la micșorarea „deficitului de finanțare” și, în consecință, la reducerea ajutorului comunitar. Modificările aplicate față de formula tradițională corectează această „distorsiune”; ele prevăd, astfel, ca formula să nu ia în considerare toate veniturile operaționale nete, ci numai acea porțiune care este calculată proporțional cu ajutorul pentru investiție acordat de Comisie. Formula utilizată în cazul Fondului de Coeziune prezintă mici diferențe față de cea utilizată pentru FEDR.

21

(22)  A se vedea documentul de lucru nr. 4 „Noua perioadă de programare 2007-2013, orientări privind metodologia de realizare a analizei costuri-beneficii”, august 2006.

22

(23)  Articolul 6 alineatul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 2052/88, modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2081/93, și articolul 43 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

23

(24)  Evaluările ex post individuale sunt însă posibile. Articolul 27 alineatul (4) din Regulamentul financiar din 2002 prevede evaluarea tuturor programelor și activităților pentru care se realizează cheltuieli importante; articolul 21 din normele de aplicare ale Regulamentului financiar menționat prevede, la rândul lui, ca toate programele sau activitățile care depășesc suma de 5 milioane de euro să facă obiectul unei evaluări intermediare și/sau ex post. Fără a aduce atingere acestor dispoziții, Comisia și-a revendicat libertatea de a-și alege singură nivelul, mai mult sau puțin general (macro/micro), la care să efectueze evaluări, în funcție de anumite criterii, în special importanța financiară și impactul scontat [a se vedea, de asemenea, recenta Comunicare a dnei Grybauskaitė către Comisie, Répondre aux besoins stratégiques: renforcer l’usage de l’évaluation („Satisfacerea nevoilor strategice: utilizarea sporită a evaluării”), SEC(2007) 213, 14 februarie 2007, punctul 2.1].

24

ex post

ex post

Répondre aux besoins stratégiques: renforcer l’usage de l’évaluation

(25)  Articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1164/94 și articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1264/1999.

25

(26)  Articolul 25 din Regulamentul (CEE) nr. 2082/93.

26

(27)  De exemplu, în Irlanda, Forfás efectuează în fiecare an evaluări ex post ale unui eșantion de investiții în producție, iar în Portugalia, Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) a evaluat ex post impactul macroeconomic al anumitor investiții în infrastructură, utilizând modele econometrice.

27

ex post

Departamento de Prospectiva e Planeamento

ex post

(28)  Modelele au fost aplicate în special la investițiile în nouă mari infrastructuri de transport din cadrul unor proiecte de mediu spaniole. Aplicarea acestor modele a făcut obiectul Raportului special nr. 15/2000.

28

(29)  Proiectele aparțineau perioadei de programare 1994-1999, cu excepția a opt proiecte adoptate de către Comisie între 2000 și 2002.

29

(30)  A se vedea în special Raportul special nr. 15/2000, referitor la Fondul de Coeziune, Raportul special nr. 12/2001, referitor la anumite intervenții structurale în favoarea ocupării forței de muncă, Raportul special nr. 7/2003, referitor la punerea în aplicare a programării intervențiilor aferente perioadei 2000-2006, și Raportul special nr. 10/2006, referitor la evaluările ex post ale programelor aferente obiectivelor 1 și 3 pentru perioada 1994-1999.

30

ex post

(31)  Articolul 36 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

31

(32)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. Aspectele prezentate la punctul 56 al prezentului text sunt menționate la articolele 39-41, articolul 37, articolul 55 și, respectiv, articolul 67 alineatul (2) litera (g).

32

(33)  Se introduc praguri noi: 25 de milioane de euro pentru proiectele de mediu și 50 de milioane de euro pentru celelalte categorii de proiecte.

33

---

ANEXA I

EȘANTIOANELE I ȘI II, ORGANIZATE DUPĂ STAT MEMBRU – LISTA PROIECTELOR CONTROLATE

| Controale documentare și controale la fața locului, în statele membre (50 de proiecte) | Controale documentare suplimentare, pe lângă Comisie (36 de proiecte) |
| --- | --- |
| Germania







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Controale documentare și controale la fața locului, în statele membre (50 de proiecte)

Controale documentare suplimentare, pe lângă Comisie (36 de proiecte)

Germania

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen „Logport” Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen „Logport” Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Germania

/

Grecia

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994-1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994-1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994-1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994-1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000-2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000-2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Grecia

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367

Spania:

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200-220 km/h entre ppkk 30 y 50-10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200-220 km/h entre ppkk 30 y 50-10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Spania:

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Franța

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Franța

| — | Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran – C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche – C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche – C(2003) 3131

Irlanda

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Irlanda

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001) 4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001) 4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002) 4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002) 4617

Italia

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Italia

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugalia

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal – C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II et V – C(2000) 3486 et C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II et V – C(2000) 3486 et C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugalia

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Regatul Unit

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001) 2059 et C(2003) 5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001) 2059 et C(2003) 5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003) 206 et C(2003) 5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003) 206 et C(2003) 5386

Regatul Unit

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinbourgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinbourgh Biomedical Research Institute

---

ANEXA II

PROIECTELE MAJORE DIN PERIOADA 2000-2006 CARE AU FĂCUT OBIECTUL CONTROALELOR – RATA DE ACTUALIZARE ȘI ORIZONTURILE DE TIMP

| Proiect | Sector | Rată de actualizare financiară | Rată de actualizare economică | Orizont de timp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Germania |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | Infrastructură | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infrastructură | 6 și 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Grecia |
| Extension Metro Athens (CF) | Infrastructură | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infrastructură | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infrastructură | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infrastructură | 6 | 5 | 12 |
| Extension Metro Athens (OP OALAA) | Infrastructură | Nedeterminată | 6 | Nedeterminat |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infrastructură | 6 | 6 | 25 |
| Franța |
| RCEA | Infrastructură | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Producție | — | — | — |
| Pilkington | Producție | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infrastructură | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infrastructură | 4 și 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infrastructură | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infrastructură | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infrastructură | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infrastructură | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Producție | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Producție | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Producție | 6 | 6 | 5 |
| Spania |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infrastructură | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infrastructură | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infrastructură-mediu | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infrastructură-mediu | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infrastructură | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infrastructură | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Producție | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Producție | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española – Andalucia | Producție | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | Producție | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | Producție | 3,5 | — | Nedeterminat |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | Producție | 6 | — | Nedeterminat |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | Producție | Nedeterminată | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | Producție | Nedeterminată | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | Producție | Nedeterminată | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | Producție | Nedeterminată | — | Nedeterminat |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | Producție | Nedeterminată | — | Nedeterminat |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | Producție | Nedeterminată | — | Nedeterminat |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | Producție | Nedeterminată | — | Nedeterminat |
| Ford España – C(2003) 4229 | Producție | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | Producție | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | Producție | Nedeterminată | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | Producție | Nedeterminată | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | Producție | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | Infrastructură | — | 5 | 30 |
| Irlanda |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Italia |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | Producție | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | Infrastructură | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | Infrastructură | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 | Infrastructură | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | Infrastructură | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | Infrastructură-energie | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | Producție | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugalia |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | Infrastructură-mediu | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | Infrastructură | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II – C(2000) 3486 | Infrastructură | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | Infrastructură | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | Infrastructură | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | Producție | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | Producție | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | Infrastructură | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | Infrastructură-energie | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | Producție | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | Producție | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | Infrastructură | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infrastructură | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Regatul Unit |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Producție | Nedeterminată | Nedeterminată | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Producție | Nedeterminată | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinbourgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Proiect

Sector

Rată de actualizare financiară

Rată de actualizare economică

Orizont de timp

Germania

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

Infrastructură

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infrastructură

6 și 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Grecia

Extension Metro Athens (CF)

Infrastructură

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infrastructură

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infrastructură

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infrastructură

6

5

12

Extension Metro Athens (OP OALAA)

Infrastructură

Nedeterminată

6

Nedeterminat

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infrastructură

6

6

25

Franța

RCEA

Infrastructură

—

8

25

Sevelnord

Producție

—

—

—

Pilkington

Producție

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infrastructură

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infrastructură

4 și 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infrastructură

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infrastructură

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infrastructură

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infrastructură

6

8

30

ATMEL II

Producție

5,5

—

5

ATMEL III

Producție

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Producție

6

6

5

Spania

Ampliación del Puerto de Alicante

Infrastructură

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infrastructură

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infrastructură-mediu

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infrastructură-mediu

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infrastructură

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infrastructură

6

6

20

Glapilk, AIE

Producție

5

—

25

Tableros Tradema SA

Producție

10

—

10

EADS Petroquimica Española – Andalucia

Producție

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

Producție

8

—

10

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

Producție

3,5

—

Nedeterminat

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

Producție

6

—

Nedeterminat

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

Producție

Nedeterminată

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

Producție

Nedeterminată

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

Producție

Nedeterminată

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

Producție

Nedeterminată

—

Nedeterminat

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

Producție

Nedeterminată

—

Nedeterminat

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

Producție

Nedeterminată

—

Nedeterminat

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

Producție

Nedeterminată

—

Nedeterminat

Ford España – C(2003) 4229

Producție

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

Producție

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

Producție

Nedeterminată

—

7

Renault España – C(2004) 3444

Producție

Nedeterminată

—

10

Renault España – C(2004) 3702

Producție

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

Infrastructură

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

Infrastructură

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

Infrastructură

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

Infrastructură

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

Infrastructură

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

Infrastructură

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

Infrastructură

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

Infrastructură

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

Infrastructură

—

5

30

Irlanda

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Italia

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

Producție

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Infrastructură

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

Infrastructură

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241

Infrastructură

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

Infrastructură

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

Infrastructură-energie

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

Producție

6

6

4 + 7

Portugalia

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

Infrastructură-mediu

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

Infrastructură

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II – C(2000) 3486

Infrastructură

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

Infrastructură

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

Infrastructură

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

Producție

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

Producție

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

Infrastructură

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

Infrastructură-energie

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

Producție

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

Producție

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

Infrastructură

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infrastructură

6,62

12

25/27

Regatul Unit

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Producție

Nedeterminată

Nedeterminată

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Producție

Nedeterminată

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinbourgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

RĂPUNSURILE COMISIEI

SINTEZĂ

| I. | Având în vedere sumele foarte mari disponibile prin fondurile aferente proiectelor majore, Comisia consideră că este important să supună cererile respective unei gestionări mai riguroase și unei examinări mai atente. Aceasta contribuie la asigurarea unui impact maxim asupra dezvoltării regionale și o utilizare eficientă a resurselor comunitare. |
| --- | --- |

I.

Având în vedere sumele foarte mari disponibile prin fondurile aferente proiectelor majore, Comisia consideră că este important să supună cererile respective unei gestionări mai riguroase și unei examinări mai atente. Aceasta contribuie la asigurarea unui impact maxim asupra dezvoltării regionale și o utilizare eficientă a resurselor comunitare.

| III. | Comisia este de acord că solicitările de proiecte majore din partea statelor membre au fost de calitate mixtă. Pentru a ameliora calitatea dosarelor, aceasta a cerut clarificări și informații suplimentare din partea promotorilor de proiecte pe parcursul evaluării.
  Comisia a luat măsuri pentru îmbunătățirea atât a elaborării solicitărilor de proiecte de către statele membre, cât și a propriei sale evaluări. Impactul acestora va fi maxim în perioada de programare 2007-2013. |
| --- | --- |

III.

Comisia este de acord că solicitările de proiecte majore din partea statelor membre au fost de calitate mixtă. Pentru a ameliora calitatea dosarelor, aceasta a cerut clarificări și informații suplimentare din partea promotorilor de proiecte pe parcursul evaluării.

Comisia a luat măsuri pentru îmbunătățirea atât a elaborării solicitărilor de proiecte de către statele membre, cât și a propriei sale evaluări. Impactul acestora va fi maxim în perioada de programare 2007-2013.

| IV. | Comisia este de acord cu recomandările Curții și intenționează să se asigure că normele administrative îmbunătățite sunt puse în aplicare în mod corespunzător.
  Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia a publicat un document de lucru privind analiza costuri-beneficii (ACB), care ar trebui să amelioreze calitatea ACB și să ofere un cadru comun pentru evaluarea proiectelor. De asemenea, documentul stabilește metoda de calcul pentru determinarea nivelului de subvenție UE bazată pe dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1083/2006. |
| --- | --- |

IV.

Comisia este de acord cu recomandările Curții și intenționează să se asigure că normele administrative îmbunătățite sunt puse în aplicare în mod corespunzător.

Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia a publicat un document de lucru privind analiza costuri-beneficii (ACB), care ar trebui să amelioreze calitatea ACB și să ofere un cadru comun pentru evaluarea proiectelor. De asemenea, documentul stabilește metoda de calcul pentru determinarea nivelului de subvenție UE bazată pe dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1083/2006.

| V. | Comisia va folosi informațiile privind proiectele majore pentru a răspunde la întrebări specifice privind evaluarea, precum costurile unitare aferente proiectelor de infrastructură, în contextul evaluării ex post mai largi a Fondului European de Dezvoltare Regională (FEDR) din perioada 2000-2006. |
| --- | --- |

V.

Comisia va folosi informațiile privind proiectele majore pentru a răspunde la întrebări specifice privind evaluarea, precum costurile unitare aferente proiectelor de infrastructură, în contextul evaluării ex post mai largi a Fondului European de Dezvoltare Regională (FEDR) din perioada 2000-2006.

| VI. | Comisia este de acord că statele membre ar putea beneficia de evaluările ex post ale proiectelor majore și, prin urmare, a încurajat întotdeauna această practică.
  Noile formulare de solicitare cer în mod specific o descriere a poziției inițiale, împreună cu descrierea indicatorilor relevanți de realizare și a contribuției la obiectivele programelor. Noul instrument de schimb electronic de informații va facilita adunarea de date structurate privind proiectele, ceea ce este solicitat în regulamentul de punere în aplicare al Comisiei.
  Rapoartele anuale de punere în aplicare vor trebui să includă informații privind evoluția și finanțarea proiectelor majore. |
| --- | --- |

VI.

Comisia este de acord că statele membre ar putea beneficia de evaluările ex post ale proiectelor majore și, prin urmare, a încurajat întotdeauna această practică.

Noile formulare de solicitare cer în mod specific o descriere a poziției inițiale, împreună cu descrierea indicatorilor relevanți de realizare și a contribuției la obiectivele programelor. Noul instrument de schimb electronic de informații va facilita adunarea de date structurate privind proiectele, ceea ce este solicitat în regulamentul de punere în aplicare al Comisiei.

Rapoartele anuale de punere în aplicare vor trebui să includă informații privind evoluția și finanțarea proiectelor majore.

| VII. | Orice examinare a cerințelor privind proiectele majore trebuie să ia în considerare impactul ameliorărilor procedurilor aferente perioadei 2007-2013. |
| --- | --- |

VII.

Orice examinare a cerințelor privind proiectele majore trebuie să ia în considerare impactul ameliorărilor procedurilor aferente perioadei 2007-2013.

FINANȚAREA COMUNITARĂ A PROIECTELOR MAJORE FACE OBIECTUL UNEI PREGĂTIRI ADECVATE DIN PARTEA COMISIEI?

| 15. | Comisia examinează solicitările de proiecte cât mai îndeaproape cu putință, urmărind factorii și criteriile enumerate în articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999, și efectuează consultările interne necesare, iar dacă este nevoie, recurge la ajutorul Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru a face o evaluare completă. |
| --- | --- |

15.

Comisia examinează solicitările de proiecte cât mai îndeaproape cu putință, urmărind factorii și criteriile enumerate în articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999, și efectuează consultările interne necesare, iar dacă este nevoie, recurge la ajutorul Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru a face o evaluare completă.

| 16. | Comisia este de acord cu declarația de principii a Curții privind standardele ce trebuie urmărite în examinarea proiectelor majore. Cu toate acestea, este important să se aibă în vedere constrângerile mediului de reglementare:






  (a) | Comisia trebuie să se bazeze pe informațiile oferite de statele membre; |
| --- | --- | --- |

16.

Comisia este de acord cu declarația de principii a Curții privind standardele ce trebuie urmărite în examinarea proiectelor majore. Cu toate acestea, este important să se aibă în vedere constrângerile mediului de reglementare:

(a)

Comisia trebuie să se bazeze pe informațiile oferite de statele membre;

| (b) și (c) | au fost aplicate reguli diferite pentru FEDR și Fondul de Coeziune, care au fost interpretate diferit de statele membre. Comisia nu a avut criterii legale clare pe care să le poată folosi pentru a cere statelor membre să accepte o anumită contribuție financiară. |
| --- | --- |

(b) și (c)

au fost aplicate reguli diferite pentru FEDR și Fondul de Coeziune, care au fost interpretate diferit de statele membre. Comisia nu a avut criterii legale clare pe care să le poată folosi pentru a cere statelor membre să accepte o anumită contribuție financiară.

| 17. | În plus, un Ghid privind Fondul de Coeziune 2000-2006 a fost trimis statelor membre în 2000. Acesta conținea anexe privind principiul „poluatorul plătește” și finanțarea proiectelor generatoare de venituri.
  Ghidul ACB din 2002 este actualizat în momentul de față pentru a reflecta noul cadru de reglementare și pentru a include ultimele progrese metodologice. Noua versiune va fi tipărită în al doilea trimestru din 2008. Va avea secțiuni mai cuprinzătoare privind includerea impactului asupra mediului și a efectelor asupra situației locurilor de muncă în rezultatele ACB. |
| --- | --- |

17.

În plus, un Ghid privind Fondul de Coeziune 2000-2006 a fost trimis statelor membre în 2000. Acesta conținea anexe privind principiul „poluatorul plătește” și finanțarea proiectelor generatoare de venituri.

Ghidul ACB din 2002 este actualizat în momentul de față pentru a reflecta noul cadru de reglementare și pentru a include ultimele progrese metodologice. Noua versiune va fi tipărită în al doilea trimestru din 2008. Va avea secțiuni mai cuprinzătoare privind includerea impactului asupra mediului și a efectelor asupra situației locurilor de muncă în rezultatele ACB.

| 18. | Prima liniuță – Majoritatea proiectelor din 2000-2006 au fost de fapt trimise după ce au fost oferite indicații detaliate în 2003.
  A doua liniuță – Rezultatele consultărilor interservicii sunt prezentate într-o fișă care însoțește decizia propusă astfel încât Comisia să fie informată cu privire la orice păreri contrare înainte de luarea deciziei. Direcția Generală Politică Regională încearcă să procure/pună la dispoziție orice documentație suplimentară cerută de alte servicii pentru clarificarea unor puncte incerte.
  A treia liniuță – Nu există reguli de bază în regulamente cu privire la criteriile pe baza cărora sunt alocate proiecte unuia sau altuia dintre fonduri. Gama de proiecte cărora le pot fi alocate fonduri este determinată de regulamentele acestora, și anume articolul 2 din Regulamentul 1783/1999 pentru FEDR și articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1164/94 pentru Fondul de Coeziune. Fondul de Coeziune are un domeniu de aplicare mult mai îngust, fiind limitat la proiectele TEN-T și cele de mediu.
  Caseta 1 – În ceea ce privește proiectele de investiții în producție, considerațiile privind dezvoltarea regională pot fi mai importante decât argumentele împotriva finanțării bazate pe rentabilitatea financiară a proiectelor. Ajutoarele de stat sunt permise pentru a compensa dezavantajele locației.
  În ceea ce privește proiectul de metrou, s-a considerat că lipsa unei legături imediate cu TEN-T nu ar trebui să descalifice proiectul de la finanțarea prin Fondul de Coeziune. Direcția Generală Mediu era îngrijorată ca acceptarea acestui proiect să nu aibă loc în detrimentul proiectelor clasice de mediu finanțate de Fondul de Coeziune, lucru care nu s-a întâmplat. Este foarte greu să se cuantifice efectele asupra mediului ale unui proiect individual, având în vedere numărul de factori care influențează poluarea aerului și utilizarea energiei într-o mare aglomerare urbană.
  Caseta 2 – Pentru un proiect eligibil pentru finanțare din oricare fond, maturitatea este o considerație valabilă, întrucât termenele limită de finalizare pentru proiectele Fondului de Coeziune sunt oarecum mai flexibile decât cele din cadrul programelor FEDR. Rata de cofinanțare de 66 % pentru proiectele Fondului de Coeziune era justificată, având în vedere ratele mai mari de cofinanțare permise pentru Fondul de Coeziune și restricția cofinanțării FEDR a proiectelor generatoare de venituri substanțiale din cadrul statelor membre, proiecte finanțate până la 50 % de Fondul de Coeziune [articolul 29 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999]. |
| --- | --- |

18.

Prima liniuță – Majoritatea proiectelor din 2000-2006 au fost de fapt trimise după ce au fost oferite indicații detaliate în 2003.

A doua liniuță – Rezultatele consultărilor interservicii sunt prezentate într-o fișă care însoțește decizia propusă astfel încât Comisia să fie informată cu privire la orice păreri contrare înainte de luarea deciziei. Direcția Generală Politică Regională încearcă să procure/pună la dispoziție orice documentație suplimentară cerută de alte servicii pentru clarificarea unor puncte incerte.

A treia liniuță – Nu există reguli de bază în regulamente cu privire la criteriile pe baza cărora sunt alocate proiecte unuia sau altuia dintre fonduri. Gama de proiecte cărora le pot fi alocate fonduri este determinată de regulamentele acestora, și anume articolul 2 din Regulamentul 1783/1999 pentru FEDR și articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1164/94 pentru Fondul de Coeziune. Fondul de Coeziune are un domeniu de aplicare mult mai îngust, fiind limitat la proiectele TEN-T și cele de mediu.

Caseta 1 – În ceea ce privește proiectele de investiții în producție, considerațiile privind dezvoltarea regională pot fi mai importante decât argumentele împotriva finanțării bazate pe rentabilitatea financiară a proiectelor. Ajutoarele de stat sunt permise pentru a compensa dezavantajele locației.

În ceea ce privește proiectul de metrou, s-a considerat că lipsa unei legături imediate cu TEN-T nu ar trebui să descalifice proiectul de la finanțarea prin Fondul de Coeziune. Direcția Generală Mediu era îngrijorată ca acceptarea acestui proiect să nu aibă loc în detrimentul proiectelor clasice de mediu finanțate de Fondul de Coeziune, lucru care nu s-a întâmplat. Este foarte greu să se cuantifice efectele asupra mediului ale unui proiect individual, având în vedere numărul de factori care influențează poluarea aerului și utilizarea energiei într-o mare aglomerare urbană.

Caseta 2 – Pentru un proiect eligibil pentru finanțare din oricare fond, maturitatea este o considerație valabilă, întrucât termenele limită de finalizare pentru proiectele Fondului de Coeziune sunt oarecum mai flexibile decât cele din cadrul programelor FEDR. Rata de cofinanțare de 66 % pentru proiectele Fondului de Coeziune era justificată, având în vedere ratele mai mari de cofinanțare permise pentru Fondul de Coeziune și restricția cofinanțării FEDR a proiectelor generatoare de venituri substanțiale din cadrul statelor membre, proiecte finanțate până la 50 % de Fondul de Coeziune [articolul 29 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999].

| 19. | Perioada limitată de procesare a solicitărilor începe de la primirea informațiilor complete. Prin urmare, perioadele de procesare la care face referire Curtea nu reprezintă neapărat o nerespectare a termenului limită. După cum remarcă însăși Curtea, motivul întârzierilor a fost în principal necesitatea de a cere clarificări sau informații lipsă de la autoritățile de gestionare. |
| --- | --- |

19.

Perioada limitată de procesare a solicitărilor începe de la primirea informațiilor complete. Prin urmare, perioadele de procesare la care face referire Curtea nu reprezintă neapărat o nerespectare a termenului limită. După cum remarcă însăși Curtea, motivul întârzierilor a fost în principal necesitatea de a cere clarificări sau informații lipsă de la autoritățile de gestionare.

| 20. | Prima liniuță – Comisia încurajează statele membre să prezinte solicitări de finanțare pentru proiecte care sunt suficient de mature. Pentru a evita prezentarea de solicitări de finanțare pentru proiecte imature, Comisia a decis în 2002 că deciziile privind proiectele Fondului de Coeziune vor putea fi modificate doar o singură dată pe durata proiectului. Facilitatea JASPERS înființată acum pentru perioada 2007-2013 (a se vedea răspunsul la punctul 57) are ca scop și acordarea de asistență statelor membre pentru o mai bună elaborare a proiectelor. Costurile pot fi depășite chiar și în cazul proiectelor bine elaborate, mature, în special ca rezultat al inflației costurilor materiilor prime și mai ales având în vedere că punerea în aplicare se efectuează pe parcursul mai multor ani. Întârzierile sunt cauzate uneori de procedurile administrative sau juridice din statul membru, care sunt și ele independente de stadiul de maturitate al proiectului la prezentarea acestuia.
  A doua liniuță – Regulamentele permit statelor membre să prezinte solicitări de finanțare pentru proiecte care sunt aproape finalizate. Pentru proiectele de investiții în producție subvenția UE este adesea acordată pentru a „suplimenta” ajutorul național în limita permisă de ajutorul de stat; decizia autorităților naționale este luată mult înainte de finalizarea proiectului. În orice caz, indiferent de momentul prezentării, informațiile cerute în solicitări impun o disciplină benefică statelor membre cu privire la justificarea proiectelor și creșterea transparenței.
  A treia liniuță – Proiectele de investiții în producție sunt supuse regulilor privind sistemele de ajutor de stat, care includ criterii de evaluare a eligibilității pentru ajutor și a compatibilității pachetului de ajutor propus cu regulile privind ajutorul de stat. Formularul standard de solicitare cere, în plus, informații privind modalitatea prin care contribuția FEDR accelerează sau este esențială pentru punerea în aplicare a proiectului. Curtea este, de asemenea, invitată să consulte răspunsul la punctul 32.
  A patra liniuță – Cazurile de grupuri de proiecte care sunt acceptate ca proiect major FEDR sunt rare și justificate de împrejurări speciale. Avantajul statutului de proiect major în cadrul regulii „n+2” este contrabalansat de cerințele de informare mai stringente. Acest lucru reduce riscul de solicitări de proiecte majore frauduloase. Din experiența Comisiei, există un risc mai mare ca statele membre să nu notifice proiectele care întrunesc criteriile de proiecte majore, acest risc aflându-se în spatele definiției din regulamente drept „o serie de lucrări indivizibile din punct de vedere economic”. |
| --- | --- |

20.

Prima liniuță – Comisia încurajează statele membre să prezinte solicitări de finanțare pentru proiecte care sunt suficient de mature. Pentru a evita prezentarea de solicitări de finanțare pentru proiecte imature, Comisia a decis în 2002 că deciziile privind proiectele Fondului de Coeziune vor putea fi modificate doar o singură dată pe durata proiectului. Facilitatea JASPERS înființată acum pentru perioada 2007-2013 (a se vedea răspunsul la punctul 57) are ca scop și acordarea de asistență statelor membre pentru o mai bună elaborare a proiectelor. Costurile pot fi depășite chiar și în cazul proiectelor bine elaborate, mature, în special ca rezultat al inflației costurilor materiilor prime și mai ales având în vedere că punerea în aplicare se efectuează pe parcursul mai multor ani. Întârzierile sunt cauzate uneori de procedurile administrative sau juridice din statul membru, care sunt și ele independente de stadiul de maturitate al proiectului la prezentarea acestuia.

A doua liniuță – Regulamentele permit statelor membre să prezinte solicitări de finanțare pentru proiecte care sunt aproape finalizate. Pentru proiectele de investiții în producție subvenția UE este adesea acordată pentru a „suplimenta” ajutorul național în limita permisă de ajutorul de stat; decizia autorităților naționale este luată mult înainte de finalizarea proiectului. În orice caz, indiferent de momentul prezentării, informațiile cerute în solicitări impun o disciplină benefică statelor membre cu privire la justificarea proiectelor și creșterea transparenței.

A treia liniuță – Proiectele de investiții în producție sunt supuse regulilor privind sistemele de ajutor de stat, care includ criterii de evaluare a eligibilității pentru ajutor și a compatibilității pachetului de ajutor propus cu regulile privind ajutorul de stat. Formularul standard de solicitare cere, în plus, informații privind modalitatea prin care contribuția FEDR accelerează sau este esențială pentru punerea în aplicare a proiectului. Curtea este, de asemenea, invitată să consulte răspunsul la punctul 32.

A patra liniuță – Cazurile de grupuri de proiecte care sunt acceptate ca proiect major FEDR sunt rare și justificate de împrejurări speciale. Avantajul statutului de proiect major în cadrul regulii „n+2” este contrabalansat de cerințele de informare mai stringente. Acest lucru reduce riscul de solicitări de proiecte majore frauduloase. Din experiența Comisiei, există un risc mai mare ca statele membre să nu notifice proiectele care întrunesc criteriile de proiecte majore, acest risc aflându-se în spatele definiției din regulamente drept „o serie de lucrări indivizibile din punct de vedere economic”.

| 22. | Comisia este de acord că ACB prezentate au avut o calitate mixtă/au fost inegale din punct de vedere al calității. Utilizarea ghidului ACB nu a fost obligatorie, dar Direcția Generală Politică Regională a încurajat autoritățile naționale să îl urmeze și a contribuit la activități de formare în acest sens. Mai presus de toate, Comisia a încercat totuși să promoveze consecvența internă a abordărilor metodologice ale ACB în proiecte la nivel de stat membru, deoarece ACB este utilizată pentru alocarea resurselor financiare proiectelor și prin urmare trebuie aplicată în mod consecvent.
  Pentru a îmbunătăți calitatea și comparabilitatea ACB din perioada de programare 2007-2013, Direcția Generală Politică Regională a elaborat un document de lucru care oferă indicații privind efectuarea ACB (documentul de lucru nr. 4 – a se vedea răspunsul la punctul 24). |
| --- | --- |

22.

Comisia este de acord că ACB prezentate au avut o calitate mixtă/au fost inegale din punct de vedere al calității. Utilizarea ghidului ACB nu a fost obligatorie, dar Direcția Generală Politică Regională a încurajat autoritățile naționale să îl urmeze și a contribuit la activități de formare în acest sens. Mai presus de toate, Comisia a încercat totuși să promoveze consecvența internă a abordărilor metodologice ale ACB în proiecte la nivel de stat membru, deoarece ACB este utilizată pentru alocarea resurselor financiare proiectelor și prin urmare trebuie aplicată în mod consecvent.

Pentru a îmbunătăți calitatea și comparabilitatea ACB din perioada de programare 2007-2013, Direcția Generală Politică Regională a elaborat un document de lucru care oferă indicații privind efectuarea ACB (documentul de lucru nr. 4 – a se vedea răspunsul la punctul 24).

| 23. | Nivelul de detalii cerute în analiza avansată ca justificare a propunerilor de finanțare este, de asemenea, o chestiune de apreciere, mai ales atunci când analiza prezentată este bazată pe criterii naționale aferente investițiilor în infrastructură sau pe o examinare a ajutorului de stat. |
| --- | --- |

23.

Nivelul de detalii cerute în analiza avansată ca justificare a propunerilor de finanțare este, de asemenea, o chestiune de apreciere, mai ales atunci când analiza prezentată este bazată pe criterii naționale aferente investițiilor în infrastructură sau pe o examinare a ajutorului de stat.

| 24. | Primul paragraf – Este adevărat că solicitările de proiecte majore prezentau câteodată deficiențele enumerate de Curte și că, în unele cazuri, Comisia nu a putut să obțină informațiile suplimentare necesare pentru completarea datelor lipsă înainte de a aproba proiecte.
  Pentru perioada 2007-2013, documentul de lucru nr. 4 care conține orientări pentru efectuarea ACB oferă un set de reguli de lucru și valori orientative pentru parametrii-cheie aferenți ACB (de exemplu, rate de actualizare, perioade de referință). În document, Comisia recomandă ca statele membre să își elaboreze propriile orientări privind ACB luând în considerare condițiile economice și instituționale specifice acestora. JASPERS (a se vedea răspunsul la punctul 57) asistă în momentul de față statele membre la elaborarea orientărilor naționale.
  Prima liniuță – Din 2007, după includerea în regulamentul de punere în aplicare al Comisiei a unei liste structurate de date necesare pentru solicitările de proiecte majore [anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006], nu va fi posibilă omiterea informațiilor cheie precum rata de rentabilitate sau perioada de referință, astfel încât proiectele care nu conțin elemente de bază ale ACB nu vor fi în principiu considerate admisibile.
  A doua liniuță – Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia recomandă utilizarea orizonturilor standard de timp de referință în funcție de sector (documentul de lucru nr. 4). Cuantificarea impactelor asupra mediului nu este clară; totuși, în ghidul ACB se specifică clar că acest lucru trebuie făcut și recomandă folosirea oricăreia dintre diversele tehnici care au fost elaborate.
  A treia liniuță – Ratele de actualizare recomandate de Comisie sunt destinate drept etaloane față de care ratele naționale pot diferi, dar Comisia recomandă consecvența internă în cadrul proiectelor similare dintr-un stat membru sau regiune. Formularele de solicitare pentru perioada 2007-2013 fac clar diferența între rentabilitate financiară cu și fără subvenția UE. Cu privire la includerea amortizării, atât ghidul ACB, cât și documentul de lucru nr. 4 specifică în mod clar că acesta este un element contabil, și nu flux de numerar și prin urmare trebuie exclus din analiza actualizată a fluxurilor de numerar.
  Al doilea paragraf – Comisia își exprimă acordul cu privire la relativa deficiență a ACB în ceea ce privește investițiile în producție în comparație cu proiectele de infrastructură. Pentru a orienta mai bine statele membre în legătură cu ACB aferentă investițiilor în producție, Comisia intenționează să adauge în ghidul actualizat al ACB un studiu de caz cu privire la o investiție în producție. Vor fi subliniate diferențele dintre analiza financiară și analiza economică în cazul proiectelor industriale.
  Caseta 3 – Comisia își exprimă acordul că, în măsura posibilului, informațiile privind impactul proiectelor asupra locațiilor aferente trebuie luate în considerare când se elaborează o solicitare de proiect major. Trebuie remarcat că efectele de rețea sunt în general examinate în analiza de trafic și cerere și, prin urmare, sunt deja incluse în ACB-uri în mod indirect. |
| --- | --- |

24.

Primul paragraf – Este adevărat că solicitările de proiecte majore prezentau câteodată deficiențele enumerate de Curte și că, în unele cazuri, Comisia nu a putut să obțină informațiile suplimentare necesare pentru completarea datelor lipsă înainte de a aproba proiecte.

Pentru perioada 2007-2013, documentul de lucru nr. 4 care conține orientări pentru efectuarea ACB oferă un set de reguli de lucru și valori orientative pentru parametrii-cheie aferenți ACB (de exemplu, rate de actualizare, perioade de referință). În document, Comisia recomandă ca statele membre să își elaboreze propriile orientări privind ACB luând în considerare condițiile economice și instituționale specifice acestora. JASPERS (a se vedea răspunsul la punctul 57) asistă în momentul de față statele membre la elaborarea orientărilor naționale.

Prima liniuță – Din 2007, după includerea în regulamentul de punere în aplicare al Comisiei a unei liste structurate de date necesare pentru solicitările de proiecte majore [anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006], nu va fi posibilă omiterea informațiilor cheie precum rata de rentabilitate sau perioada de referință, astfel încât proiectele care nu conțin elemente de bază ale ACB nu vor fi în principiu considerate admisibile.

A doua liniuță – Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia recomandă utilizarea orizonturilor standard de timp de referință în funcție de sector (documentul de lucru nr. 4). Cuantificarea impactelor asupra mediului nu este clară; totuși, în ghidul ACB se specifică clar că acest lucru trebuie făcut și recomandă folosirea oricăreia dintre diversele tehnici care au fost elaborate.

A treia liniuță – Ratele de actualizare recomandate de Comisie sunt destinate drept etaloane față de care ratele naționale pot diferi, dar Comisia recomandă consecvența internă în cadrul proiectelor similare dintr-un stat membru sau regiune. Formularele de solicitare pentru perioada 2007-2013 fac clar diferența între rentabilitate financiară cu și fără subvenția UE. Cu privire la includerea amortizării, atât ghidul ACB, cât și documentul de lucru nr. 4 specifică în mod clar că acesta este un element contabil, și nu flux de numerar și prin urmare trebuie exclus din analiza actualizată a fluxurilor de numerar.

Al doilea paragraf – Comisia își exprimă acordul cu privire la relativa deficiență a ACB în ceea ce privește investițiile în producție în comparație cu proiectele de infrastructură. Pentru a orienta mai bine statele membre în legătură cu ACB aferentă investițiilor în producție, Comisia intenționează să adauge în ghidul actualizat al ACB un studiu de caz cu privire la o investiție în producție. Vor fi subliniate diferențele dintre analiza financiară și analiza economică în cazul proiectelor industriale.

Caseta 3 – Comisia își exprimă acordul că, în măsura posibilului, informațiile privind impactul proiectelor asupra locațiilor aferente trebuie luate în considerare când se elaborează o solicitare de proiect major. Trebuie remarcat că efectele de rețea sunt în general examinate în analiza de trafic și cerere și, prin urmare, sunt deja incluse în ACB-uri în mod indirect.

| 25. | Comisia a efectuat în general o analiză minuțioasă. Perioada relativ lungă de timp pentru adoptarea solicitărilor de proiecte se datorează în general „cererilor de informații suplimentare pe care Comisia trebuie să le facă pentru marea majoritate a proiectelor majore” (a se vedea punctul 19).
  În vreme ce Comisia respinge foarte rar proiecte, în unele cazuri statele membre retrag proiecte ca urmare a observațiilor Comisiei. |
| --- | --- |

25.

Comisia a efectuat în general o analiză minuțioasă. Perioada relativ lungă de timp pentru adoptarea solicitărilor de proiecte se datorează în general „cererilor de informații suplimentare pe care Comisia trebuie să le facă pentru marea majoritate a proiectelor majore” (a se vedea punctul 19).

În vreme ce Comisia respinge foarte rar proiecte, în unele cazuri statele membre retrag proiecte ca urmare a observațiilor Comisiei.

| 27. | Scopul examinării ajutorului de stat este acela de a se asigura că ajutorul de stat este permis doar până la nivelul necesar pentru compensarea dezavantajelor unei locații specifice sau pentru răsplătirea anumitor activități efectuate în interesul public (precum cercetare, formare sau protecția mediului). |
| --- | --- |

27.

Scopul examinării ajutorului de stat este acela de a se asigura că ajutorul de stat este permis doar până la nivelul necesar pentru compensarea dezavantajelor unei locații specifice sau pentru răsplătirea anumitor activități efectuate în interesul public (precum cercetare, formare sau protecția mediului).

| 29. | În cazurile la care face referire Curtea, s-a considerat că analizele costuri-beneficii sau cele financiare justifică ratele de cofinanțare propuse, adesea după multe discuții interne.
  Unitatea de evaluare a creat un program informatic ACB care poate fi folosit de funcționari pentru verificarea corectitudinii analizelor efectuate de statele membre, inclusiv a calculului deficitului de finanțare făcut pentru determinarea subvenției UE. Programul informatic a fost disponibil de la sfârșitul anului 2004 și a fost actualizat recent pentru a include noile reguli de cofinanțare pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

29.

În cazurile la care face referire Curtea, s-a considerat că analizele costuri-beneficii sau cele financiare justifică ratele de cofinanțare propuse, adesea după multe discuții interne.

Unitatea de evaluare a creat un program informatic ACB care poate fi folosit de funcționari pentru verificarea corectitudinii analizelor efectuate de statele membre, inclusiv a calculului deficitului de finanțare făcut pentru determinarea subvenției UE. Programul informatic a fost disponibil de la sfârșitul anului 2004 și a fost actualizat recent pentru a include noile reguli de cofinanțare pentru perioada 2007-2013.

| 30. | Regulamentele 2000-2006 permiteau o flexibilitate considerabilă în stabilirea ratelor de cofinanțare. Flexibilitatea permisă de regulament în cazul Fondului de Coeziune a fost chiar mai mare decât în cazul FEDR. Orientarea Comisiei (de exemplu, „tabelele rezumative pentru evaluări” la care se face referire la punctul 18) urmărește o consecvență maximă a metodelor folosite, în special în mod intern în cadrul unui anumit stat membru, dar nu poate impune practici standard în totalitate.
  Pentru perioada de programare 2007-2013, articolul 55 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 oferă reguli mai clare pentru modularea contribuțiilor din partea fondurilor. Metoda de calcul pentru modularea subvenției UE a fost explicată în documentul de lucru nr. 4 (a se vedea răspunsul la punctul 24). Formularele de solicitare au fost și ele adaptate pentru a asigura oferirea de informații relevante. |
| --- | --- |

30.

Regulamentele 2000-2006 permiteau o flexibilitate considerabilă în stabilirea ratelor de cofinanțare. Flexibilitatea permisă de regulament în cazul Fondului de Coeziune a fost chiar mai mare decât în cazul FEDR. Orientarea Comisiei (de exemplu, „tabelele rezumative pentru evaluări” la care se face referire la punctul 18) urmărește o consecvență maximă a metodelor folosite, în special în mod intern în cadrul unui anumit stat membru, dar nu poate impune practici standard în totalitate.

Pentru perioada de programare 2007-2013, articolul 55 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 oferă reguli mai clare pentru modularea contribuțiilor din partea fondurilor. Metoda de calcul pentru modularea subvenției UE a fost explicată în documentul de lucru nr. 4 (a se vedea răspunsul la punctul 24). Formularele de solicitare au fost și ele adaptate pentru a asigura oferirea de informații relevante.

| 31. | Condițiile socioeconomice precum prosperitatea relativă a regiunii unde este făcută investiția pot juca un rol indirect în determinarea subvenției prin analiza de cerere aferentă ACB.
  Analiza economică joacă în principal un rol în decizia de a finanța sau nu un proiect de infrastructură. Cu toate acestea, odată ce un proiect este selectat pe baza impactului său socioeconomic, subvenția este în general determinată pe baza analizei financiare. Comisia consideră că aceasta este o abordare corectă. Acordarea de resurse financiare mai mici unor proiecte foarte atrăgătoare din punct de vedere economic le-ar putea pune în pericol.
  Comisia consideră că nu poate lua decizii cu privire la structura pachetului complet de finanțare propus de statul membru, ci doar cu privire la nivelul subvenției comunitare. |
| --- | --- |

31.

Condițiile socioeconomice precum prosperitatea relativă a regiunii unde este făcută investiția pot juca un rol indirect în determinarea subvenției prin analiza de cerere aferentă ACB.

Analiza economică joacă în principal un rol în decizia de a finanța sau nu un proiect de infrastructură. Cu toate acestea, odată ce un proiect este selectat pe baza impactului său socioeconomic, subvenția este în general determinată pe baza analizei financiare. Comisia consideră că aceasta este o abordare corectă. Acordarea de resurse financiare mai mici unor proiecte foarte atrăgătoare din punct de vedere economic le-ar putea pune în pericol.

Comisia consideră că nu poate lua decizii cu privire la structura pachetului complet de finanțare propus de statul membru, ci doar cu privire la nivelul subvenției comunitare.

| 32. | Dacă o investiție în producție a fost supusă unei aprobări de ajutor de stat ad-hoc sau este conformă cu un sistem aprobat de ajutor de stat, este normal ca luarea în considerare a unei contribuții UE cerute în cadrul pachetului aprobat de ajutor public să se bazeze pe această evaluare (a se vedea răspunsurile la punctele 20 și 27).
  A se vedea răspunsul la punctul 31 pentru detalii cu privire la luarea în considerare a factorilor socioeconomici pentru modularea nivelului de subvenție.
  Comisia își exprimă acordul că sunt necesare proceduri de evaluare comparativă a solicitărilor de ajutor pentru proiectele de investiții în producție la nivel național, pentru a lua în considerare problemele economice mai largi și a evita suprafinanțarea.
  Caseta 4 – Statutul financiar al unei companii care urmărește o investiție într-o anumită locație nu este un factor determinant în luarea deciziei de acordare a ajutorului, spre deosebire de rentabilitatea financiară preconizată a investiției (marginale) în locația respectivă. Inerția este un risc tipic în sistemele de ajutor de stat, având în vedere că se poate presupune că o mare parte a proiectelor majore au valori actuale nete financiare pozitive și rate de rentabilitate financiară mai mari decât rata de actualizare financiară, iar uneori obiectivul principal al ajutorului este atragerea într-o zonă mai puțin dezvoltată a unei investiții care ar fi fost oricum făcută în alte zone. |
| --- | --- |

32.

Dacă o investiție în producție a fost supusă unei aprobări de ajutor de stat ad-hoc sau este conformă cu un sistem aprobat de ajutor de stat, este normal ca luarea în considerare a unei contribuții UE cerute în cadrul pachetului aprobat de ajutor public să se bazeze pe această evaluare (a se vedea răspunsurile la punctele 20 și 27).

A se vedea răspunsul la punctul 31 pentru detalii cu privire la luarea în considerare a factorilor socioeconomici pentru modularea nivelului de subvenție.

Comisia își exprimă acordul că sunt necesare proceduri de evaluare comparativă a solicitărilor de ajutor pentru proiectele de investiții în producție la nivel național, pentru a lua în considerare problemele economice mai largi și a evita suprafinanțarea.

Caseta 4 – Statutul financiar al unei companii care urmărește o investiție într-o anumită locație nu este un factor determinant în luarea deciziei de acordare a ajutorului, spre deosebire de rentabilitatea financiară preconizată a investiției (marginale) în locația respectivă. Inerția este un risc tipic în sistemele de ajutor de stat, având în vedere că se poate presupune că o mare parte a proiectelor majore au valori actuale nete financiare pozitive și rate de rentabilitate financiară mai mari decât rata de actualizare financiară, iar uneori obiectivul principal al ajutorului este atragerea într-o zonă mai puțin dezvoltată a unei investiții care ar fi fost oricum făcută în alte zone.

| 33. | Pe lângă orientările la care face referire Curtea, Comisia oferise anterior orientări la care se face referire la punctele 17 și 18 în 1999-2001, o notă directoare cu privire la determinarea ratei de asistență pentru investițiile generatoare de venituri aferente fondurilor structurale în 2002, iar în 2003 recomandase statelor membre să aplice principii comune pentru ratele de actualizare și alți parametri în analizele financiare (a se vedea punctul 28). |
| --- | --- |

33.

Pe lângă orientările la care face referire Curtea, Comisia oferise anterior orientări la care se face referire la punctele 17 și 18 în 1999-2001, o notă directoare cu privire la determinarea ratei de asistență pentru investițiile generatoare de venituri aferente fondurilor structurale în 2002, iar în 2003 recomandase statelor membre să aplice principii comune pentru ratele de actualizare și alți parametri în analizele financiare (a se vedea punctul 28).

| 34. | Pentru proiectele de parteneriat public-privat, documentul de lucru nr. 4 sugerează că utilizarea unei rate de actualizare mai mari poate fi adecvată pentru a reflecta costul de oportunitate al capitalului mai mare pentru investitorul privat. Cu privire la considerațiile privind prosperitatea relativă, documentul de lucru recomandă luarea explicită în considerare a disponibilității tarifurilor pentru determinarea veniturilor de proiect, care reprezintă un element din formula deficitului de finanțare. |
| --- | --- |

34.

Pentru proiectele de parteneriat public-privat, documentul de lucru nr. 4 sugerează că utilizarea unei rate de actualizare mai mari poate fi adecvată pentru a reflecta costul de oportunitate al capitalului mai mare pentru investitorul privat. Cu privire la considerațiile privind prosperitatea relativă, documentul de lucru recomandă luarea explicită în considerare a disponibilității tarifurilor pentru determinarea veniturilor de proiect, care reprezintă un element din formula deficitului de finanțare.

EVALUAREA EX POST A PROIECTELOR MAJORE FURNIZEAZĂ REZULTATE UTILE PENTRU PROCESUL DECIZIONAL ULTERIOR?

| 36. | Evaluarea ex post a FEDR a fost efectuată în perioada 1994-1999 pentru întregul „obiectiv” și prin urmare a cuprins intervenții la diferite nivele, deși în principal la nivel de program global. A se vedea răspunsul la punctul 55 cu privire la evaluările ex post din perioada 2000-2006. |
| --- | --- |

36.

Evaluarea ex post a FEDR a fost efectuată în perioada 1994-1999 pentru întregul „obiectiv” și prin urmare a cuprins intervenții la diferite nivele, deși în principal la nivel de program global. A se vedea răspunsul la punctul 55 cu privire la evaluările ex post din perioada 2000-2006.

| 38. | Informațiile din sistemul de monitorizare nu reprezintă singura bază pentru evaluarea ex post. Astfel de date trebuie suplimentate, de exemplu, cu analiza efectelor de rețea, cererea pe termen mai lung și impactul de după fazele de investiții etc. |
| --- | --- |

38.

Informațiile din sistemul de monitorizare nu reprezintă singura bază pentru evaluarea ex post. Astfel de date trebuie suplimentate, de exemplu, cu analiza efectelor de rețea, cererea pe termen mai lung și impactul de după fazele de investiții etc.

| 39. | Comisia este de aceeași părere ca și Curtea în ceea ce privește importanța evaluării ca element în luarea deciziilor viitoare privind finanțarea și punerea în aplicare și în ceea ce privește necesitatea de instrumente care să determine și să culeagă datele necesare pentru efectuarea evaluărilor. Aceasta a făcut eforturi considerabile pentru ameliorarea aranjamentelor de evaluare și pentru susținerea unei „mentalități” de evaluare printre actorii responsabili de cheltuieli aferente acțiunilor structurale. |
| --- | --- |

39.

Comisia este de aceeași părere ca și Curtea în ceea ce privește importanța evaluării ca element în luarea deciziilor viitoare privind finanțarea și punerea în aplicare și în ceea ce privește necesitatea de instrumente care să determine și să culeagă datele necesare pentru efectuarea evaluărilor. Aceasta a făcut eforturi considerabile pentru ameliorarea aranjamentelor de evaluare și pentru susținerea unei „mentalități” de evaluare printre actorii responsabili de cheltuieli aferente acțiunilor structurale.

| 40. | Alte excepții au fost evaluarea ex post a ACB-urilor proiectelor de mediu din Irlanda în 2002/2003 și o evaluare ex post din 1993-1999 publicată recent și proiectele Fondului de Coeziune din 2000-2006 din Portugalia. Pentru perioada 1994-1999, regulamentele nu au alocat explicit responsabilitatea pentru evaluarea ex post (după cum este cazul pentru perioadele 2000-2006 și 2007-2013). În cele din urmă, Comisia (nu statele membre) a fost cea care și-a asumat responsabilitatea pentru evaluarea ex post. Nu a existat nicio cerință în reglementări cu privire la efectuarea de evaluări ex post la nivel de proiecte, deși acest lucru este încurajat.
  Adesea se elaborează rapoarte privind realizarea proiectelor majore de infrastructură în scopul dezvoltării ulterioare a acestora, după cum a fost cazul proiectului de metrou din Atena (Athens Metro) prin „Studiul privind dezvoltarea metroului” și planul de afaceri pe 20 de ani. Aceste studii cuprind multe informații cu privire la stadiile anterioare ale proiectului asemănătoare cu cele dintr-o evaluare ex post. |
| --- | --- |

40.

Alte excepții au fost evaluarea ex post a ACB-urilor proiectelor de mediu din Irlanda în 2002/2003 și o evaluare ex post din 1993-1999 publicată recent și proiectele Fondului de Coeziune din 2000-2006 din Portugalia. Pentru perioada 1994-1999, regulamentele nu au alocat explicit responsabilitatea pentru evaluarea ex post (după cum este cazul pentru perioadele 2000-2006 și 2007-2013). În cele din urmă, Comisia (nu statele membre) a fost cea care și-a asumat responsabilitatea pentru evaluarea ex post. Nu a existat nicio cerință în reglementări cu privire la efectuarea de evaluări ex post la nivel de proiecte, deși acest lucru este încurajat.

Adesea se elaborează rapoarte privind realizarea proiectelor majore de infrastructură în scopul dezvoltării ulterioare a acestora, după cum a fost cazul proiectului de metrou din Atena (Athens Metro) prin „Studiul privind dezvoltarea metroului” și planul de afaceri pe 20 de ani. Aceste studii cuprind multe informații cu privire la stadiile anterioare ale proiectului asemănătoare cu cele dintr-o evaluare ex post.

| 41. | Evaluarea la care face referire Curtea la punctul 41 litera (d) a oferit informații utile cu privire la viitorul proces decizional, iar dezbaterea rezultatelor studiului a dus la îmbunătățirea noului cadru de reglementare pentru perioada de programare 2007-2013. |
| --- | --- |

41.

Evaluarea la care face referire Curtea la punctul 41 litera (d) a oferit informații utile cu privire la viitorul proces decizional, iar dezbaterea rezultatelor studiului a dus la îmbunătățirea noului cadru de reglementare pentru perioada de programare 2007-2013.

| 42. | Comisia a acceptat pe deplin deficiențele datorate lipsei de informații cu privire la perioada 1994-1999 și a luat măsuri pentru a ameliora adunarea datelor în perioada 2000-2006 și cu atât mai mult pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

42.

Comisia a acceptat pe deplin deficiențele datorate lipsei de informații cu privire la perioada 1994-1999 și a luat măsuri pentru a ameliora adunarea datelor în perioada 2000-2006 și cu atât mai mult pentru perioada 2007-2013.

| 43. | Cu noul instrument de schimb electronic de informații „SFC2007” nu va fi posibilă transmiterea unei solicitări de proiect major până când toate datele structurate [anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006] nu sunt înregistrate în sistem. |
| --- | --- |

43.

Cu noul instrument de schimb electronic de informații „SFC2007” nu va fi posibilă transmiterea unei solicitări de proiect major până când toate datele structurate [anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006] nu sunt înregistrate în sistem.

| 44. | Comisia a urmărit rezultatele evaluării la care face referire Curtea, așa cum este descris în răspunsul la punctul 41. A se vedea și diversele măsuri luate pentru ameliorarea datelor disponibile pentru evaluare la care se face referire în răspunsurile la punctele 24, 42 și 43.






  (c) | Recent Comisia a elaborat un document de lucru privind metodele de măsurare a efectelor asupra situației locurilor de muncă. Aceasta încurajează statele membre să folosească această metodologie pentru o mai bună informare cu privire la crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- | --- |

44.

Comisia a urmărit rezultatele evaluării la care face referire Curtea, așa cum este descris în răspunsul la punctul 41. A se vedea și diversele măsuri luate pentru ameliorarea datelor disponibile pentru evaluare la care se face referire în răspunsurile la punctele 24, 42 și 43.

(c)

Recent Comisia a elaborat un document de lucru privind metodele de măsurare a efectelor asupra situației locurilor de muncă. Aceasta încurajează statele membre să folosească această metodologie pentru o mai bună informare cu privire la crearea de locuri de muncă.

| 45. | (b) | Este adevărat că în multe solicitări de finanțare poziția inițială nu este descrisă în mod explicit sau cuprinzător. Cu toate acestea, având în vedere că ACB este realizată pe bază marginală, adică este bazată pe diferența dintre un scenariu care include proiectul și un scenariu care nu îl include, cel din urmă este, desigur, modelat pe situația existentă. Noile formulare de solicitare sunt mai specifice cu privire la acest punct. Ele cer, de asemenea, indicatori relevanți de realizare și contribuția la obiectivele programelor. |
| --- | --- | --- |

45.

(b)

Este adevărat că în multe solicitări de finanțare poziția inițială nu este descrisă în mod explicit sau cuprinzător. Cu toate acestea, având în vedere că ACB este realizată pe bază marginală, adică este bazată pe diferența dintre un scenariu care include proiectul și un scenariu care nu îl include, cel din urmă este, desigur, modelat pe situația existentă. Noile formulare de solicitare sunt mai specifice cu privire la acest punct. Ele cer, de asemenea, indicatori relevanți de realizare și contribuția la obiectivele programelor.

| 46. | A se vedea răspunsul la punctul 42. |
| --- | --- |

46.

A se vedea răspunsul la punctul 42.

| 48. | (b) | Comisia intenționează să exploreze problema costurilor unitare mai temeinic începând cu evaluarea ex post 2000-2006 a FEDR. Una dintre evaluări se va concentra asupra eficienței proiectelor majore finanțate prin FEDR. Aceasta va elabora și va testa și o metodologie de investigare a costurilor unitare, care va fi ulterior aplicată în evaluările viitoare, precum evaluările ex post planificate ale proiectelor Fondului de Coeziune și ISPA. Obiectivul suprem este crearea unei baze de date a costurilor unitare care să includă atât operațiunile finanțate prin politica de coeziune, cât și etaloanele internaționale disponibile. |
| --- | --- | --- |

48.

(b)

Comisia intenționează să exploreze problema costurilor unitare mai temeinic începând cu evaluarea ex post 2000-2006 a FEDR. Una dintre evaluări se va concentra asupra eficienței proiectelor majore finanțate prin FEDR. Aceasta va elabora și va testa și o metodologie de investigare a costurilor unitare, care va fi ulterior aplicată în evaluările viitoare, precum evaluările ex post planificate ale proiectelor Fondului de Coeziune și ISPA. Obiectivul suprem este crearea unei baze de date a costurilor unitare care să includă atât operațiunile finanțate prin politica de coeziune, cât și etaloanele internaționale disponibile.

| (d) | La momentul recalculării ex post a ratei de rentabilitate economică a proiectelor, cifrele reale erau în mare parte disponibile doar pentru fazele de investiții (de exemplu, sume aferente costurilor de investiții și termene) și doar în parte pentru fazele operaționale. De aceea a fost nevoie ca în câteva cazuri recalcularea ex post să folosească cifrele ex post pentru măsurarea beneficiilor nete ale proiectului, cifre care apar în faza operațională. |
| --- | --- |

(d)

La momentul recalculării ex post a ratei de rentabilitate economică a proiectelor, cifrele reale erau în mare parte disponibile doar pentru fazele de investiții (de exemplu, sume aferente costurilor de investiții și termene) și doar în parte pentru fazele operaționale. De aceea a fost nevoie ca în câteva cazuri recalcularea ex post să folosească cifrele ex post pentru măsurarea beneficiilor nete ale proiectului, cifre care apar în faza operațională.

| (e) | Este necesar să se ia în considerare dificultățile în estimarea creării indirecte de locuri de muncă datorate proiectelor de infrastructură. Din acest motiv Comisia a hotărât să nu ceară aceste informații în solicitările de proiecte majore de infrastructură pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

(e)

Este necesar să se ia în considerare dificultățile în estimarea creării indirecte de locuri de muncă datorate proiectelor de infrastructură. Din acest motiv Comisia a hotărât să nu ceară aceste informații în solicitările de proiecte majore de infrastructură pentru perioada 2007-2013.

| 49. | (a) | Impacturile indirecte preconizate de ACB-urile proiectelor de infrastructură, precum crearea indirectă de locuri de muncă sau reducerea aglomerărilor de trafic ca urmare a extinderii unei căi ferate, nu pot fi măsurate prin monitorizare. Rezultatele financiare și fizice pot fi monitorizate în faza de investiție, dar același lucru nu este valabil pentru impacturile economice care apar în faza operațională și în general pe termen mai lung. |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

Impacturile indirecte preconizate de ACB-urile proiectelor de infrastructură, precum crearea indirectă de locuri de muncă sau reducerea aglomerărilor de trafic ca urmare a extinderii unei căi ferate, nu pot fi măsurate prin monitorizare. Rezultatele financiare și fizice pot fi monitorizate în faza de investiție, dar același lucru nu este valabil pentru impacturile economice care apar în faza operațională și în general pe termen mai lung.

| (b) | Comisia consideră că evaluarea impacturilor economice mai largi la nivel regional (crearea de afaceri, crearea indusă de locuri de muncă, productivitatea și mediul) poate fi realizată mai bine la nivel de program decât la nivel de proiect. |
| --- | --- |

(b)

Comisia consideră că evaluarea impacturilor economice mai largi la nivel regional (crearea de afaceri, crearea indusă de locuri de muncă, productivitatea și mediul) poate fi realizată mai bine la nivel de program decât la nivel de proiect.

| 51. | Scopul acesteia este creșterea atenției acordate acestei cerințe în noua perioadă. În orice caz, astfel de date se găsesc în general în rapoartele finale după finalizarea proiectelor. |
| --- | --- |

51.

Scopul acesteia este creșterea atenției acordate acestei cerințe în noua perioadă. În orice caz, astfel de date se găsesc în general în rapoartele finale după finalizarea proiectelor.

| 52-53. | Deși ar trebui să fie consecvenți, indicatorii selectați pentru monitorizarea proiectelor majore nu trebuie să fie neapărat aceiași cu cei stabiliți la nivelul priorităților. Acest lucru se întâmplă mai ales în cazul rezultatelor sau impactului care pot fi măsurate în mod valabil la nivelul priorităților, dar nu la nivel de proiect. De exemplu, ar fi greu de măsurat accesibilitatea îmbunătățită datorată unui singur proiect, iar îmbunătățirea accesibilității măsurată la nivelul axei priorităților nu ar rezulta doar din suma impacturilor proiectelor individuale, întrucât efectele de rețea ar juca probabil un rol important. |
| --- | --- |

52-53.

Deși ar trebui să fie consecvenți, indicatorii selectați pentru monitorizarea proiectelor majore nu trebuie să fie neapărat aceiași cu cei stabiliți la nivelul priorităților. Acest lucru se întâmplă mai ales în cazul rezultatelor sau impactului care pot fi măsurate în mod valabil la nivelul priorităților, dar nu la nivel de proiect. De exemplu, ar fi greu de măsurat accesibilitatea îmbunătățită datorată unui singur proiect, iar îmbunătățirea accesibilității măsurată la nivelul axei priorităților nu ar rezulta doar din suma impacturilor proiectelor individuale, întrucât efectele de rețea ar juca probabil un rol important.

| 54. | Deși cu siguranță datele adunate pentru perioada 2000-2006 au puncte slabe și sunt inconsecvente, Comisia consideră că situația s-a îmbunătățit în comparație cu situațiile din trecut și că există o cantitate considerabilă de informații relevante care sunt adunate și care ar putea fi folosite în scopul evaluării (a se vedea răspunsul la punctul 55). Pentru perioada 2007-2013, în vederea unei mai mari standardizări și comparabilități a informațiilor, Comisia a definit un set de „indicatori principali” (anexa I la documentul de lucru nr. 2 cu privire la indicatorii de monitorizare și evaluare). Comisia încurajează statele membre să folosească acești indicatori-cheie de realizare și de rezultat la nivel de program și nu de proiect. |
| --- | --- |

54.

Deși cu siguranță datele adunate pentru perioada 2000-2006 au puncte slabe și sunt inconsecvente, Comisia consideră că situația s-a îmbunătățit în comparație cu situațiile din trecut și că există o cantitate considerabilă de informații relevante care sunt adunate și care ar putea fi folosite în scopul evaluării (a se vedea răspunsul la punctul 55). Pentru perioada 2007-2013, în vederea unei mai mari standardizări și comparabilități a informațiilor, Comisia a definit un set de „indicatori principali” (anexa I la documentul de lucru nr. 2 cu privire la indicatorii de monitorizare și evaluare). Comisia încurajează statele membre să folosească acești indicatori-cheie de realizare și de rezultat la nivel de program și nu de proiect.

| 55. | Evaluarea ex post a FEDR din 2000-2006 este organizată în 11 pachete de lucru care evaluează efectele generale ale politicii, inclusiv ale unor aspecte tematice selectate. Unul dintre acestea a fost elaborat în mod special pentru adunarea informațiilor disponibile cu privire la indicatorii din toate documentele de programare. Pachetul de lucru de colectare a informațiilor va facilita munca pentru consultanții care lucrează la celelalte pachete de lucru ce se vor axa pe completarea datelor lipsă și vor efectua evaluările propriu-zise. În vreme ce în cadrul evaluării ex post Comisia va examina în principal investițiile cofinanțate de FEDR la nivel de politică globală, și nu la nivel de proiecte individuale, unul dintre pachetele de lucru se va axa pe impactul proiectelor majore de transport, care vor fi analizate individual. Un alt pachet de lucru va îngloba informații cu privire la efectele proiectelor majore asupra situației locurilor de muncă. Trebuie, de asemenea, să se lucreze la costurile unitare ale proiectelor majore de infrastructură [a se vedea răspunsul la punctul 48 litera (b)].
  Comisia va efectua o evaluare ex post a proiectelor Fondului de Coeziune din perioada 2000-2006 în anul 2009. |
| --- | --- |

55.

Evaluarea ex post a FEDR din 2000-2006 este organizată în 11 pachete de lucru care evaluează efectele generale ale politicii, inclusiv ale unor aspecte tematice selectate. Unul dintre acestea a fost elaborat în mod special pentru adunarea informațiilor disponibile cu privire la indicatorii din toate documentele de programare. Pachetul de lucru de colectare a informațiilor va facilita munca pentru consultanții care lucrează la celelalte pachete de lucru ce se vor axa pe completarea datelor lipsă și vor efectua evaluările propriu-zise. În vreme ce în cadrul evaluării ex post Comisia va examina în principal investițiile cofinanțate de FEDR la nivel de politică globală, și nu la nivel de proiecte individuale, unul dintre pachetele de lucru se va axa pe impactul proiectelor majore de transport, care vor fi analizate individual. Un alt pachet de lucru va îngloba informații cu privire la efectele proiectelor majore asupra situației locurilor de muncă. Trebuie, de asemenea, să se lucreze la costurile unitare ale proiectelor majore de infrastructură [a se vedea răspunsul la punctul 48 litera (b)].

Comisia va efectua o evaluare ex post a proiectelor Fondului de Coeziune din perioada 2000-2006 în anul 2009.

NOILE REGLEMENTĂRI, AFERENTE PERIOADEI 2007-2013

| 57. | Comisia face, de asemenea, referire la formularele îmbunătățite de solicitare, ale căror date vor fi înregistrate în baza de date centrală „SFC2007”, la actualizarea instrucțiunilor interne [(printr-o secție specială de memorandum („aide-mémoire”) pentru funcționari], la folosirea programului informatic pentru verificarea coerenței și consecvenței parametrilor și rezultatelor ACB și la introducerea unei facilități pentru asistența tehnică a statelor membre cu privire la elaborarea proiectelor, intitulată „JASPERS” (Joint Assistance for Projects in European Regions – Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene). A se vedea și răspunsurile la punctele 22, 24, 29, 43 și 44. |
| --- | --- |

57.

Comisia face, de asemenea, referire la formularele îmbunătățite de solicitare, ale căror date vor fi înregistrate în baza de date centrală „SFC2007”, la actualizarea instrucțiunilor interne [(printr-o secție specială de memorandum („aide-mémoire”) pentru funcționari], la folosirea programului informatic pentru verificarea coerenței și consecvenței parametrilor și rezultatelor ACB și la introducerea unei facilități pentru asistența tehnică a statelor membre cu privire la elaborarea proiectelor, intitulată „JASPERS” (Joint Assistance for Projects in European Regions – Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene). A se vedea și răspunsurile la punctele 22, 24, 29, 43 și 44.

| 58. | În vreme ce accentul principal se va pune pe evaluarea ex post la nivel de program, Comisia va utiliza informațiile din proiecte majore după cum o face în evaluarea ex post pentru perioada 2000-2006 (a se vedea răspunsul la punctul 55). Aceasta va continua, de asemenea, să încurajeze statele membre să efectueze în mod voluntar evaluări, printre altele la nivel de proiect și de sector. |
| --- | --- |

58.

În vreme ce accentul principal se va pune pe evaluarea ex post la nivel de program, Comisia va utiliza informațiile din proiecte majore după cum o face în evaluarea ex post pentru perioada 2000-2006 (a se vedea răspunsul la punctul 55). Aceasta va continua, de asemenea, să încurajeze statele membre să efectueze în mod voluntar evaluări, printre altele la nivel de proiect și de sector.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 59. | Este important să se aibă în vedere constrângerile mediului de reglementare pentru perioada 2000-2006.






  (a) | Comisia a efectuat în general o evaluare minuțioasă. Majoritatea proiectelor din perioada 2000-2006 au fost înaintate după 2003. |
| --- | --- | --- |

59.

Este important să se aibă în vedere constrângerile mediului de reglementare pentru perioada 2000-2006.

(a)

Comisia a efectuat în general o evaluare minuțioasă. Majoritatea proiectelor din perioada 2000-2006 au fost înaintate după 2003.

| (b) | Comisia își exprimă acordul că solicitările de finanțare au avut o calitate mixtă și au fost relativ slabe pentru proiectele de investiții în producție. În general, aceasta a făcut eforturi pentru a îmbunătăți calitatea dosarelor prin cererea de clarificări. Pentru perioada 2007-2013, au fost ameliorate temeiul juridic și instrumentele aferente examinării de către Comisie a solicitărilor de proiecte majore. |
| --- | --- |

(b)

Comisia își exprimă acordul că solicitările de finanțare au avut o calitate mixtă și au fost relativ slabe pentru proiectele de investiții în producție. În general, aceasta a făcut eforturi pentru a îmbunătăți calitatea dosarelor prin cererea de clarificări. Pentru perioada 2007-2013, au fost ameliorate temeiul juridic și instrumentele aferente examinării de către Comisie a solicitărilor de proiecte majore.

| (c) | Regulamentele 2000-2006 permiteau o flexibilitate considerabilă în stabilirea ratelor de cofinanțare. |
| --- | --- |

(c)

Regulamentele 2000-2006 permiteau o flexibilitate considerabilă în stabilirea ratelor de cofinanțare.

| 60. | Având în vedere sumele foarte importante ale fondurilor aferente proiectelor majore, Comisia consideră că este important să le supună unui proces de solicitare mai riguros și unei examinări mai atente. Acest lucru contribuie la asigurarea unui impact maxim asupra dezvoltării regionale și a unei utilizări eficiente a resurselor comunitare.
  Comisia a luat măsuri pentru îmbunătățirea atât a pregătirii solicitărilor de proiecte de către statele membre, cât și a propriei sale evaluări. Impactul acestora va fi maxim în perioada de programare 2007-2013. |
| --- | --- |

60.

Având în vedere sumele foarte importante ale fondurilor aferente proiectelor majore, Comisia consideră că este important să le supună unui proces de solicitare mai riguros și unei examinări mai atente. Acest lucru contribuie la asigurarea unui impact maxim asupra dezvoltării regionale și a unei utilizări eficiente a resurselor comunitare.

Comisia a luat măsuri pentru îmbunătățirea atât a pregătirii solicitărilor de proiecte de către statele membre, cât și a propriei sale evaluări. Impactul acestora va fi maxim în perioada de programare 2007-2013.

| 61. | (a) | Din 2000 nu a existat nicio bază de reglementare care să ceară statelor membre să efectueze evaluări ex post la nivel de proiect, deși acest lucru este încurajat. Evaluarea ex post a proiectelor a fost cerută doar pentru Fondul de Coeziune și a fost efectuată de Comisie. |
| --- | --- | --- |

61.

(a)

Din 2000 nu a existat nicio bază de reglementare care să ceară statelor membre să efectueze evaluări ex post la nivel de proiect, deși acest lucru este încurajat. Evaluarea ex post a proiectelor a fost cerută doar pentru Fondul de Coeziune și a fost efectuată de Comisie.

| (b) | Comisia a recunoscut punctele slabe ale datelor oferite în solicitările din perioada 1994-1999 și a luat măsuri pentru a ameliora adunarea datelor în perioada 2000-2006 și cu atât mai mult pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

(b)

Comisia a recunoscut punctele slabe ale datelor oferite în solicitările din perioada 1994-1999 și a luat măsuri pentru a ameliora adunarea datelor în perioada 2000-2006 și cu atât mai mult pentru perioada 2007-2013.

| (c) | Au existat deficiențe în monitorizarea datelor, lucru care a afectat negativ evaluarea. Au fost luate măsuri pentru remedierea acestor deficiențe, în special pentru perioada 2007-2013. Cu toate acestea, Comisia nu consideră că impacturile indirecte pot fi monitorizate la nivel de proiect (a se vedea răspunsul la punctul 49). |
| --- | --- |

(c)

Au existat deficiențe în monitorizarea datelor, lucru care a afectat negativ evaluarea. Au fost luate măsuri pentru remedierea acestor deficiențe, în special pentru perioada 2007-2013. Cu toate acestea, Comisia nu consideră că impacturile indirecte pot fi monitorizate la nivel de proiect (a se vedea răspunsul la punctul 49).

| 62. | Deși cu siguranță datele adunate pentru perioada 2000-2006 au puncte slabe și sunt inconsecvente, situația s-a îmbunătățit și limitările evaluărilor anterioare au fost luate în considerare atunci când au fost planificate cele pentru perioada 2000-2006. |
| --- | --- |

62.

Deși cu siguranță datele adunate pentru perioada 2000-2006 au puncte slabe și sunt inconsecvente, situația s-a îmbunătățit și limitările evaluărilor anterioare au fost luate în considerare atunci când au fost planificate cele pentru perioada 2000-2006.

| 63. | Comisia este de acord cu recomandările Curții și intenționează să se asigure că dispozițiile îmbunătățite din reglementări sunt puse în aplicare în mod corespunzător.






  (a) | Instrucțiunile interne au fost actualizate și procedurile sunt informatizate, odată cu aplicarea cerințelor mai stricte din regulamentele cu privire la informațiile cerute în solicitări și clarificarea regulilor de determinare a subvențiilor UE. |
| --- | --- | --- |

63.

Comisia este de acord cu recomandările Curții și intenționează să se asigure că dispozițiile îmbunătățite din reglementări sunt puse în aplicare în mod corespunzător.

(a)

Instrucțiunile interne au fost actualizate și procedurile sunt informatizate, odată cu aplicarea cerințelor mai stricte din regulamentele cu privire la informațiile cerute în solicitări și clarificarea regulilor de determinare a subvențiilor UE.

| (b) | Odată cu cerințele mai stricte aferente solicitărilor și informatizarea procesării, un document de lucru privind analiza costuri-beneficii și un ghid actualizat ACB ar trebui să amelioreze calitatea ACB și să ofere un cadru comun pentru evaluarea proiectelor. |
| --- | --- |

(b)

Odată cu cerințele mai stricte aferente solicitărilor și informatizarea procesării, un document de lucru privind analiza costuri-beneficii și un ghid actualizat ACB ar trebui să amelioreze calitatea ACB și să ofere un cadru comun pentru evaluarea proiectelor.

| (c) | Regulamentele pentru perioada 2007-2013 stipulează reguli mai clare de determinare a contribuției UE la proiectele generatoare de venituri. Documentul de lucru a oferit indicații cu privire la punerea în aplicare a noilor reguli. Comisia consideră că modularea subvenției trebuie să fie bazată pe analiza financiară, care ia deja în mod indirect în considerare unele aspecte socioeconomice. |
| --- | --- |

(c)

Regulamentele pentru perioada 2007-2013 stipulează reguli mai clare de determinare a contribuției UE la proiectele generatoare de venituri. Documentul de lucru a oferit indicații cu privire la punerea în aplicare a noilor reguli. Comisia consideră că modularea subvenției trebuie să fie bazată pe analiza financiară, care ia deja în mod indirect în considerare unele aspecte socioeconomice.

| 64. | (a) | Comisia este de acord că statele membre ar putea beneficia de evaluările ex post ale proiectelor majore și, prin urmare, a încurajat întotdeauna această practică. Comisia va continua să facă acest lucru, dar consideră că impactele economice mai largi la nivel regional pot fi în multe cazuri evaluate mai bine la nivel de program. |
| --- | --- | --- |

64.

(a)

Comisia este de acord că statele membre ar putea beneficia de evaluările ex post ale proiectelor majore și, prin urmare, a încurajat întotdeauna această practică. Comisia va continua să facă acest lucru, dar consideră că impactele economice mai largi la nivel regional pot fi în multe cazuri evaluate mai bine la nivel de program.

| (b) | Recomandările Comisiei pentru statele membre cu privire la monitorizare iau în considerare necesitățile evaluărilor viitoare, în care datele aferente proiectelor vor continua să joace un rol important. Noul instrument de schimb electronic de informații va facilita adunarea datelor structurate privind proiectele, lucru cerut de regulamentul de punere în aplicare al Comisiei.
  Rapoartele anuale de punere în aplicare vor trebui să includă informații privind evoluția și finanțarea proiectelor majore. |
| --- | --- |

(b)

Recomandările Comisiei pentru statele membre cu privire la monitorizare iau în considerare necesitățile evaluărilor viitoare, în care datele aferente proiectelor vor continua să joace un rol important. Noul instrument de schimb electronic de informații va facilita adunarea datelor structurate privind proiectele, lucru cerut de regulamentul de punere în aplicare al Comisiei.

Rapoartele anuale de punere în aplicare vor trebui să includă informații privind evoluția și finanțarea proiectelor majore.

| (c) | Noile formulare de solicitare cer în mod specific o descriere a poziției inițiale, împreună cu indicatorii relevanți de realizare și contribuție la obiectivele programelor. |
| --- | --- |

(c)

Noile formulare de solicitare cer în mod specific o descriere a poziției inițiale, împreună cu indicatorii relevanți de realizare și contribuție la obiectivele programelor.

| 65. | Comisia consideră că este importantă supunerea proiectelor majore la cerințe și examinări suplimentare având în vedere numărul mare de resurse utilizate de acestea. Orice astfel de examinare propusă de Curte trebuie să ia în considerare impactul îmbunătățirilor aferente procedurilor propuse de Comisie pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

65.

Comisia consideră că este importantă supunerea proiectelor majore la cerințe și examinări suplimentare având în vedere numărul mare de resurse utilizate de acestea. Orice astfel de examinare propusă de Curte trebuie să ia în considerare impactul îmbunătățirilor aferente procedurilor propuse de Comisie pentru perioada 2007-2013.

---