# Euroopa Liidu C 54/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 54 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide27. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 54

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide27. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 054/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 054/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | NÕUKOGU |
| 2008/C 054/02 | Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus võtta vastu nõukogu otsus ..., millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK | 4 |
| 2008/C 054/03 | Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalamade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus võtta vastu nõukogu otsus ..., Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta | 14 |

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2008/C 054/02

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus võtta vastu nõukogu otsus ..., millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK

4

2008/C 054/03

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalamade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus võtta vastu nõukogu otsus ..., Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta

14

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 054/04 | Euro vahetuskurss | 18 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 054/05 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 054/06 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ (aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 054/07 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 26 |
| 2008/C 054/08 | Komisjoni teatis, mis on seotud 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 29 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 054/04

Euro vahetuskurss

18

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 054/05

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

19

2008/C 054/06

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ (aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

22

2008/C 054/07

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

26

2008/C 054/08

Komisjoni teatis, mis on seotud 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

29

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 054/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 43 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 054/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

43

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2008/C 054/10 | Euroopa Liidu põhiõiguste harta parandus (ELT C 303, 14.12.2007) | 44 |

Parandused

2008/C 054/10

Euroopa Liidu põhiõiguste harta parandus (ELT C 303, 14.12.2007)

(ELT C 303, 14.12.2007)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 54/01)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.7.2005 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 370/04 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aide à la restructuration de l'Imprimerie Nationale |
| Õiguslik alus | — |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Otsene toetus, Tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustes |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 197 milj EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 2004-2008 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Agence des participations de l'État |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.7.2005

Abi nr

N 370/04

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aide à la restructuration de l'Imprimerie Nationale

Õiguslik alus

—

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsene toetus, Tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustes

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 197 milj EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

2004-2008

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Agence des participations de l'État

139, rue de Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 393/07 |
| Liikmesriik | Holland |
| Piirkond | Deventer, Provincie Overijssel |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Subsidie aan NV Bergkwartier |
| Õiguslik alus | Enkelvoudig Programmeringsdocument voor de structurele bijstandsverlening van de Gemeenschap in de onder doelstelling 2 vallende regio Oost-Nederland |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Kultuuripärandi säilitamine, Piirkondlik areng, Tööhõive |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 0,89 milj EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 9.11.2006-15.8.2008 |
| Majandusharud | Kinnisvara |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Gemeente Deventer |
| Provincie Overijssel |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.1.2008

Abi nr

N 393/07

Liikmesriik

Holland

Piirkond

Deventer, Provincie Overijssel

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Subsidie aan NV Bergkwartier

Õiguslik alus

Enkelvoudig Programmeringsdocument voor de structurele bijstandsverlening van de Gemeenschap in de onder doelstelling 2 vallende regio Oost-Nederland

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Kultuuripärandi säilitamine, Piirkondlik areng, Tööhõive

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,89 milj EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

9.11.2006-15.8.2008

Majandusharud

Kinnisvara

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Gemeente Deventer

Provincie Overijssel

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 436/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Castilla y León |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Prórroga y modificación de ayuda para acciones de ahorro, eficiencia energética, cogeneración y energías renovables, Castilla y León |
| Õiguslik alus | Orden EYE 2002/2006, de 18 de diciembre; Orden EYE 1311/2005, de 3 de octubre |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 2 milj EUR |
| Abi osatähtsus | 45 % |
| Kestus | 1.1.2007-15.10.2007 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Consejería de Economía y Empleo, D.G. Energia y Minas |
| Avda Reyes Leoneses, 11 |
| E-24008 Leon |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12.12.2007

Abi nr

N 436/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Castilla y León

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Prórroga y modificación de ayuda para acciones de ahorro, eficiencia energética, cogeneración y energías renovables, Castilla y León

Õiguslik alus

Orden EYE 2002/2006, de 18 de diciembre; Orden EYE 1311/2005, de 3 de octubre

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 2 milj EUR

Abi osatähtsus

45 %

Kestus

1.1.2007-15.10.2007

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Consejería de Economía y Empleo, D.G. Energia y Minas

Avda Reyes Leoneses, 11

E-24008 Leon

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 515/07 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Stöd till Posten AB — förlängning 2008 |
| Õiguslik alus | Lag (2001:1276) om grundläggande kassaservice; förordning (2005:882) om grundläggande kassaservice |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Üldise majandushuvi teenused, |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 200 milj SEK
  Kavandatud abi kogusumma: 200 milj SEK |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.1.2008-31.12.2008 |
| Majandusharud | Postiside ja telekommunikatsioon, Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Näringsdepartementet |
| Jakobsgatan 26 |
| S-10 333 Stockholm |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.12.2007

Abi nr

N 515/07

Liikmesriik

Rootsi

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Stöd till Posten AB — förlängning 2008

Õiguslik alus

Lag (2001:1276) om grundläggande kassaservice; förordning (2005:882) om grundläggande kassaservice

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Üldise majandushuvi teenused,

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 200 milj SEK

Kavandatud abi kogusumma: 200 milj SEK

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2008-31.12.2008

Majandusharud

Postiside ja telekommunikatsioon, Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Näringsdepartementet

Jakobsgatan 26

S-10 333 Stockholm

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/4

---

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus võtta vastu nõukogu otsus ..., millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK

(2008/C 54/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eurojust asutati otsusega 2002/187/JSK (1) kui juriidilisest isikust ELi asutus, et ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate õigusasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. |
| --- | --- |

(1)

Eurojust asutati otsusega 2002/187/JSK (1) kui juriidilisest isikust ELi asutus, et ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate õigusasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd.

| (2) | Pärast enam kui viit aastat on nüüd käes aeg hinnata Eurojusti tegevuse tulemusel omandatud kogemusi ning täiendavalt tõhustada Eurojusti töö tulemuslikkust, võttes arvesse kõnealuseid kogemusi. |
| --- | --- |

(2)

Pärast enam kui viit aastat on nüüd käes aeg hinnata Eurojusti tegevuse tulemusel omandatud kogemusi ning täiendavalt tõhustada Eurojusti töö tulemuslikkust, võttes arvesse kõnealuseid kogemusi.

| (3) | Saabunud on aeg, et tagada Eurojusti operatiivsemaks muutumine ning ühtlustada liikmesriikide liikmete staatus. |
| --- | --- |

(3)

Saabunud on aeg, et tagada Eurojusti operatiivsemaks muutumine ning ühtlustada liikmesriikide liikmete staatus.

| (4) | Eurojusti raames on vaja luua hädaolukordade koordineerimisüksus, et muuta Eurojust kättesaadavaks ööpäevaringselt ning võimaldada tal sekkuda kiireloomulistel juhtudel. |
| --- | --- |

(4)

Eurojusti raames on vaja luua hädaolukordade koordineerimisüksus, et muuta Eurojust kättesaadavaks ööpäevaringselt ning võimaldada tal sekkuda kiireloomulistel juhtudel.

| (5) | Liikmesriikides tuleks luua Eurojusti riiklikud koordineerimissüsteemid, et koordineerida tööd, mida teevad Eurojusti liikmesriikide korrespondendid, siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku muud kontaktasutused ning ühiste uurimisrühmade võrgustiku esindajad ja nõukogu otsustega 2002/494/JSK (2) (sõjakuritegude uurimise võrgustikud), nõukogu 2007/845/JSK (3) (kriminaaltulu jälitamise talitused) ja muude tulevikus vastu võetavate nõukogu otsustega (kontaktasutuste võrgustik korruptsiooni vastu) moodustatud võrgustike esindajad. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikides tuleks luua Eurojusti riiklikud koordineerimissüsteemid, et koordineerida tööd, mida teevad Eurojusti liikmesriikide korrespondendid, siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku muud kontaktasutused ning ühiste uurimisrühmade võrgustiku esindajad ja nõukogu otsustega 2002/494/JSK (2) (sõjakuritegude uurimise võrgustikud), nõukogu 2007/845/JSK (3) (kriminaaltulu jälitamise talitused) ja muude tulevikus vastu võetavate nõukogu otsustega (kontaktasutuste võrgustik korruptsiooni vastu) moodustatud võrgustike esindajad.

| (6) | Lahendada tuleb Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku jõupingutuste dubleerimise ja nendevahelise tööjaotuse kindlaksmääramise küsimused, säilitades samas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku eripära. Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul peaks oma tegevuskulude katteks olema võimalik kasutada ühenduse eelarvet, säilitades samas oma eripära võrgustikuna ning oma siseriiklikud ja tegevusvõimekused. |
| --- | --- |

(6)

Lahendada tuleb Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku jõupingutuste dubleerimise ja nendevahelise tööjaotuse kindlaksmääramise küsimused, säilitades samas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku eripära. Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul peaks oma tegevuskulude katteks olema võimalik kasutada ühenduse eelarvet, säilitades samas oma eripära võrgustikuna ning oma siseriiklikud ja tegevusvõimekused.

| (7) | Samuti tuleb tugevdada Eurojusti suutlikkust teha koostööd välispartneritega, nagu näiteks kolmandate riikide, Europoli, OLAFi ja FRONTEXiga. |
| --- | --- |

(7)

Samuti tuleb tugevdada Eurojusti suutlikkust teha koostööd välispartneritega, nagu näiteks kolmandate riikide, Europoli, OLAFi ja FRONTEXiga.

| (8) | Tuleks sätestada, et Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse, |
| --- | --- |

(8)

Tuleks sätestada, et Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2002/187/JSK muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Iga liikmesriigi liiget abistab üks asetäitja ning üks assistent. Liikmesriigi liikme või tema puudumise korral tema asetäitja püsiv töökoht peab olema Eurojusti kontoris. Vajaduse korral ja kokkuleppel artiklis 10 osutatud kolleegiumiga võib liikmesriigi liiget abistada mitu isikut, kas assistentide või riigi poolt lähetatud ekspertidena vastavalt artiklile 30.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Iga liikmesriigi liiget abistab üks asetäitja ning üks assistent. Liikmesriigi liikme või tema puudumise korral tema asetäitja püsiv töökoht peab olema Eurojusti kontoris. Vajaduse korral ja kokkuleppel artiklis 10 osutatud kolleegiumiga võib liikmesriigi liiget abistada mitu isikut, kas assistentide või riigi poolt lähetatud ekspertidena vastavalt artiklile 30.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Liikmesriigi liikme puudumise korral asendab teda asetäitja. Liikmesriigi liiget võib asendada ka assistent. Liikmesriigi liikme asendamiseks peavad asetäitja ja assistent vastama lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele.
  4.   Eurojust seotakse ka Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemiga vastavalt artiklile 12. Kõnealuse süsteemi tegevuskulusid on kooskõlas artikliga 33 võimalik katta Eurojusti eelarvest.
  5.   Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse kooskõlas käesoleva otsuse sätetega.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Liikmesriigi liikme puudumise korral asendab teda asetäitja. Liikmesriigi liiget võib asendada ka assistent. Liikmesriigi liikme asendamiseks peavad asetäitja ja assistent vastama lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele.

4.   Eurojust seotakse ka Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemiga vastavalt artiklile 12. Kõnealuse süsteemi tegevuskulusid on kooskõlas artikliga 33 võimalik katta Eurojusti eelarvest.

5.   Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse kooskõlas käesoleva otsuse sätetega.”

| 2) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Eurojusti üldises pädevuses on:






  a) | seda liiki kuriteod ja süüteod, mis on alati Europoli pädevuses vastavalt 26. juuli 1995. aasta Europoli konventsiooni artiklile 2 ja kõnealuse konventsiooni lisale; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eurojusti üldises pädevuses on:

a)

seda liiki kuriteod ja süüteod, mis on alati Europoli pädevuses vastavalt 26. juuli 1995. aasta Europoli konventsiooni artiklile 2 ja kõnealuse konventsiooni lisale;

| b) | muud süüteod, mis on toime pandud koos punktis a osutatud kuritegude ja süütegudega.” |
| --- | --- |

b)

muud süüteod, mis on toime pandud koos punktis a osutatud kuritegude ja süütegudega.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Hädaolukordade koordineerimisüksus
  1.   Eurojust moodustab hädaolukordade koordineerimisüksuse, et täita oma ülesandeid hädaolukordade puhul.
  2.   Hädaolukordade koordineerimisüksus koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast, kelleks võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent, kes on volitatud liikmesriigi liiget asendama. Hädaolukordade koordineerimisüksusega saab kontakti võtta ööpäevaringselt ning ta on pidevas tegutsemisvalmiduses.
  3.   Juhul kui kiireloomulistel juhtudel tuleb õigusalase koostöö taotlust täide viia mitmes liikmesriigis, võib pädev asutus taotluse edastada hädaolukordade koordineerimisüksusele, tehes seda oma liikmesriigi hädaolukordade koordineerimisüksuse esindaja kaudu. Asjaomase liikmesriigi esindaja hädaolukordade koordineerimisüksuses edastab taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele täitmiseks. Juhul kui pädevat asutust ei ole kindlaks määratud või kui seda ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, on hädaolukordade koordineerimisüksuse liikmel volitused ise taotlust täita.
  4.   Lõikes 2 osutatud esindaja võib kasutada talle artikliga 9a antud volitusi, et võtta järelmeetmeid hädaolukordade koordineerimisüksuses vastuvõetud otsuste suhtes, sealhulgas vajaduse korral volitusi täita lõikes 3 osutatud taotlust.
  5.   Eurojust võtab vajalikke meetmeid, tagamaks et liikmesriikide asutused saavad lihtsalt ja igal ajal otse kontakteeruda hädaolukordade koordineerimisüksusega.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Hädaolukordade koordineerimisüksus

1.   Eurojust moodustab hädaolukordade koordineerimisüksuse, et täita oma ülesandeid hädaolukordade puhul.

2.   Hädaolukordade koordineerimisüksus koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast, kelleks võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent, kes on volitatud liikmesriigi liiget asendama. Hädaolukordade koordineerimisüksusega saab kontakti võtta ööpäevaringselt ning ta on pidevas tegutsemisvalmiduses.

3.   Juhul kui kiireloomulistel juhtudel tuleb õigusalase koostöö taotlust täide viia mitmes liikmesriigis, võib pädev asutus taotluse edastada hädaolukordade koordineerimisüksusele, tehes seda oma liikmesriigi hädaolukordade koordineerimisüksuse esindaja kaudu. Asjaomase liikmesriigi esindaja hädaolukordade koordineerimisüksuses edastab taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele täitmiseks. Juhul kui pädevat asutust ei ole kindlaks määratud või kui seda ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, on hädaolukordade koordineerimisüksuse liikmel volitused ise taotlust täita.

4.   Lõikes 2 osutatud esindaja võib kasutada talle artikliga 9a antud volitusi, et võtta järelmeetmeid hädaolukordade koordineerimisüksuses vastuvõetud otsuste suhtes, sealhulgas vajaduse korral volitusi täita lõikes 3 osutatud taotlust.

5.   Eurojust võtab vajalikke meetmeid, tagamaks et liikmesriikide asutused saavad lihtsalt ja igal ajal otse kontakteeruda hädaolukordade koordineerimisüksusega.”

| 4) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Eurojusti ülesanded, kui ta tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu
  1.   Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:






  a) | võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:






  i) | alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimist või kohtumenetlust; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Eurojusti ülesanded, kui ta tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu

1.   Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:

a)

võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:

i)

alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimist või kohtumenetlust;

| ii) | nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtumenetluse alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtumenetluse alustamisel;

| iii) | teostada asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist; |
| --- | --- |

iii)

teostada asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| vi) | teostada uurimise eritoiminguid; |
| --- | --- |

vi)

teostada uurimise eritoiminguid;

| vii) | võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtumenetluse seisukohalt õigustatud; |
| --- | --- |

vii)

võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtumenetluse seisukohalt õigustatud;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimistest ja kohtumenetlustest, millest teda on teavitatud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimistest ja kohtumenetlustest, millest teda on teavitatud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimiste ja kohtumenetluste parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimiste ja kohtumenetluste parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd pädevate asutuste vahel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja edendab seda; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja edendab seda;

| f) | abistab artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul uurimisi ja kohtumenetlusi, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

f)

abistab artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul uurimisi ja kohtumenetlusi, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi;

| g) | võib õigusabitaotluse osalise või mittepiisava täitmise korral paluda pädeval õigusasutusel läbi viia täiendav uurimine, et taotlus täielikult täita. |
| --- | --- |

g)

võib õigusabitaotluse osalise või mittepiisava täitmise korral paluda pädeval õigusasutusel läbi viia täiendav uurimine, et taotlus täielikult täita.

2.   Samuti tagavad liikmesriigid, et siseriiklikud pädevad asutused vastavad viivitamatult käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele.”

| 5) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Kolleegiumina tegutseva Eurojusti ülesanded
  1.   Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:






  a) | võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:






  i) | alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimist või kohtumenetlust; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kolleegiumina tegutseva Eurojusti ülesanded

1.   Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:

a)

võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:

i)

alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimist või kohtumenetlust;

| ii) | nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtumenetluse alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtumenetluse alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimistest ja kohtumenetlustest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimistest ja kohtumenetlustest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimiste ja kohtumenetluste parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimiste ja kohtumenetluste parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja edendab seda; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja edendab seda;

| f) | võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli läbiviidud analüüsidel; |
| --- | --- |

f)

võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli läbiviidud analüüsidel;

| g) | võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning koordineeerimise koosolekute organiseerimisel. |
| --- | --- |

g)

võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning koordineeerimise koosolekute organiseerimisel.

2.   Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 kohase uurimise või kohtumenetluse korral, esitab kolleegium kirjaliku ja mittesiduva arvamuse, kuidas juhtumit peaks lahendama. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele.

3.   Olenemata ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide sätetest võivad taotluse esitanud pädevad asutused Eurojusti teavitada mis tahes keeldumistest või probleemidest seoses õigusalase koostöö taotluse täitmisega ning taotleda, et kolleegium esitaks kirjaliku ja mittesiduva arvamuse, kuidas juhtumit peaks lahendama. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele.

4.   Kolleegium võib asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste taotlusel ning nendega koostööd tehes otsustada, et Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK (ühiste uurimisrühmade kohta) (4) alusel moodustatud ühise uurimisrühma asjakohased kulutusi käsitatakse Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses.

| 6) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Eurojusti otsuste mõju
  Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad mitte täita artikli 6 lõike 1 punktides a ja g, artikli 7 lõike 1 punktis a ning artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud taotlust, teatavad nad Eurojustile oma otsusest koos põhjendustega.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Eurojusti otsuste mõju

Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad mitte täita artikli 6 lõike 1 punktides a ja g, artikli 7 lõike 1 punktis a ning artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud taotlust, teatavad nad Eurojustile oma otsusest koos põhjendustega.”

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgnevalt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Liikmesriigi liikme suhtes kohaldatakse seoses tema staatusega tema liikmesriigi siseriiklikku õigust. Liikmesriigi liikme ametiaja pikkuseks on vähemalt neli aastat. Päritoluliikmesriik võib ametiaega pikendada. Liikmesriigi liiget ei kõrvaldata ametist enne ametiaja lõppu, ilma et sellest teavitatakse eelnevalt nõukogu, kellele esitatakse ka asjaomased põhjendused. Juhul kui liikmesriigi liige on Eurojusti president või asepresident, on tema ametiaja pikkus vähemalt selline, et ta saab täita presidendi või asepresidendi ametikohast tulenevaid ülesandeid lõpuni.
  2.   Kogu teabevahetus Eurojusti ja liikmesriigi vahel, sealhulgas artikli 6 lõike 1 punktide a ja g raames tehtud taotlused, toimub liikmesriigi liikme kaudu.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgnevalt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Liikmesriigi liikme suhtes kohaldatakse seoses tema staatusega tema liikmesriigi siseriiklikku õigust. Liikmesriigi liikme ametiaja pikkuseks on vähemalt neli aastat. Päritoluliikmesriik võib ametiaega pikendada. Liikmesriigi liiget ei kõrvaldata ametist enne ametiaja lõppu, ilma et sellest teavitatakse eelnevalt nõukogu, kellele esitatakse ka asjaomased põhjendused. Juhul kui liikmesriigi liige on Eurojusti president või asepresident, on tema ametiaja pikkus vähemalt selline, et ta saab täita presidendi või asepresidendi ametikohast tulenevaid ülesandeid lõpuni.

2.   Kogu teabevahetus Eurojusti ja liikmesriigi vahel, sealhulgas artikli 6 lõike 1 punktide a ja g raames tehtud taotlused, toimub liikmesriigi liikme kaudu.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Eurojusti eesmärkide saavutamiseks on liikmesriigi liikmetel täielik juurdepääs:






  a) | teabele, mis sisaldub:






  i) | siseriiklikus karistusregistris, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Eurojusti eesmärkide saavutamiseks on liikmesriigi liikmetel täielik juurdepääs:

a)

teabele, mis sisaldub:

i)

siseriiklikus karistusregistris,

| ii) | vahistatud isikute registris, |
| --- | --- |

ii)

vahistatud isikute registris,

| iii) | uurimisregistris, |
| --- | --- |

iii)

uurimisregistris,

| iv) | DNA registris; |
| --- | --- |

iv)

DNA registris;

| b) | oma päritoluliikmesriigi teistele registritele, mis sisaldavad teavet, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.”; |
| --- | --- |

b)

oma päritoluliikmesriigi teistele registritele, mis sisaldavad teavet, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.”;

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „4a.   Lõikes 4 osutatud juurdepääsu kord on vähemalt samaväärne korraga, mis siseriiklikus õiguses on ette nähtud prokuröri, kohtuniku või võrdväärse pädevusega politseiametniku puhul.”; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Lõikes 4 osutatud juurdepääsu kord on vähemalt samaväärne korraga, mis siseriiklikus õiguses on ette nähtud prokuröri, kohtuniku või võrdväärse pädevusega politseiametniku puhul.”;

| e) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

lõige 6 jäetakse välja.

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel 9a:
  „Artikkel 9a
  Liikmesriigi liikmele siseriiklikul tasandil antud volitused
  1.   Iga liikmesriik määratleb oma liikme volituste sisu ja ulatuse seoses kõnealuse riigiga seotud õigusalase koostööga. Need peavad sisaldama vähemalt järgmisi volitusi:






  a) | ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud õigusalase koostöö taotluste vastuvõtmine, edastamine ja täitmise ettevalmistamine ning kõnealuste taotluste osas täiendava teabe esitamine ja nende täitmise üle järelevalve teostamine; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel 9a:

„Artikkel 9a

Liikmesriigi liikmele siseriiklikul tasandil antud volitused

1.   Iga liikmesriik määratleb oma liikme volituste sisu ja ulatuse seoses kõnealuse riigiga seotud õigusalase koostööga. Need peavad sisaldama vähemalt järgmisi volitusi:

a)

ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud õigusalase koostöö taotluste vastuvõtmine, edastamine ja täitmise ettevalmistamine ning kõnealuste taotluste osas täiendava teabe esitamine ja nende täitmise üle järelevalve teostamine;

| b) | Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel moodustatud ühiste uurimisrühmade moodustamise ettevalmistamine ja nendes osalemine seoses tema päritoluliikmesriigiga, mis hõlmab ka kõiki ühiseid uurimisrühmasid, mida Eurojust käesoleva otsuse artikli 7 lõike 4 kohaselt toetab; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel moodustatud ühiste uurimisrühmade moodustamise ettevalmistamine ja nendes osalemine seoses tema päritoluliikmesriigiga, mis hõlmab ka kõiki ühiseid uurimisrühmasid, mida Eurojust käesoleva otsuse artikli 7 lõike 4 kohaselt toetab;

| c) | Europoli analüüsimiseks koostatud tööfailidega seotud ülesannete täitmine, mida täidavad siseriiklikud pädevad asutused. |
| --- | --- |

c)

Europoli analüüsimiseks koostatud tööfailidega seotud ülesannete täitmine, mida täidavad siseriiklikud pädevad asutused.

2.   Liikmesriigi liikmed, tegutsedes siseriiklike õigusasutustena ja kokkuleppel siseriikliku pädeva asutusega või viimase taotlusel üksikjuhtumite kaupa, võivad täita järgmisi delegeeritud volitusi:

| a) | ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas õigusalase koostöö taotluste väljaandmine ja täiendamine; |
| --- | --- |

a)

ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas õigusalase koostöö taotluste väljaandmine ja täiendamine;

| b) | läbiotsimist ja võetust käsitlevate meetmete võtmise alaste korralduste tegemine; |
| --- | --- |

b)

läbiotsimist ja võetust käsitlevate meetmete võtmise alaste korralduste tegemine;

| c) | kontrollialuste saadetiste lubamine ja koordineerimine. |
| --- | --- |

c)

kontrollialuste saadetiste lubamine ja koordineerimine.

3.   Liikmesriigi liikmed võivad kiireloomulistel juhtudel ning juhul, kui siseriiklikku pädevat asutust ei ole kindlaks määratud või kui seda ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, lubada ja koordineerida kontrollialuseid saadetisi.

4.   Siseriiklikul pädeval asutusel on alati lõike 1 punkti a kohaste volituste esmakasutamise õigus.

5.   Juhul kui liikmesriigi liige kasutab lõigetes 1 ja 3 osutatud volitusi, teavitatakse sellest koheselt pädevat asutust.

6.   Juhul kui kohtunike ja prokuröride vahelist volituste lahusust käsitlevad põhiõiguslikud normid ei võimalda liikmesriigi liikmel täita ühte või mitut volitust, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 ja artikli 5a lõikes 3, on tal vähemalt pädevus, et esitada taotlus kõnealuste volituste täitmise osas pädevale asutusele.

7.   Iga liikmesriik määratleb ka liikme tegutsemisõiguse seoses välismaiste õigusorganitega vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele.

8.   Oma liikme nimetamisel ja mis tahes muul vajalikul ajal teatab liikmesriik Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile oma otsusest seoses lõigete 1 kuni 3 rakendamisega, et peasekretariaat saaks teavitada teisi liikmesriike. Teised liikmesriigid kohustuvad nõustuma antud volitustega ja neid tunnustama sel määral, kui need vastavad rahvusvahelistele kohustustele.

9.   Oma ülesannete täitmisel teeb liikmesriigi liige vajaduse korral teatavaks, kas ta tegutseb vastavalt talle käesoleva artikli alusel omistatud volitustele.”

| 9) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Olles konsulteerinud artiklis 23 sätestatud ühise järelevalveasutusega isikuandmete töötlemise sätete osas, kinnitab nõukogu Eurojusti töökorra kolleegiumi ettepaneku alusel, mis on kolleegiumis kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võetud. Töökorra sätete osas, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, võib kehtestada nõude saada nõukogult eraldi kinnitus.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Olles konsulteerinud artiklis 23 sätestatud ühise järelevalveasutusega isikuandmete töötlemise sätete osas, kinnitab nõukogu Eurojusti töökorra kolleegiumi ettepaneku alusel, mis on kolleegiumis kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võetud. Töökorra sätete osas, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, võib kehtestada nõude saada nõukogult eraldi kinnitus.”

| 10) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem
  1.   Iga liikmesriik nimetab ühe või mitu Eurojusti liikmesriigi korrespondendi.
  2.   Iga liikmesriik asutab Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi, et tagada järgmiste isikute tegevuse koordineerimine:






  a) | Eurojusti liikmesriikide korrespondendid; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem

1.   Iga liikmesriik nimetab ühe või mitu Eurojusti liikmesriigi korrespondendi.

2.   Iga liikmesriik asutab Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi, et tagada järgmiste isikute tegevuse koordineerimine:

a)

Eurojusti liikmesriikide korrespondendid;

| b) | siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes; |
| --- | --- |

b)

siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes;

| c) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik ning kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutust; |
| --- | --- |

c)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik ning kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutust;

| d) | ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning nõukogu otsusega 2002/494/JSK (5) (sõjakuritegude uurimise võrgustikud), nõukogu otsusega 2007/845/JSK (6) (kriminaaltulu jälitamise talitused) ja muude tulevikus vastuvõetavate nõukogu otsustega (kontaktasutuste võrgustik korruptsiooni vastu) moodustatud võrgustike siseriiklikud liikmed või kontaktasutused. |
| --- | --- |

d)

ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning nõukogu otsusega 2002/494/JSK (5) (sõjakuritegude uurimise võrgustikud), nõukogu otsusega 2007/845/JSK (6) (kriminaaltulu jälitamise talitused) ja muude tulevikus vastuvõetavate nõukogu otsustega (kontaktasutuste võrgustik korruptsiooni vastu) moodustatud võrgustike siseriiklikud liikmed või kontaktasutused.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud isikud säilitavad neile siseriikliku õigusega omistatud ametikoha ja staatuse.

4.   Üks Eurojusti liikmesriigi korrespondentidest vastutab Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi toimimise eest.

5.   Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem:

| a) | on ühendatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga; |
| --- | --- |

a)

on ühendatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga;

| b) | aitab Eurojusti selle kindlakstegemisel, kas kohtuasja peaks käsitlema Eurojust või Euroopa õigusalase koostöö võrgustik; |
| --- | --- |

b)

aitab Eurojusti selle kindlakstegemisel, kas kohtuasja peaks käsitlema Eurojust või Euroopa õigusalase koostöö võrgustik;

| c) | lihtsustab liikmesriikides Eurojusti ülesannete täitmist, eelkõige võimaldades liikmesriigi liikmel teha kindlaks asjakohased asutused õigusalase koostöö taotluste täitmise osas; |
| --- | --- |

c)

lihtsustab liikmesriikides Eurojusti ülesannete täitmist, eelkõige võimaldades liikmesriigi liikmel teha kindlaks asjakohased asutused õigusalase koostöö taotluste täitmise osas;

| d) | hoiab tihedaid sidemeid Europoli siseriikliku üksusega ning eelkõige:






  i) | saab teavet ja temaga konsulteeritakse seoses asjaomase liikmesriigi osalemisega analüüsimiseks koostatud tööfaili koostamises ning saab teavet kõnealuse analüüsimiseks koostatud tööfaili toimimisest ja tulemustest; |
| --- | --- | --- |

d)

hoiab tihedaid sidemeid Europoli siseriikliku üksusega ning eelkõige:

i)

saab teavet ja temaga konsulteeritakse seoses asjaomase liikmesriigi osalemisega analüüsimiseks koostatud tööfaili koostamises ning saab teavet kõnealuse analüüsimiseks koostatud tööfaili toimimisest ja tulemustest;

| ii) | saab teavet Europoli taotlustest alustada uurimist või luua ühine uurimisrühm ning teavitab Europoli siseriiklikku üksust Eurojusti tehtud samasisulistest taotlustest. |
| --- | --- |

ii)

saab teavet Europoli taotlustest alustada uurimist või luua ühine uurimisrühm ning teavitab Europoli siseriiklikku üksust Eurojusti tehtud samasisulistest taotlustest.

6.   Suhted liikmesriigi liikme ja liikmesriigi korrespondentide vahel ei välista otsesuhteid liikmesriigi liikme ja pädevate asutuste vahel.

7.   Käesolevas artiklis sätestatut ei käsitata selliselt, et see mõjutab pädevate õigusasutuste vahelisi otsesidemeid, mis on sätestatud õigusalast koostööd käsitlevates õigusaktides, nagu näiteks Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artiklis 6.

8.   Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi kulusid, nagu näiteks üür, varustus, telekommunikatsioon ja haldustöötajate töötasud, võib käsitada Eurojusti tegevuskuludena kooskõlas artikliga 30.

| 11) | Artiklit 13 muudetakse järgnevalt:






  a) | lõikes 2:






  i) | sõnad „Kooskõlas artikliga 9 on Eurojusti liikmesriikide liikmetel” asendatakse sõnadega „Eurojusti liikmesriikide liikmetel on”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 13 muudetakse järgnevalt:

a)

lõikes 2:

i)

sõnad „Kooskõlas artikliga 9 on Eurojusti liikmesriikide liikmetel” asendatakse sõnadega „Eurojusti liikmesriikide liikmetel on”;

| ii) | lõike lõppu lisatakse järgmine lause: „Eelkõige teavitatakse koheselt neid liikmesriikide liikmeid, keda ei ole teavitatud kohtuasjast, mis neid puudutab.”; |
| --- | --- |

ii)

lõike lõppu lisatakse järgmine lause: „Eelkõige teavitatakse koheselt neid liikmesriikide liikmeid, keda ei ole teavitatud kohtuasjast, mis neid puudutab.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Käesolev artikkel ei mõjuta teisi kohustusi seoses teabe edastamisega Eurojustile, sealhulgas seoses nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/671/JSK (terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta) (7).
  4.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi liikmeid teavitatakse ühise uurimisrühma moodustamise ettevalmistamisest, olenemata sellest, kas see moodustatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel, ning kõnealuste rühmadega seonduvate järgnevate arengute kohta.
  5.   Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist kõigist Eurojusti pädevusse kuuluvatest uurimistest, mis hõlmavad kolme või enamat riiki, millest kaks või enam riiki on liikmesriigid, ja kui see teave on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks, eelkõige juhtudel, kui mitmes riigis on vaja paralleelseid õigusabitaotlusi, või juhtudel, kui on vajadus Eurojusti poolse koordineerimise järele, või juhtudel, kus esineb positiivne või negatiivne kohtualluvuse konflikt. Liikmesriigid tagavad, et teavitamiskohustuse üle teostatakse järelevalvet riiklikul tasandil.
  6.   Esmalt rakendavad liikmesriigid lõiget 5 seoses kohtuasjadega, mis seonduvad järgmiste süütegudega:






  a) | narkokaubandus, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Käesolev artikkel ei mõjuta teisi kohustusi seoses teabe edastamisega Eurojustile, sealhulgas seoses nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/671/JSK (terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta) (7).

4.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi liikmeid teavitatakse ühise uurimisrühma moodustamise ettevalmistamisest, olenemata sellest, kas see moodustatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel, ning kõnealuste rühmadega seonduvate järgnevate arengute kohta.

5.   Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist kõigist Eurojusti pädevusse kuuluvatest uurimistest, mis hõlmavad kolme või enamat riiki, millest kaks või enam riiki on liikmesriigid, ja kui see teave on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks, eelkõige juhtudel, kui mitmes riigis on vaja paralleelseid õigusabitaotlusi, või juhtudel, kui on vajadus Eurojusti poolse koordineerimise järele, või juhtudel, kus esineb positiivne või negatiivne kohtualluvuse konflikt. Liikmesriigid tagavad, et teavitamiskohustuse üle teostatakse järelevalvet riiklikul tasandil.

6.   Esmalt rakendavad liikmesriigid lõiget 5 seoses kohtuasjadega, mis seonduvad järgmiste süütegudega:

a)

narkokaubandus,

| b) | inim- ja relvakaubandus, |
| --- | --- |

b)

inim- ja relvakaubandus,

| c) | tuumajäätmekaubandus, |
| --- | --- |

c)

tuumajäätmekaubandus,

| d) | kunstiesemete salakaubavedu, |
| --- | --- |

d)

kunstiesemete salakaubavedu,

| e) | ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine, |
| --- | --- |

e)

ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine,

| f) | inimorganitega kauplemine, |
| --- | --- |

f)

inimorganitega kauplemine,

| g) | rahapesu, |
| --- | --- |

g)

rahapesu,

| h) | pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused, |
| --- | --- |

h)

pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused,

| i) | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine, |
| --- | --- |

i)

rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine,

| j) | terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine, |
| --- | --- |

j)

terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine,

| k) | keskkonnavastased kuriteod, |
| --- | --- |

k)

keskkonnavastased kuriteod,

| l) | organiseeritud kuritegevuse muud liigid. |
| --- | --- |

l)

organiseeritud kuritegevuse muud liigid.

7.   Muude süütegude suhtes kohaldavad liikmesriigid lõiget 5 kolme aasta möödumisel.

8.   Liikmesriigid tagavad, et nende liige saab samuti teavet:

| a) | kõigist õigusalase koostöö taotlustest, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega, ning mille on saatnud nende päritoluliikmesriigi pädevad asutused kohtuasjade korral, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

kõigist õigusalase koostöö taotlustest, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega, ning mille on saatnud nende päritoluliikmesriigi pädevad asutused kohtuasjade korral, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid;

| b) | kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; |
| --- | --- |

b)

kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid;

| c) | kõigist keeldumistest täita õigusalase koostöö taotlusi, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega; |
| --- | --- |

c)

kõigist keeldumistest täita õigusalase koostöö taotlusi, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega;

| d) | kõigist vastastikustest õigusabitaotlustest, mille on esitanud liikmesriikide hulka mittekuuluv riik, kui selgub, et kõnealused taotlused on osa uurimisest, mis hõlmab teisi taotlusi, mille kõnealune riik on esitanud vähemalt kahele liikmesriigile. |
| --- | --- |

d)

kõigist vastastikustest õigusabitaotlustest, mille on esitanud liikmesriikide hulka mittekuuluv riik, kui selgub, et kõnealused taotlused on osa uurimisest, mis hõlmab teisi taotlusi, mille kõnealune riik on esitanud vähemalt kahele liikmesriigile.

9.   Lisaks esitavad pädevad asutused liikmesriigi liikmele mis tahes muud teavet, mida liikmesriigi liige peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks.

10.   Käesolevas artiklis osutatud teave edastatakse Eurojustile korrastatult.

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 13a
  Eurojusti poolt siseriiklikele asutustele edastatav teave
  1.   Eurojust edastab omal algatusel siseriiklikele pädevatele asutustele teavet ja tagasisidet teabe töötlemise tulemuste kohta, sealhulgas seoste kohta kohtuasjadega, mis on juba säilitatud kohtuasjade haldamise süsteemis.
  2.   Lisaks, kui siseriiklik pädev asutus taotleb Eurojustilt teavet, edastab Eurojust teabe kõnealuse asutuse poolt ette nähtud aja jooksul.” |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

Eurojusti poolt siseriiklikele asutustele edastatav teave

1.   Eurojust edastab omal algatusel siseriiklikele pädevatele asutustele teavet ja tagasisidet teabe töötlemise tulemuste kohta, sealhulgas seoste kohta kohtuasjadega, mis on juba säilitatud kohtuasjade haldamise süsteemis.

2.   Lisaks, kui siseriiklik pädev asutus taotleb Eurojustilt teavet, edastab Eurojust teabe kõnealuse asutuse poolt ette nähtud aja jooksul.”

| 13) | Artikli 14 lõikes 4 ja artikli 16 lõikes 1 asendatakse sõnad „andmete indeksi” sõnadega „andmeid sisaldava kohtuasjade haldamise süsteemi”. |
| --- | --- |

13)

Artikli 14 lõikes 4 ja artikli 16 lõikes 1 asendatakse sõnad „andmete indeksi” sõnadega „andmeid sisaldava kohtuasjade haldamise süsteemi”.

| 14) | Artikli 15 lõikes 4 ning artikli 16 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna „indeks” sõnadega „kohtuasjade haldamise süsteem” vastavas käändes. |
| --- | --- |

14)

Artikli 15 lõikes 4 ning artikli 16 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna „indeks” sõnadega „kohtuasjade haldamise süsteem” vastavas käändes.

| 15) | Artiklit 15 muudetakse järgnevalt:






  a) | lõikes 1:






  i) | esimene lause asendatakse järgmisega:
  „1.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt artikli 14 lõikele 1 võib Eurojust töödelda nende isikute isikuandmeid, kelle suhtes asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel viiakse läbi uurimist või kes on antud kohtu alla artiklis 4 määratletud ühe või mitme kuriteo- või süüteoliigi eest, nagu näiteks:”; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Artiklit 15 muudetakse järgnevalt:

a)

lõikes 1:

i)

esimene lause asendatakse järgmisega:

„1.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt artikli 14 lõikele 1 võib Eurojust töödelda nende isikute isikuandmeid, kelle suhtes asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel viiakse läbi uurimist või kes on antud kohtu alla artiklis 4 määratletud ühe või mitme kuriteo- või süüteoliigi eest, nagu näiteks:”;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „l) | telefoninumbrid, sõidukite registreerimisandmed, elektronposti aadressid, telefoni ja elektronposti kõneliiklusega seotud andmed, DNA andmed ja fotod.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„l)

telefoninumbrid, sõidukite registreerimisandmed, elektronposti aadressid, telefoni ja elektronposti kõneliiklusega seotud andmed, DNA andmed ja fotod.”;

| b) | lõikes 2 jäetakse välja sõna „ainult”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 jäetakse välja sõna „ainult”.

| 16) | Artiklisse 16 lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Kohtuasjade haldamise süsteem võimaldab andmeid sisestada ja andmetele juurdepääsu siseriiklikul tasandil. Kohtuasjade haldamise süsteemi võib ühendada ... nõukogu ... otsuse ..../.../JSK (Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta) artiklis 10 osutatud ... turvatud sidevõrguga, tingimusel et see on kooskõlas käesolevas otsuses sisalduvate andmekaitsealaste eeskirjadega.” |
| --- | --- |

16)

Artiklisse 16 lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Kohtuasjade haldamise süsteem võimaldab andmeid sisestada ja andmetele juurdepääsu siseriiklikul tasandil. Kohtuasjade haldamise süsteemi võib ühendada ... nõukogu ... otsuse ..../.../JSK (Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta) artiklis 10 osutatud ... turvatud sidevõrguga, tingimusel et see on kooskõlas käesolevas otsuses sisalduvate andmekaitsealaste eeskirjadega.”

| 17) | Artikli 23 lõike 10 lõppu lisatakse järgmine lause:
  „Ühise järelevalveasutuse sekretariaat saab kasutada nõukogu otsusega 2000/641/JSK asutatud sekretariaadi teadmisi.” |
| --- | --- |

17)

Artikli 23 lõike 10 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Ühise järelevalveasutuse sekretariaat saab kasutada nõukogu otsusega 2000/641/JSK asutatud sekretariaadi teadmisi.”

| 18) | Artiklit 26 muudetakse järgnevalt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Liikmesriigid tagavad, et kolleegium on võimeline avama Europoli analüüsimiseks koostatud tööfaili ning osalema selle koostamises.”; |
| --- | --- | --- |

18)

Artiklit 26 muudetakse järgnevalt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Liikmesriigid tagavad, et kolleegium on võimeline avama Europoli analüüsimiseks koostatud tööfaili ning osalema selle koostamises.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustik säilitavad omavahelised erisuhted, mis põhinevad konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel, eelkõige liikmesriigi liikme, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste ning Eurojusti liikmesriigi korrespondentide ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks võetakse järgmised meetmed:






  a) | vastavalt otsuse .../.../JSK artiklile 8 on Eurojustil juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele ja nimetatud otsuse artikli 10 alusel loodud turvatud sidevõrgule; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustik säilitavad omavahelised erisuhted, mis põhinevad konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel, eelkõige liikmesriigi liikme, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste ning Eurojusti liikmesriigi korrespondentide ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks võetakse järgmised meetmed:

a)

vastavalt otsuse .../.../JSK artiklile 8 on Eurojustil juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele ja nimetatud otsuse artikli 10 alusel loodud turvatud sidevõrgule;

| b) | ilma et see mõjutaks käesoleva otsuse artikli 13 kohaldamist ning kooskõlas otsuse .../.../JSK artikli 4 lõikega 4, teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest, mis hõlmavad kaht liikmesriiki ja kuuluvad Eurojusti pädevusse, kui:






  — | võib tekkida kohtualluvuse konflikt;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

ilma et see mõjutaks käesoleva otsuse artikli 13 kohaldamist ning kooskõlas otsuse .../.../JSK artikli 4 lõikega 4, teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest, mis hõlmavad kaht liikmesriiki ja kuuluvad Eurojusti pädevusse, kui:

—

võib tekkida kohtualluvuse konflikt;

või

| — | kui lükatakse tagasi õigusalase koostöö taotlus, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

kui lükatakse tagasi õigusalase koostöö taotlus, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega.

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad Eurojusti iga üksikjuhtumi puhul samuti kõikidest kohtuasjadest, mis jäävad Eurojusti pädevusse ja hõlmavad vähemalt kolme liikmesriiki.

Liikmesriikide liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi kõikidest kohtuasjadest, mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik;

| c) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat moodustab Eurojusti sekretariaadi osa. See toimib eraldiseisva ja autonoomse üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi autonoomsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

c)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat moodustab Eurojusti sekretariaadi osa. See toimib eraldiseisva ja autonoomse üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi autonoomsuse põhimõttega;

| d) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku toetab Eurojusti administratsioon. Euroopa õigusalase võrgustiku tegevuskulud võib katta Eurojusti eelarvest vastavalt artiklile 33; |
| --- | --- |

d)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku toetab Eurojusti administratsioon. Euroopa õigusalase võrgustiku tegevuskulud võib katta Eurojusti eelarvest vastavalt artiklile 33;

| e) | Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi; |
| --- | --- |

e)

Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi;

| f) | ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning otsustega 2002/494/JSK (sõjakuritegude uurimise võrgustikud), 2007/845/JSK (kriminaaltulu jälitamise talitused) ja muude tulevikus vastu võetavate nõukogu otsustega (kontaktasutuste võrgustik korruptsiooni vastu) moodustatud võrgustike sekretariaadid on osa Eurojusti sekretariaadist ning toimivad eraldiseisvate ja autonoomsete üksustena. Kõnealused sekretariaadid võivad kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse kõnealuste sekretariaatide töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu kõnealuste sekretariaatide autonoomsuse põhimõttega; Eurojusti haldusdirektor nimetab ametisse võrgustike sekretariaatide peasekretäri, kes tegutseb Eurojusti haldusdirektori vastutusel.”; |
| --- | --- |

f)

ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning otsustega 2002/494/JSK (sõjakuritegude uurimise võrgustikud), 2007/845/JSK (kriminaaltulu jälitamise talitused) ja muude tulevikus vastu võetavate nõukogu otsustega (kontaktasutuste võrgustik korruptsiooni vastu) moodustatud võrgustike sekretariaadid on osa Eurojusti sekretariaadist ning toimivad eraldiseisvate ja autonoomsete üksustena. Kõnealused sekretariaadid võivad kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse kõnealuste sekretariaatide töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu kõnealuste sekretariaatide autonoomsuse põhimõttega; Eurojusti haldusdirektor nimetab ametisse võrgustike sekretariaatide peasekretäri, kes tegutseb Eurojusti haldusdirektori vastutusel.”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „7.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid FRONTEXiga niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.
  8.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid vaatluskeskusega (Sitcen) niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.
  9.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid Interpoliga niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.
  10.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid Maailma Tolliorganisatsiooniga niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„7.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid FRONTEXiga niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.

8.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid vaatluskeskusega (Sitcen) niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.

9.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid Interpoliga niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.

10.   Eurojust loob ja hoiab tihedaid koostöösuhteid Maailma Tolliorganisatsiooniga niivõrd kui need on asjakohased Eurojusti ülesannete täitmiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. Koostöö põhiosad määratakse kindlaks lepinguga, mille kiidab heaks nõukogu pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas.”

| 19) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 26a
  Kolmandatesse riikidesse lähetatud sidekohtunikud
  1.   Õigusalase koostöö lihtsustamise eesmärgil võib Eurojust kolmandasse riiki lähetada sidekohtunikud, tingimusel et vastuvõtva riigiga on saavutatud sellekohane kokkulepe, mille nõukogu on heaks kiitnud. Sidekohtunikuks on Eurojusti liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent või Eurojusti lähetatud kohtunik. Eurojusti nimel sidekohtuniku lähetamise eeltingimuseks on kohtuniku ning tema päritoluliikmesriigi eelnev nõusolek.
  2.   Lõike 1 alusel lähetatud sidekohtunikud on Eurojusti ja liikmesriikide pädevate asutuste sidekohtunikeks. Eurojusti lähetatud sidekohtunike tegevuse üle teostab järelevalvet ühine järelevalveasutus. Sidekohtunikud esitavad kord aastas aruande Eurojusti kolleegiumile, kes teavitab asjakohasel viisil nõukogu ja Euroopa Parlamenti sidekohtunike tegevusest. Samuti teavitavad sidekohtunikud liikmesriikide liikmeid ja siseriiklikke pädevaid asutusi kõigist kohtuasjadest, mis puudutavad nende päritoluliikmesriiki.
  3.   Siseriiklikud pädevad asutused ja lõikes 1 osutatud sidekohtunikud võivad omavahel otse suhelda. Sellisel juhul teavitab sidekohtunik asjaomast liikmesriigi liiget sellisest suhtlusest.
  4.   Lõikes 1 osutatud sidekohtunikud on ühendatud kohtuasjade haldamise süsteemiga.
  5.   Eurojusti poolt kolmandasse riiki lähetatud sidekohtunike asjakohaseid kulutusi käsitatakse Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses. Enne kolmanda riigiga läbirääkimiste alustamist annab nõukogu oma vastava heakskiidu. Eurojust teatab nõukogule mis tahes kavatsustest selliseid läbirääkimisi alustada ning nõukogu võib teha mis tahes järeldusi, mida ta peab vajalikuks.” |
| --- | --- |

19)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 26a

Kolmandatesse riikidesse lähetatud sidekohtunikud

1.   Õigusalase koostöö lihtsustamise eesmärgil võib Eurojust kolmandasse riiki lähetada sidekohtunikud, tingimusel et vastuvõtva riigiga on saavutatud sellekohane kokkulepe, mille nõukogu on heaks kiitnud. Sidekohtunikuks on Eurojusti liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent või Eurojusti lähetatud kohtunik. Eurojusti nimel sidekohtuniku lähetamise eeltingimuseks on kohtuniku ning tema päritoluliikmesriigi eelnev nõusolek.

2.   Lõike 1 alusel lähetatud sidekohtunikud on Eurojusti ja liikmesriikide pädevate asutuste sidekohtunikeks. Eurojusti lähetatud sidekohtunike tegevuse üle teostab järelevalvet ühine järelevalveasutus. Sidekohtunikud esitavad kord aastas aruande Eurojusti kolleegiumile, kes teavitab asjakohasel viisil nõukogu ja Euroopa Parlamenti sidekohtunike tegevusest. Samuti teavitavad sidekohtunikud liikmesriikide liikmeid ja siseriiklikke pädevaid asutusi kõigist kohtuasjadest, mis puudutavad nende päritoluliikmesriiki.

3.   Siseriiklikud pädevad asutused ja lõikes 1 osutatud sidekohtunikud võivad omavahel otse suhelda. Sellisel juhul teavitab sidekohtunik asjaomast liikmesriigi liiget sellisest suhtlusest.

4.   Lõikes 1 osutatud sidekohtunikud on ühendatud kohtuasjade haldamise süsteemiga.

5.   Eurojusti poolt kolmandasse riiki lähetatud sidekohtunike asjakohaseid kulutusi käsitatakse Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses. Enne kolmanda riigiga läbirääkimiste alustamist annab nõukogu oma vastava heakskiidu. Eurojust teatab nõukogule mis tahes kavatsustest selliseid läbirääkimisi alustada ning nõukogu võib teha mis tahes järeldusi, mida ta peab vajalikuks.”

| 20) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 27a
  Kolmandate riikide esitatud õigusalase koostöö taotlused
  1.   Eurojust koordineerib kolmanda riigi esitatud õigusalase koostöö taotluste täitmist, juhul kui kõnealused taotlused on osa samast uurimisest ning vajavad täitmist vähemalt kahes liikmesriigis.
  2.   Eurojust võib lõikes 1 osutatud taotlusi otse vastu võtta, kui see on kooskõlas kõnealuse kolmanda riigi ning Euroopa Liidu või asjaomaste liikmesriikide vaheliste suhete osas kohaldatavate vahenditega.
  3.   Siseriiklik pädev asutus võib lõikes 1 osutatud taotlusi esitada Eurojustile kas omal algatusel või seetõttu, et asjaomane kolmas riik taotles Eurojusti sekkumist.
  4.   Kiireloomulistel juhtudel võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotlusi menetleda artiklis 5a osutatud hädaolukordade koordineerimisüksus.
  Artikkel 27b
  Vastutus
  1.   Eurojusti lepingulist vastutust reguleerib kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus.
  2.   Lepinguvälise vastutuse korral on Eurojust kohustatud sõltumatult artiklis 24 nimetatud vastutusest heastama kogu kahju, mille on põhjustanud tema kolleegiumi või töötajate viga oma kohustuste täitmisel, mis ei välista liikmesriikide õigusaktide kohaste muude kahjuhüvitamisnõuete esitamist.
  3.   Lõiget 2 kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on põhjustanud liikmesriigi liikme viga oma kohustuste täitmisel, välja arvatud kui ta tegutseb talle artikli 9a alusel antud volituste alusel.
  4.   Kahju kandnud isikul on õigus nõuda, et Eurojust loobuks kõigist meetmetest või tühistaks need.
  5.   Liikmesriikide kohtud, kes on pädevad menetlema käesolevas artiklis nimetatud Eurojusti vastutusega seotud vaidlusi, määratakse kindlaks, viidates nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (8). |
| --- | --- |

20)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 27a

Kolmandate riikide esitatud õigusalase koostöö taotlused

1.   Eurojust koordineerib kolmanda riigi esitatud õigusalase koostöö taotluste täitmist, juhul kui kõnealused taotlused on osa samast uurimisest ning vajavad täitmist vähemalt kahes liikmesriigis.

2.   Eurojust võib lõikes 1 osutatud taotlusi otse vastu võtta, kui see on kooskõlas kõnealuse kolmanda riigi ning Euroopa Liidu või asjaomaste liikmesriikide vaheliste suhete osas kohaldatavate vahenditega.

3.   Siseriiklik pädev asutus võib lõikes 1 osutatud taotlusi esitada Eurojustile kas omal algatusel või seetõttu, et asjaomane kolmas riik taotles Eurojusti sekkumist.

4.   Kiireloomulistel juhtudel võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotlusi menetleda artiklis 5a osutatud hädaolukordade koordineerimisüksus.

Artikkel 27b

Vastutus

1.   Eurojusti lepingulist vastutust reguleerib kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral on Eurojust kohustatud sõltumatult artiklis 24 nimetatud vastutusest heastama kogu kahju, mille on põhjustanud tema kolleegiumi või töötajate viga oma kohustuste täitmisel, mis ei välista liikmesriikide õigusaktide kohaste muude kahjuhüvitamisnõuete esitamist.

3.   Lõiget 2 kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on põhjustanud liikmesriigi liikme viga oma kohustuste täitmisel, välja arvatud kui ta tegutseb talle artikli 9a alusel antud volituste alusel.

4.   Kahju kandnud isikul on õigus nõuda, et Eurojust loobuks kõigist meetmetest või tühistaks need.

5.   Liikmesriikide kohtud, kes on pädevad menetlema käesolevas artiklis nimetatud Eurojusti vastutusega seotud vaidlusi, määratakse kindlaks, viidates nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (8).

| 21) | Artiklit 29 muudetakse järgnevalt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõna „ühehäälselt” sõnadega „kahekolmandikulise häälteenamusega”; |
| --- | --- | --- |

21)

Artiklit 29 muudetakse järgnevalt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõna „ühehäälselt” sõnadega „kahekolmandikulise häälteenamusega”;

| b) | lõikes 2 asendatakse teine lause „Teda võib ametisse tagasi nimetada” lausega „Seda võib ühe korra konkurssi välja kuulutamata pikendada, kui kolleegium seda kolmeneljandikulise häälteenamusega otsustab ning määrab haldusdirektori ametisse sama häälteenamusega.” |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse teine lause „Teda võib ametisse tagasi nimetada” lausega „Seda võib ühe korra konkurssi välja kuulutamata pikendada, kui kolleegium seda kolmeneljandikulise häälteenamusega otsustab ning määrab haldusdirektori ametisse sama häälteenamusega.”

| 22) | Artikkel 32 muudetakse järgmiselt:






  — | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni teavitamine”; |
| --- | --- | --- |

22)

Artikkel 32 muudetakse järgmiselt:

—

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni teavitamine”;

| — | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Komisjon või nõukogu võivad paluda Eurojustil esitada arvamus kõigi õigusaktide eelnõude suhtes, mida koostatakse ELi lepingu VI jaotise alusel.” |
| --- | --- |

—

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon või nõukogu võivad paluda Eurojustil esitada arvamus kõigi õigusaktide eelnõude suhtes, mida koostatakse ELi lepingu VI jaotise alusel.”

| 23) | Artikli 33 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui liikmesriikide liikmed, asetäitjad, assistendid ja Eurojusti siseriiklikus koordineerimissüsteemis töötavad isikud tegutsevad Eurojusti ülesannete raames, käsitatakse asjakohaseid kulutusi, sealhulgas Eurojusti töötajate kulutusi, Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses.” |
| --- | --- |

23)

Artikli 33 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui liikmesriikide liikmed, asetäitjad, assistendid ja Eurojusti siseriiklikus koordineerimissüsteemis töötavad isikud tegutsevad Eurojusti ülesannete raames, käsitatakse asjakohaseid kulutusi, sealhulgas Eurojusti töötajate kulutusi, Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses.”

| 24) | Artiklis 35 lisatakse lõike 1 lõppu järgmine lause:
  „Enne eelarveprojekti esitamist komisjonile konsulteeritakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga vastavalt tema poolt kindlaksmääratud korrale.” |
| --- | --- |

24)

Artiklis 35 lisatakse lõike 1 lõppu järgmine lause:

„Enne eelarveprojekti esitamist komisjonile konsulteeritakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga vastavalt tema poolt kindlaksmääratud korrale.”

| 25) | Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 41
  Aruandlus
  1.   Liikmesriigid teatavad Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile kõikidest muudatustest seoses liikmesriigi liikmete ning nende asetäitjate ja assistentidega ning artikli 12 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute nimed ja kontaktandmed. Peasekretariaat peab kõnealuste isikute ajakohastatud loendit ning muudab nende nimed ja kontaktandmed kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.
  2.   Samuti teatavad liikmesriigid kooskõlas artikli 9a lõikega 4 oma liikme nimetamisel ja mis tahes muul vajalikul ajal Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile volitustest, mis on antud tema liikmele vastavalt kõnealusele artiklile.
  3.   Liikmesriigi liikme lõplik ametisse nimetamine jõustub päeval, mil nõukogu peasekretariaat saab lõikes 1 osutatud ametliku teate.” |
| --- | --- |

25)

Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Aruandlus

1.   Liikmesriigid teatavad Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile kõikidest muudatustest seoses liikmesriigi liikmete ning nende asetäitjate ja assistentidega ning artikli 12 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute nimed ja kontaktandmed. Peasekretariaat peab kõnealuste isikute ajakohastatud loendit ning muudab nende nimed ja kontaktandmed kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

2.   Samuti teatavad liikmesriigid kooskõlas artikli 9a lõikega 4 oma liikme nimetamisel ja mis tahes muul vajalikul ajal Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile volitustest, mis on antud tema liikmele vastavalt kõnealusele artiklile.

3.   Liikmesriigi liikme lõplik ametisse nimetamine jõustub päeval, mil nõukogu peasekretariaat saab lõikes 1 osutatud ametliku teate.”

| 26) | Artikli 42 olemasolev lõige nummerdatakse lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige:
  „2.   Komisjon kontrollib korrapäraselt käesoleva otsuse rakendamist liikmesriikide poolt ning esitab nõukogule sellekohase aruande, lisades vajaduse korral vajalikud ettepanekud õigusalase koostöö ja Eurojusti toimimise parandamiseks. See kehtib eelkõige seoses Eurojusti suutlikkusega toetada liikmesriike terrorismivastases võitluses.” |
| --- | --- |

26)

Artikli 42 olemasolev lõige nummerdatakse lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige:

„2.   Komisjon kontrollib korrapäraselt käesoleva otsuse rakendamist liikmesriikide poolt ning esitab nõukogule sellekohase aruande, lisades vajaduse korral vajalikud ettepanekud õigusalase koostöö ja Eurojusti toimimise parandamiseks. See kehtib eelkõige seoses Eurojusti suutlikkusega toetada liikmesriike terrorismivastases võitluses.”

Artikkel 2

Ülevõtmine

Vajaduse korral viivad liikmesriigid oma siseriiklikud õigusaktid vastavusse käesoleva otsusega esimesel võimalusel ja igal juhul mitte hiljem kui ... (9).

9

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, ...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2003/659/JSK (ELT L 245, 29.9.2003, lk 44).

1

(2)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsus 2002/494/JSK, millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega (EÜT L 167, 26.6.2002, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsus 2007/845/JSK, millega luuakse kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103).

3

(4)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.”

4

(5)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsus 2002/494/JSK, millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega (EÜT L 167, 26.6.2002, lk 1)

5

(6)  Nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsus 2007/845/JSK, millega luuakse kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103).”

6

(7)  ELT L 253, 29.9.2005, lk 22.”

7

(8)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).”

8

(9)  Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: kaks aastat pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

9

---

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/14

---

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalamade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus võtta vastu nõukogu otsus ..., Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta

(2008/C 54/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalamade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK (1) loodud Euroopa õigusalase koostöö võrgustik on näidanud, et see aitab hõlbustada õigusalast koostööd kriminaalasjades. |
| --- | --- |

(1)

29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK (1) loodud Euroopa õigusalase koostöö võrgustik on näidanud, et see aitab hõlbustada õigusalast koostööd kriminaalasjades.

| (2) | Vastavalt 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklile 53 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artiklile 6 antakse vastastikust õigusabi pädevate õigusasutuste vaheliste otseste kontaktide kaudu. Vastastikuse õigusabi sellist detsentraliseerimist rakendatakse praegu laialdaselt. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklile 53 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artiklile 6 antakse vastastikust õigusabi pädevate õigusasutuste vaheliste otseste kontaktide kaudu. Vastastikuse õigusabi sellist detsentraliseerimist rakendatakse praegu laialdaselt.

| (3) | Järk-järgult juurutatakse kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet. See ei tugevda üksnes pädevate õigusasutuste vahel otseste kontaktide loomise põhimõtet, vaid juurutab ka menetlusi ja muudab need täielikult kohtulikuks. |
| --- | --- |

(3)

Järk-järgult juurutatakse kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet. See ei tugevda üksnes pädevate õigusasutuste vahel otseste kontaktide loomise põhimõtet, vaid juurutab ka menetlusi ja muudab need täielikult kohtulikuks.

| (4) | Euroopa Liidu laienemine 2004. ja 2007. aastal suurendas veelgi mõju, mida need muutused on avaldanud õigusalasele koostööle. Nende arengute tõttu on Euroopa õigusalase koostöö võrgustik veelgi vajalikum kui oma loomise ajal ja seetõttu tuleb seda tugevdada. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu laienemine 2004. ja 2007. aastal suurendas veelgi mõju, mida need muutused on avaldanud õigusalasele koostööle. Nende arengute tõttu on Euroopa õigusalase koostöö võrgustik veelgi vajalikum kui oma loomise ajal ja seetõttu tuleb seda tugevdada.

| (5) | Eurojust moodustati nõukogu otsusega 2002/187/JSK, (2) et parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Otsuses 2002/187/JSK on sätestatud, et Eurojustil on Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted. |
| --- | --- |

(5)

Eurojust moodustati nõukogu otsusega 2002/187/JSK, (2) et parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Otsuses 2002/187/JSK on sätestatud, et Eurojustil on Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted.

| (6) | Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku viieaastane kooseksisteerimine on näidanud vajadust mõlemad struktuurid säilitada ja selgitada nendevahelist suhet. |
| --- | --- |

(6)

Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku viieaastane kooseksisteerimine on näidanud vajadust mõlemad struktuurid säilitada ja selgitada nendevahelist suhet.

| (7) | Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt turvalise sidevõrgu kaudu suhelda, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt turvalise sidevõrgu kaudu suhelda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine

Ühismeetme 98/428/JSK alusel loodud liikmesriikide vaheliste õigusalaste kontaktasutuste võrk (edaspidi „Euroopa õiguslase koostöö võrgustik”) jätkab tegevust käesoleva otsuse sätete kohaselt.

Artikkel 2

Koosseis

1.   Võttes arvesse liikmesriikide põhiõiguslikke norme, õigustavasid ja siseriiklikku struktuuri, koosneb Euroopa õigusalase koostöö võrgustik rahvusvahelise õigusalase koostöö eest vastutavatest keskasutustest ning õigusasutustest või teistest pädevatest asutustest, kellel on konkreetsed kohustused rahvusvahelise koostöö raames.

2.   Igas liikmesriigis luuakse kooskõlas siseriiklike eeskirjade ja ülesannete jaotusega üks kontaktasutus või mitu kontaktasutust, hoolitsedes selle eest, et kogu liikmesriigi territoorium oleks hõlmatud.

3.   Iga liikmesriik nimetab kontaktasutuste seast Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriikliku kontaktisiku.

4.   Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega. Enne uue kontaktasutuse nimetamist võivad liikmesriigid küsida siseriiklike kontaktisikute arvamust.

5.   Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse ühismeetmes 96/277/JSK (3) osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja artiklis 10 ettenähtud turvatud sidevõrguga.

6.   Komisjon määrab kontaktasutuse tema pädevusse kuuluvate valdkondade jaoks.

7.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul on sekretariaat, kes vastutab koostöös nõukogu eesistujariigiga ja temaga konsulteerides võrgustiku haldamise eest. Sekretariaat võib võrgustikku esindada, konsulteerides eesistujariigiga.

Artikkel 3

Võrgustiku tegevus

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tegutseb eelkõige kolmel järgmisel viisil:

| a) | hõlbustab artiklis 4 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalike kontaktide loomist liikmesriikide kontaktasutuste vahel; |
| --- | --- |

a)

hõlbustab artiklis 4 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalike kontaktide loomist liikmesriikide kontaktasutuste vahel;

| b) | korraldab artiklites 5, 6 ja7 sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

korraldab artiklites 5, 6 ja7 sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid;

| c) | annab artiklites 8, 9 ja 10 sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige asjakohase sidevõrgu vahendusel. |
| --- | --- |

c)

annab artiklites 8, 9 ja 10 sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige asjakohase sidevõrgu vahendusel.

Artikkel 4

Kontaktasutuste, sealhulgas siseriikliku kontaktisiku ülesanded

1.   Kontaktasutused, sealhulgas siseriiklik kontaktisik, on aktiivsed vahendajad, kelle ülesanne on hõlbustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd, eelkõige raskete kuritegude vastu võitlemises. Nad on kättesaadavad oma riigi kohalikele õigusasutustele ja teistele pädevatele asutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele ning teistele pädevatele asutustele, et võimaldada neil luua kõige asjakohasemaid otsekontakte.

Vajaduse korral võivad nad asjaomaste valitsusasutuste vahelise kokkuleppe alusel kohtuda teiste liikmesriikide kontaktasutustega.

2.   Kontaktasutused, sealhulgas siseriiklik kontaktisik, annavad oma riigi kohalikele õigusasutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele vajalikku õigusalast ja praktilist teavet, et võimaldada neil tõhusalt koostada õigusalase koostöö taotlusi või tõhustada üldiselt õigusalast koostööd.

3.   Kontaktasutused, sealhulgas siseriiklik kontaktisik, korraldavad oma riigi pädevatele asutustele koostöös Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga asjakohasel tasemel koolituskursusi õigusalase koostöö valdkonnas.

Artikkel 5

Kontaktasutuste regulaarsete koosolekute eesmärk

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku regulaarsetel koosolekutel, millele kutsutakse vähemalt kaks kontaktasutust igast liikmesriigist, on järgmised eesmärgid:

| a) | võimaldada kontaktasutustel üksteisega tutvuda ning vahetada kogemusi, eelkõige seoses võrgustiku toimimisega; |
| --- | --- |

a)

võimaldada kontaktasutustel üksteisega tutvuda ning vahetada kogemusi, eelkõige seoses võrgustiku toimimisega;

| b) | tegutseda selliste praktiliste ja õigusalaste küsimuste arutamise kohana, mis liikmesriikidel on tekkinud õigusalase koostöö raames, pidades silmas eelkõige Euroopa Liidu võetud meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

b)

tegutseda selliste praktiliste ja õigusalaste küsimuste arutamise kohana, mis liikmesriikidel on tekkinud õigusalase koostöö raames, pidades silmas eelkõige Euroopa Liidu võetud meetmete rakendamist.

2.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku raames saadud kogemusi jagatakse Euroopa Liidu pädevatele töörühmadele, kes saavad neid kasutada lähtealusena õigusnormide võimaliku muutmise ja rahvusvahelise õigusalase koostöö praktilise tõhustamise arutamisel.

Artikkel 6

Üldkoosolekute sagedus

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku üldkoosolek, millel kogunevad siseriiklikud kontaktisikud, toimub regulaarselt ja vastavalt võrgustiku liikmete vajadusele vähemalt üks kord aastas nõukogu eesistujariigi kutsel, kes võtab samuti arvesse liikmesriikide soove võrgustiku koosoleku kokkukutsumiseks.

Artikkel 7

Koosolekute toimumise paik

1.   Koosolekud võivad toimuda nõukogu ruumides Brüsselis vastavalt nõukogu kodukorra sätetele.

2.   Siiski võib pidada ka muid koosolekuid liikmesriikides, et kõikide liikmesriikide kontaktasutused saaksid lisaks vastuvõtva liikmesriigi kontaktasutustele kohtuda ka teiste selle riigi asutustega ning tutvuda asjakohase riigi konkreetsete organitega, kelle ülesanded on seotud rahvusvahelise õigusalase koostööga või teatavate raskete kuritegude vastu võitlemisega.

Artikkel 8

Euroopa õigusalase koostöö võrgustikus levitatava teabe sisu

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik teeb kontaktasutustele ja pädevatele õigusasutustele kättesaadavaks järgmise teabe:

| 1) | kõikide liikmesriikide kontaktasutuste täielikud andmed ning vajaduse korral selgitused nende ülesannete kohta siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

1)

kõikide liikmesriikide kontaktasutuste täielikud andmed ning vajaduse korral selgitused nende ülesannete kohta siseriiklikul tasandil;

| 2) | IT-vahend, mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest; |
| --- | --- |

2)

IT-vahend, mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest;

| 3) | ülevaatlik õigusalane ja praktiline teave liikmesriikide kohtu- ja menetlussüsteemide kohta; |
| --- | --- |

3)

ülevaatlik õigusalane ja praktiline teave liikmesriikide kohtu- ja menetlussüsteemide kohta;

| 4) | asjakohaste õigusaktide tekstid ning kehtivate konventsioonide puhul deklaratsioonide ja reservatsioonide tekstid. |
| --- | --- |

4)

asjakohaste õigusaktide tekstid ning kehtivate konventsioonide puhul deklaratsioonide ja reservatsioonide tekstid.

Artikkel 9

Teabe ajakohastamine

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikus levitatavat teavet ajakohastatakse pidevalt.

2.   Iga liikmesriigi ülesanne on kontrollida süsteemis sisalduvate andmete õigsust ning teavitada viivitamata Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaati, kui mõne artiklis 8 nimetatud nelja punktiga seonduvaid andmeid on vaja muuta.

Artikkel 10

Sidevahendid

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tagab, et:

| a) | artikli 8 alusel esitatud teave tehakse kättesaadavaks pidevalt ajakohastataval veebisaidil; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 alusel esitatud teave tehakse kättesaadavaks pidevalt ajakohastataval veebisaidil;

| b) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste operatiivtööks luuakse turvatud sidevõrk; |
| --- | --- |

b)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste operatiivtööks luuakse turvatud sidevõrk;

| c) | turvatud sidevõrk võimaldab edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel. |
| --- | --- |

c)

turvatud sidevõrk võimaldab edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel.

2.   Lõikes 1 osutatud turvatud sidevõrku võivad oma operatiivtöös samuti kasutada siseriiklikud kontaktisikud, siseriiklikud kontaktisikud terrorismi küsimuses, Eurojusti liikmesriikide liikmed ja Eurojusti nimetatud sidekohtunikud. Võrgu võib siduda otsuse 2002/187/JSK artiklis 16 osutatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga.

Artikkel 11

Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku vaheline suhe

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustik ja Eurojust säilitavad omavahelised konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted, eelkõige Eurojusti liikmesriikide liikmete, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste ning Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklike kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks võetakse järgmised meetmed:

| a) | Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud sidevõrgule; |
| --- | --- |

a)

Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud sidevõrgule;

| b) | ilma et see piiraks otsuse 2002/187/JSK artikli 13 kohaldamist ning vastavalt käesoleva otsuse artikli 4 lõikele 4, teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest, mis hõlmavad vähemalt kahte liikmesriiki ja jäävad Eurojusti pädevusse, kui:






  — | võib tekkida konflikt jurisdiktsioonide vahel;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

ilma et see piiraks otsuse 2002/187/JSK artikli 13 kohaldamist ning vastavalt käesoleva otsuse artikli 4 lõikele 4, teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest, mis hõlmavad vähemalt kahte liikmesriiki ja jäävad Eurojusti pädevusse, kui:

—

võib tekkida konflikt jurisdiktsioonide vahel;

või

| — | kui õigusalase koostöö taotlus, sealhulgas Euroopa vahistamismäärused, Euroopa tõendikogumismäärused, vara arestimisotsused ja vastastikuse õigusabi taotlused, lükatakse tagasi; |
| --- | --- |

—

kui õigusalase koostöö taotlus, sealhulgas Euroopa vahistamismäärused, Euroopa tõendikogumismäärused, vara arestimisotsused ja vastastikuse õigusabi taotlused, lükatakse tagasi;

| c) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad Eurojusti iga üksikjuhtumi puhul samuti kõikidest kohtuasjadest, mis jäävad Eurojusti pädevusse ja hõlmavad vähemalt kolme liikmesriiki; |
| --- | --- |

c)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad Eurojusti iga üksikjuhtumi puhul samuti kõikidest kohtuasjadest, mis jäävad Eurojusti pädevusse ja hõlmavad vähemalt kolme liikmesriiki;

| d) | siseriiklikud liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi kõikidest kohtuasjadest, mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik; |
| --- | --- |

d)

siseriiklikud liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi kõikidest kohtuasjadest, mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik;

| e) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat moodustab Eurojusti sekretariaadi osa. See toimib eraldiseisva ja autonoomse üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi autonoomsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

e)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat moodustab Eurojusti sekretariaadi osa. See toimib eraldiseisva ja autonoomse üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi autonoomsuse põhimõttega;

| f) | Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi. |
| --- | --- |

f)

Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi.

2.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku toetab Eurojusti administratsioon. Euroopa õigusalase võrgustiku tegevuskulud võib katta Eurojusti eelarvest vastavalt otsuse 2002/187/JSK artiklile 33.

Artikkel 12

Nõukogu ja komisjoni teavitamine

Eurojusti haldusdirektor ja nõukogu eesistujariik esitavad nõukogule ja komisjonile iga kahe aasta tagant kirjaliku aruande Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse ja juhtimise, sealhulgas eelarve juhtimise kohta. Selleks koostab eesistujariik kaks korda aastas aruande Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse ning liidu mis tahes kriminaalpoliitikaprobleemi kohta, mis on Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse tulemusel esile kerkinud. Selles aruandes võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik eesistujariigi kaudu teha samuti ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades. Samuti võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitada mis tahes muud aruanded või mis tahes muu teabe Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse kohta, kui nõukogu või eesistujariik seda temalt taotlevad.

Artikkel 13

Eelarve

Eurojusti eelarve sisaldab vastavalt otsuse 2002/187/JSK artikli 35 lõikele 1 eraldi osa Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta, et viimasel oleks võimalik oma ülesandeid täita.

Artikkel 14

Territoriaalne kohaldatavus

Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare suhtes.

Artikkel 15

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku töö hindamine

Nõukogu viib iga nelja aasta järel läbi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse hindamise, tuginedes komisjoni poolt koostöös Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga koostatud aruandele.

Artikkel 16

Ühismeetme 98/428/JSK kehtetuks tunnistamine

Ühismeede 98/428/JSK tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, ...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

1

(2)  Nõukogu otsusega 2002/187/JSK 28. veebruari 2002. aasta otsus, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

2

(3)  ELT L 105, 27.4.1996, lk 1.

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/18

---

Euro vahetuskurss (1)

26. veebruar 2008

(2008/C 54/04)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4874 |
| JPY | Jaapani jeen | 160,45 |
| DKK | Taani kroon | 7,4550 |
| GBP | Inglise nael | 0,75360 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3005 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6163 |
| ISK | Islandi kroon | 98,35 |
| NOK | Norra kroon | 7,8845 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,020 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 259,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6965 |
| PLN | Poola zlott | 3,5303 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6430 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,779 |
| TRY | Türgi liir | 1,7758 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6048 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4722 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,5936 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8338 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0905 |
| KRW | Korea won | 1 409,31 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,3057 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6468 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2812 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 516,00 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7790 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,121 |
| RUB | Vene rubla | 36,2190 |
| THB | Tai baht | 45,291 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5278 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,0096 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4874

JPY

Jaapani jeen

160,45

DKK

Taani kroon

7,4550

GBP

Inglise nael

0,75360

SEK

Rootsi kroon

9,3005

CHF

Šveitsi frank

1,6163

ISK

Islandi kroon

98,35

NOK

Norra kroon

7,8845

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,020

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

259,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6965

PLN

Poola zlott

3,5303

RON

Rumeenia leu

3,6430

SKK

Slovakkia kroon

32,779

TRY

Türgi liir

1,7758

AUD

Austraalia dollar

1,6048

CAD

Kanada dollar

1,4722

HKD

Hong Kongi dollar

11,5936

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8338

SGD

Singapuri dollar

2,0905

KRW

Korea won

1 409,31

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,3057

CNY

Hiina jüaan

10,6468

HRK

Horvaatia kuna

7,2812

IDR

Indoneesia ruupia

13 516,00

MYR

Malaisia ringit

4,7790

PHP

Filipiini peeso

60,121

RUB

Vene rubla

36,2190

THB

Tai baht

45,291

BRL

Brasiilia reaal

2,5278

MXN

Mehhiko peeso

16,0096

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/19

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 54/05)

| Abi nr | XT 16/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Vlaams Gewest |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Ad hoc opleidingssteun aan de NV VLAAMSE MEDIA MAATSCHAPPIJ te Vilvoorde (dossier 2007G00085) |
| Õiguslik alus | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 (Décret relatif à la politique d'aide économique du 31 janvier 2003) |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 0,500711 milj EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.5.2009 |
| Eesmärk | Üldkoolitus; Erikoolitus |
| Majandusharud | Muud teenused (NACE 92203) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Agentschap Economie |
| Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Abi nr

XT 16/08

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Vlaams Gewest

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Ad hoc opleidingssteun aan de NV VLAAMSE MEDIA MAATSCHAPPIJ te Vilvoorde (dossier 2007G00085)

Õiguslik alus

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 (Décret relatif à la politique d'aide économique du 31 janvier 2003)

Meetme liik

Individuaalne abi

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,500711 milj EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.5.2009

Eesmärk

Üldkoolitus; Erikoolitus

Majandusharud

Muud teenused (NACE 92203)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Agentschap Economie

Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Abi nr | XT 17/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Vlaams Gewest |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Ad hoc opleidingssteun aan de NV INEOS MANUFACTURING BELGIUM te Antwerpen (dossier 2007G00157) |
| Õiguslik alus | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 (Décret relatif à la politique d'aide économique du 31 janvier 2003) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 0,87683161 milj EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 |
| Rakendamise kuupäev | 1.10.2007 |
| Kestus | 30.9.2010 |
| Eesmärk | Üldkoolitus; Erikoolitus |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus (NACE 23200) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Agentschap Economie |
| Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Abi nr

XT 17/08

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Vlaams Gewest

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Ad hoc opleidingssteun aan de NV INEOS MANUFACTURING BELGIUM te Antwerpen (dossier 2007G00157)

Õiguslik alus

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 (Décret relatif à la politique d'aide économique du 31 janvier 2003)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,87683161 milj EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

1.10.2007

Kestus

30.9.2010

Eesmärk

Üldkoolitus; Erikoolitus

Majandusharud

Muu töötlev tööstus (NACE 23200)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Agentschap Economie

Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Abi nr | XT 20/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Land Niedersachsen |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen nach dem Programm „Weiterbildungsoffensive für den Mittelstand (WOM)“ |
| Õiguslik alus | § 44 Landeshaushaltsordnung Niedersachsen
  Operationelles Programm des Landes Niedersachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007-2013 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 7 milj EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 |
| Rakendamise kuupäev | 21.12.2007 |
| Kestus | 31.12.2015 |
| Eesmärk | Üldkoolitus |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Investitions- und Förderbank Niedersachsen (NBank) |
| Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |
| Tel. (49-511) 300 31-0 |

Abi nr

XT 20/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Land Niedersachsen

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen nach dem Programm „Weiterbildungsoffensive für den Mittelstand (WOM)“

Õiguslik alus

§ 44 Landeshaushaltsordnung Niedersachsen

Operationelles Programm des Landes Niedersachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007-2013

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 7 milj EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

21.12.2007

Kestus

31.12.2015

Eesmärk

Üldkoolitus

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Investitions- und Förderbank Niedersachsen (NBank)

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tel. (49-511) 300 31-0

| Abi nr | XT 21/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Burgenland |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Richtlinien über die Schwerpunktförderung der Tourismuswirtschaft gemäß dem Landes-Wirtschaftsförderungsgesetz 1994 — WiföG. |
| Õiguslik alus | Gesetz vom 24. März 1994, über Maßnahmen zur Gewährleistung der wirtschaftlichen Entwicklung im Burgenland (Landes-Wirtschaftsförderungsgesetz 1994 — WiföG), mit dem gleichzeitig das Burgenländische Tourismusgesetz 1992 geändert wird, LBGl. Nr. 33/1994, in der Fassung des Gesetzes LGBl. Nr. 64/1998 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,1 milj EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2008 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Üldkoolitus |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Marktstraße 3 |
| A-7000 Eisenstadt |
| Kontaktperson: Franz Kain, Mag. Sigrid Hajek |
| Tel. (43-5) 901 02 10 |
| www.wibag.at |

Abi nr

XT 21/08

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Burgenland

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Richtlinien über die Schwerpunktförderung der Tourismuswirtschaft gemäß dem Landes-Wirtschaftsförderungsgesetz 1994 — WiföG.

Õiguslik alus

Gesetz vom 24. März 1994, über Maßnahmen zur Gewährleistung der wirtschaftlichen Entwicklung im Burgenland (Landes-Wirtschaftsförderungsgesetz 1994 — WiföG), mit dem gleichzeitig das Burgenländische Tourismusgesetz 1992 geändert wird, LBGl. Nr. 33/1994, in der Fassung des Gesetzes LGBl. Nr. 64/1998

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,1 milj EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

1.1.2008

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Üldkoolitus

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Marktstraße 3

A-7000 Eisenstadt

Kontaktperson: Franz Kain, Mag. Sigrid Hajek

Tel. (43-5) 901 02 10

www.wibag.at

---

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/22

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ (aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2008/C 54/06)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 556-1:2001
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga „STERIILNE” — Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele | EN 556:1994 + A1:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| EN 556-1:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 556-2:2003
  Meditsiinitarvikute steriliseerimine — Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele „Steriilne” — Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele | — | |
| CEN | EN 980:2003
  Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid | EN 980:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 1041:1998
  Tootja antav info meditsiiniseadmete kohta | — | |
| CEN | EN ISO 10993-1:2003
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 1: Hindamine ja katsetamine (ISO 10993-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-4:2002
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 4: Vastasmõjude hindamiseks läbiviidavad valikkatsed verega (ISO 10993-4:2002) | EN 30993-4:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2003) |
| EN ISO 10993-4:2002/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-5:1999
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 5: Katsed tsütotoksilisuse hindamiseks — in vitro meetodid (ISO 10993-5:1999) | EN 30993-5:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.1999) |
| CEN | EN ISO 10993-6:2007
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 6: Katsed implantatsioonijärgsete paiksete toimete hindamiseks (ISO 10993-6:2007) | EN 30993-6:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-9:1999
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 9: Potentsiaalsete lagusaaduste identifitseerimise ja kvantifitseerimise raamistik (ISO 10993-9:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-10:2002
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 10: Ärrituse ja hilise ülitundlikkuse katsed (ISO 10993-10:2002) | EN ISO 10993-10:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2003) |
| EN ISO 10993-10:2002/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-11:2006
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 11: Katsed süsteemse toksilisuse hindamiseks (ISO 10993-11:2006) | EN ISO 10993-11:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-12:2007
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 12: Proovieksemplari ettevalmistamine ja etalonained (ISO 10993-12:2007) | EN ISO 10993-12:2004 | 31.5.2008 |
| CEN | EN ISO 10993-13:1998
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 13: Polümeersetest meditsiiniseadmetest pärit mittetäisväärtuslike saaduste kuuluvuse ja koguse kindlakstegemine (ISO 10993-13:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-16:1997
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 16: Mittetäisväärtuslike saaduste ja uhtainete jaoks mõeldud toksikokineetilise uuringu ülesehitus (ISO 10993-16:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-17:2002
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 17: Aine eraldumise lubatud piirmäärade kehtestamine (ISO 10993-17:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-18:2005
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 18. Materjalide keemiline iseloomustus (ISO 10993-18:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11135-1:2007
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Etüleenoksiid — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimise protsessi väljatöötamiseks, usaldusväärsuse kontrollimiseks ja rutiinseks kontrollimiseks (ISO 11135-1:2007) | EN 550:1994 | 31.5.2010 |
| CEN | EN ISO 11137-1:2006
  Tervishoiutoodete steriliseerimine. Kiirgus — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 11137-1:2006) | EN 552:1994 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 11137-2:2007
  Tervishoiutoodete steriliseerimine. Kiirgus — Osa 2: Steriliseerimisdoosi määramine (ISO 11137-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11138-2:2006
  Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 2: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks etüleenoksiidsterilisaatorites (ISO 11138-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11138-3:2006
  Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 3: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks niiske kuumusega steriliseerivates sterilisaatorites (ISO 11138-3:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11140-1:2005
  Tervishoiutoodete steriliseerimine. Keemilised näitajad — Osa 1: Üldised nõuded (ISO 11140-1:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11607-1:2006
  Terminaalselt steriliseeritud meditsiiniseadmete pakendid — Osa 1: Nõuded materjalile, steriilsele kaitse- ja pakendamismeetoditele (ISO 11607-1:2006) | EN 868-1:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| CEN | EN ISO 11737-1:2006
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikrobioloogilised meetodid — Osa 1: Mikroobse populatsiooni määramine tootel (ISO 11737-1:2006) | EN 1174-1:1996
  EN 1174-2:1996
  EN 1174-3:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2006) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Meditsiiniseadmed. Kvaliteedijuhtimissüsteem. Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 31.7.2009 |
| EN ISO 13485:2003/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13824:2004
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Vedelate meditsiiniliste seadmete aseptiline töötlemine — Nõuded | — | |
| CEN | EN ISO 14155-1:2003
  Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 1: Üldnõuded (ISO 14155-1:2003) | EN 540:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2003) |
| CEN | EN ISO 14155-2:2003
  Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 2: Kliiniliste uuringute planeerimine (ISO 14155-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2007
  Meditsiinivahendid. Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2007) | EN ISO 14971:2000 | 31.3.2010 |
| CEN | EN ISO 17665-1:2006
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Osa 1: Niiske kuumusega steriliseerimise valideerimine ja rutiinkontroll (ISO 17665-1:2006) | EN 554:1994 | 31.8.2009 |
| CEN | EN 45502-1:1997
  Aktiivsed implanteeritavad meditsiiniseadmed — Osa 1: Üldised ohutusnõuded, tootja antav märgistus ja informatsioon | — | |
| CEN | EN 45502-2-1:2004
  Aktiivsed implanteeritavad meditsiiniseadmed — Osa 2-1: Erinõuded bradüarütmia (südame rütmihäirete) raviks mõeldud aktiivsetele siirdatavatele meditsiiniseadmetele (südamestimulaatorid) | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 556-1:2001

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga „STERIILNE” — Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele

EN 556:1994 + A1:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

EN 556-1:2001/AC:2006

CEN

EN 556-2:2003

Meditsiinitarvikute steriliseerimine — Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele „Steriilne” — Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele

—

CEN

EN 980:2003

Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid

EN 980:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 1041:1998

Tootja antav info meditsiiniseadmete kohta

—

CEN

EN ISO 10993-1:2003

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 1: Hindamine ja katsetamine (ISO 10993-1:2003)

—

CEN

EN ISO 10993-4:2002

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 4: Vastasmõjude hindamiseks läbiviidavad valikkatsed verega (ISO 10993-4:2002)

EN 30993-4:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2003)

EN ISO 10993-4:2002/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 10993-5:1999

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 5: Katsed tsütotoksilisuse hindamiseks — in vitro meetodid (ISO 10993-5:1999)

EN 30993-5:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.1999)

CEN

EN ISO 10993-6:2007

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 6: Katsed implantatsioonijärgsete paiksete toimete hindamiseks (ISO 10993-6:2007)

EN 30993-6:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2007)

CEN

EN ISO 10993-9:1999

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 9: Potentsiaalsete lagusaaduste identifitseerimise ja kvantifitseerimise raamistik (ISO 10993-9:1999)

—

CEN

EN ISO 10993-10:2002

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 10: Ärrituse ja hilise ülitundlikkuse katsed (ISO 10993-10:2002)

EN ISO 10993-10:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2003)

EN ISO 10993-10:2002/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 10993-11:2006

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 11: Katsed süsteemse toksilisuse hindamiseks (ISO 10993-11:2006)

EN ISO 10993-11:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2007)

CEN

EN ISO 10993-12:2007

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 12: Proovieksemplari ettevalmistamine ja etalonained (ISO 10993-12:2007)

EN ISO 10993-12:2004

31.5.2008

CEN

EN ISO 10993-13:1998

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 13: Polümeersetest meditsiiniseadmetest pärit mittetäisväärtuslike saaduste kuuluvuse ja koguse kindlakstegemine (ISO 10993-13:1998)

—

CEN

EN ISO 10993-16:1997

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 16: Mittetäisväärtuslike saaduste ja uhtainete jaoks mõeldud toksikokineetilise uuringu ülesehitus (ISO 10993-16:1997)

—

CEN

EN ISO 10993-17:2002

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 17: Aine eraldumise lubatud piirmäärade kehtestamine (ISO 10993-17:2002)

—

CEN

EN ISO 10993-18:2005

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 18. Materjalide keemiline iseloomustus (ISO 10993-18:2005)

—

CEN

EN ISO 11135-1:2007

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Etüleenoksiid — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimise protsessi väljatöötamiseks, usaldusväärsuse kontrollimiseks ja rutiinseks kontrollimiseks (ISO 11135-1:2007)

EN 550:1994

31.5.2010

CEN

EN ISO 11137-1:2006

Tervishoiutoodete steriliseerimine. Kiirgus — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 11137-1:2006)

EN 552:1994

30.4.2009

CEN

EN ISO 11137-2:2007

Tervishoiutoodete steriliseerimine. Kiirgus — Osa 2: Steriliseerimisdoosi määramine (ISO 11137-2:2006)

—

CEN

EN ISO 11138-2:2006

Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 2: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks etüleenoksiidsterilisaatorites (ISO 11138-2:2006)

—

CEN

EN ISO 11138-3:2006

Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 3: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks niiske kuumusega steriliseerivates sterilisaatorites (ISO 11138-3:2006)

—

CEN

EN ISO 11140-1:2005

Tervishoiutoodete steriliseerimine. Keemilised näitajad — Osa 1: Üldised nõuded (ISO 11140-1:2005)

—

CEN

EN ISO 11607-1:2006

Terminaalselt steriliseeritud meditsiiniseadmete pakendid — Osa 1: Nõuded materjalile, steriilsele kaitse- ja pakendamismeetoditele (ISO 11607-1:2006)

EN 868-1:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

CEN

EN ISO 11737-1:2006

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikrobioloogilised meetodid — Osa 1: Mikroobse populatsiooni määramine tootel (ISO 11737-1:2006)

EN 1174-1:1996

EN 1174-2:1996

EN 1174-3:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2006)

CEN

EN ISO 13485:2003

Meditsiiniseadmed. Kvaliteedijuhtimissüsteem. Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

31.7.2009

EN ISO 13485:2003/AC:2007

CEN

EN 13824:2004

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Vedelate meditsiiniliste seadmete aseptiline töötlemine — Nõuded

—

CEN

EN ISO 14155-1:2003

Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 1: Üldnõuded (ISO 14155-1:2003)

EN 540:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2003)

CEN

EN ISO 14155-2:2003

Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 2: Kliiniliste uuringute planeerimine (ISO 14155-2:2003)

—

CEN

EN ISO 14971:2007

Meditsiinivahendid. Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2007)

EN ISO 14971:2000

31.3.2010

CEN

EN ISO 17665-1:2006

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Osa 1: Niiske kuumusega steriliseerimise valideerimine ja rutiinkontroll (ISO 17665-1:2006)

EN 554:1994

31.8.2009

CEN

EN 45502-1:1997

Aktiivsed implanteeritavad meditsiiniseadmed — Osa 1: Üldised ohutusnõuded, tootja antav märgistus ja informatsioon

—

CEN

EN 45502-2-1:2004

Aktiivsed implanteeritavad meditsiiniseadmed — Osa 2-1: Erinõuded bradüarütmia (südame rütmihäirete) raviks mõeldud aktiivsetele siirdatavatele meditsiiniseadmetele (südamestimulaatorid)

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/26

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2008/C 54/07)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 375:2001
  Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga „STERIILNE” — Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele | EN 556:1994 + A1:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| EN 556-1:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 556-2:2003
  Meditsiinitarvikute steriliseerimine — Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele „Steriilne” — Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 980:2003
  Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid | EN 980:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 12286:1998
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Bioloogilise päritoluga proovide koguste mõõtmine — Etalon-mõõtmistoimingute esitamine | — | |
| EN 12286:1998/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.11.2000) |
| CEN | EN 12287:1999
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Väljaspool organismi (katseklaasis) toimuva protsessi diagnostiline meditsiiniaparatuur — Koguste mõõtmine bioloogilise algmaterjali proovides — Etalonainete kirjeldus | — | |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Mikrobioloogia sööde — Söötme esitluskriteeriumid | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Meditsiiniseadmed — Kvaliteedijuhtimissüsteem — Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 31.7.2009 |
| EN ISO 13485:2003/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13532:2002
  Üldnõuded in vitro diagnostilistele enesekontrolli meditsiiniseadmetele | — | |
| CEN | EN 13612:2002
  In vitro diagnostiliste seadmete jõudluse hindamine | — | |
| CEN | EN 13640:2002
  In vitro diagnostiliste reaktiivide stabiilsuskatsetus | — | |
| CEN | EN 13641:2002
  In vitro diagnostiliste reaktiividega seotud infektsiooniriski kõrvaldamine või vähendamine | — | |
| CEN | EN 13975:2003
  Diagnostiliste in vitro meditsiiniseadmete vastuvõtul teostatava testimise osaks olevad proovivõtumeetodid — Statistilised aspektid | — | |
| CEN | EN 14136:2004
  Väliste kvaliteedihindamissüsteemide kasutamine in vitro diagnostiliste kontrollimisprotseduuride toimimisnäitajate hindamisel | — | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro meditsiinilised diagnostikaseadmed — Ühekordselt kasutatavad anumad verest erinevate proovide võtmiseks inimestelt | — | |
| CEN | EN 14820:2004
  Ühekordsed katsutid inimese veenivere proovide kogumiseks | — | |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Tervishoiutoodete steriliseerimine — Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2007
  Meditsiinivahendid — Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2007) | EN ISO 14971:2000 | 31.3.2010 |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  In vitro laboriklaasil diagnoosimise süsteemid — Nõuded diabeedikute enesetestimise veresuhkru jälgimise süsteemile (ISO 15197:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatuur — Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Bioloogilise materjali mõõtmine — Metroloogiline väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 17511:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Bioloogilise materjali mõõtmine — Metroloogiline katalüütilise ensüümide kontsentratsiooni väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 18153:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 20776-1:2006
  Kliinilis-laboratoorne katsetamine ja in vitro diagnostikasüsteemid — Infektsioossete agensite tundlikkuse katsetamine ja antimikroobse tundlikkuse katseseadmete tõhususe hindamine — Osa 1: Referentsmeetod aktiivsuse hindamiseks (ISO 20776-1:2006) | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 375:2001

Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele

—

CEN

EN 376:2002

Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta

—

CEN

EN 556-1:2001

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga „STERIILNE” — Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele

EN 556:1994 + A1:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

EN 556-1:2001/AC:2006

CEN

EN 556-2:2003

Meditsiinitarvikute steriliseerimine — Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele „Steriilne” — Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele

—

CEN

EN 591:2001

Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 592:2002

Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 980:2003

Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid

EN 980:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 12286:1998

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Bioloogilise päritoluga proovide koguste mõõtmine — Etalon-mõõtmistoimingute esitamine

—

EN 12286:1998/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.11.2000)

CEN

EN 12287:1999

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Väljaspool organismi (katseklaasis) toimuva protsessi diagnostiline meditsiiniaparatuur — Koguste mõõtmine bioloogilise algmaterjali proovides — Etalonainete kirjeldus

—

CEN

EN 12322:1999

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Mikrobioloogia sööde — Söötme esitluskriteeriumid

—

EN 12322:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

CEN

EN ISO 13485:2003

Meditsiiniseadmed — Kvaliteedijuhtimissüsteem — Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

31.7.2009

EN ISO 13485:2003/AC:2007

CEN

EN 13532:2002

Üldnõuded in vitro diagnostilistele enesekontrolli meditsiiniseadmetele

—

CEN

EN 13612:2002

In vitro diagnostiliste seadmete jõudluse hindamine

—

CEN

EN 13640:2002

In vitro diagnostiliste reaktiivide stabiilsuskatsetus

—

CEN

EN 13641:2002

In vitro diagnostiliste reaktiividega seotud infektsiooniriski kõrvaldamine või vähendamine

—

CEN

EN 13975:2003

Diagnostiliste in vitro meditsiiniseadmete vastuvõtul teostatava testimise osaks olevad proovivõtumeetodid — Statistilised aspektid

—

CEN

EN 14136:2004

Väliste kvaliteedihindamissüsteemide kasutamine in vitro diagnostiliste kontrollimisprotseduuride toimimisnäitajate hindamisel

—

CEN

EN 14254:2004

In vitro meditsiinilised diagnostikaseadmed — Ühekordselt kasutatavad anumad verest erinevate proovide võtmiseks inimestelt

—

CEN

EN 14820:2004

Ühekordsed katsutid inimese veenivere proovide kogumiseks

—

CEN

EN ISO 14937:2000

Tervishoiutoodete steriliseerimine — Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2007

Meditsiinivahendid — Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2007)

EN ISO 14971:2000

31.3.2010

CEN

EN ISO 15197:2003

In vitro laboriklaasil diagnoosimise süsteemid — Nõuded diabeedikute enesetestimise veresuhkru jälgimise süsteemile (ISO 15197:2003)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatuur — Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000)

—

CEN

EN ISO 17511:2003

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Bioloogilise materjali mõõtmine — Metroloogiline väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 17511:2003)

—

CEN

EN ISO 18153:2003

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Bioloogilise materjali mõõtmine — Metroloogiline katalüütilise ensüümide kontsentratsiooni väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 18153:2003)

—

CEN

EN ISO 20776-1:2006

Kliinilis-laboratoorne katsetamine ja in vitro diagnostikasüsteemid — Infektsioossete agensite tundlikkuse katsetamine ja antimikroobse tundlikkuse katseseadmete tõhususe hindamine — Osa 1: Referentsmeetod aktiivsuse hindamiseks (ISO 20776-1:2006)

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/29

---

Komisjoni teatis, mis on seotud 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2008/C 54/08)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 285:2006
  Steriliseerimine — Aursterilisaatorid — Suured sterilisaatorid | EN 285:1996 | 30.11.2008 |
| CEN | EN 375:2001
  Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta | — | |
| CEN | EN 455-1:2000
  Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad — Osa 1: Nõuded aukude puudumisele ja selle katsetamine | EN 455-1:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 455-2:2000
  Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad — Osa 2: Nõuded füüsikalistele omadustele ja katsetamine | EN 455-2:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 455-3:2006
  Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad — Osa 3: Nõuded ja katsetamine bioloogiliseks hindamiseks | EN 455-3:1999 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 556-1:2001
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga „STERIILNE” — Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele | EN 556:1994 + A1:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| EN 556-1:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 556-2:2003
  Meditsiinitarvikute steriliseerimine — Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele „Steriilne” — Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 737-1:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 1: Liitmikud kokkusurutud meditsiinilise gaasi ja vaakumi jaoks | — | |
| CEN | EN 737-4:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 4: Liitmikud anesteetiliste gaaside evakuatsioonisüsteemidele | — | |
| CEN | EN 738-4:1998
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid — Osa 4: Madalrõhuregulaatorid, mis on ette nähtud meditsiinilise aparatuuri koosseisu lülitamiseks | — | |
| EN 738-4:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 739:1998
  Meditsiiniliste gaaside jaoks kasutatavad madalrõhu voolikukomplektid | — | |
| EN 739:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 794-1:1997
  Kopsuventilaatorid — Osa 1: Erinõuded intensiivravis kasutatavatele ventilaatoritele | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 794-3:1998
  Kopsuventilaatorid — Osa 3: Erinõuded kiirabi- ja transportventilaatoritele | — | |
| EN 794-3:1998/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 980:2003
  Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid | EN 980:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 1041:1998
  Tootja antav info meditsiiniseadmete kohta | — | |
| CEN | EN 1060-1:1995
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 1: Üldnõuded | — | |
| EN 1060-1:1995/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2002) |
| CEN | EN 1060-2:1995
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 2: Lisanõuded mehaanilistele sfügmomanomeetritele | — | |
| CEN | EN 1060-3:1997
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 3: Lisanõuded vererõhu mõõtmiseks ettenähtud elektromehaanilistele süsteemidele | — | |
| EN 1060-3:1997/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2006) |
| CEN | EN 1060-4:2004
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 4: Katseprotseduurid automaatsete mitteinvasiivsete sfügmomanomeetrite üleüldise süsteemitäpsuse kindlaksmääramiseks | — | |
| CEN | EN 1089-3:2004
  Transporditavad gaasiballoonid — Balloonide eristamine — Osa 3: Värvide kodeerimine | EN 1089-3:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2004) |
| CEN | EN 1282-2:2005
  Trahheostoomikanüülid — Osa 2: Pediaatrilised kanüülid (ISO 5366-3:2001 muudetud) | EN 1282-2:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 1422:1997
  Sterilisaatorid meditsiiniliseks otstarbeks — Etüleenoksiidsterilisaatorid — Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 1618:1997
  Kateetrid, v.a intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid — Üldiste omaduste katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 1639:2004
  Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Instrumendid | EN 1639:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1640:2004
  Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Aparatuur | EN 1640:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1641:2004
  Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Materjalid | EN 1641:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1642:2004
  Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Hambaimplantaadid | EN 1642:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1707:1996
  6 % koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele — Lukustuvad vahelülid | — | |
| CEN | EN 1782:1998
  Intubatsioonitorud ja -liitmikud | — | |
| CEN | EN 1820:2005
  Anesteetikumikotid (ISO 5362:2000 muudetud) | EN 1820:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 1865:1999
  Kiirabiautodes kasutatavate kanderaamide ja teiste patsiendi transpordi abivahendite spetsifikatsioonid | — | |
| CEN | EN 1970:2000
  Reguleeritavad voodid puuetega inimestele — Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| EN 1970:2000/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2005) |
| CEN | EN 1985:1998
  Käimise abivahendid — Üldnõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN ISO 3826-3:2007
  Plastist kokkupandavad anumad inimvere ja verekomponentide hoidmiseks — Osa 3: Verekotisüsteemid (ISO 3826-3:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 4074:2002
  Looduslikust latekskummist kondoomid — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 4074:2002) | EN 600:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2005) |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anesteesia- ja hingamisvahendid — Sõnastik (ISO 4135:2001) | EN ISO 4135:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2002) |
| CEN | EN ISO 5356-1:2004
  Anesteesia- ja hingamisaparatuur — Koonilised konnektorid — Osa 1: Koonused ja pesad (ISO 5356-1:2004) | EN 1281-1:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| CEN | EN ISO 5356-2:2007
  Anesteesia- ja hingamisaparatuur — Koonilised konnektorid — Osa 2: Keermestatud kandvad tugikonnektorid (ISO 5356-2:2006) | EN 1281-2:1995 | 29.2.2008 |
| CEN | EN ISO 5360:2007
  Anesteetikumiaurustid — Toimeainespetsiifilised täitesüsteemid (ISO 5360:2006) | EN 1280-1:1997 | 30.6.2008 |
| CEN | EN ISO 5366-1:2004
  Anesteesia- ja hingamisseadmed — Trahheostoomiavoolikud — Osa 1: Täiskasvanutele mõeldud voolikud ja ühendused (ISO 5366-1:2000) | EN 1282-1:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2005) |
| CEN | EN ISO 5840:2005
  Südame-veresoonkonna implantaadid — Südameklapiproteesid (ISO 5840:2005) | EN 12006-1:1999 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2006) |
| CEN | EN ISO 7197:2006
  Neurokirurgilised implataadid — Steriilsed ühekordsed neurotsefaalia šundid ja komponendid (ISO 7197:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 7376:2003
  Anesteesia- ja respiratoorseadmed — Larüngoskoobid trahhea intubeerimiseks (ISO 7376:2003) | EN 1819:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2004) |
| CEN | EN ISO 7396-1:2007
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 1: Torustikud meditsiiniliste surugaaside ja vaakumi jaoks (ISO 7396-1:2007) | EN 737-3:1998 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 7396-2:2007
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 2: Anesteetiliste gaaside evakuatsiooni- ja kahjutustamissüsteemid (ISO 7396-2:2007) | EN 737-2:1998 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 7439:2002
  Vasktöötlusega emakasisesed kontraseptiivid — Nõuded, katsetamine (ISO 7439:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 7886-3:2005
  Steriilsed nahaalusteks süsteteks ettenähtud ühekordselt kasutatavad süstlad — Osa 3: Fikseeritud doosiga immuniseerimiseks mõeldud automaatselt kasutuskõlbmatuks muutuvad süstlad (ISO 7886-3:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 7886-4:2006
  Steriilsed nahaalusteks süsteteks ettenähtud ühekordselt kasutatavad süstlad — Osa 4: Korduskasutuse välistatusega süstlad (ISO 7886-4:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 8185:2007
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud niisutid — Niisutamissüsteemidele esitatavad üldnõuded (ISO 8185:2007) | EN ISO 8185:1997 | 31.1.2008 |
| CEN | EN ISO 8359:1996
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud hapniku kontsentratsiooni reguleerivad seadmed — Ohutusnõuded (ISO 8359:1996) | — | |
| CEN | EN ISO 8536-4:2007
  Meditsiinilised infusiooniseadmed — Osa 4: Ühekordsed infusioonikomplektid (ISO 8536-4:2007) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-2:2007
  Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 2: Anesteesiahingamissüsteemid (ISO 8835-2:2007) | EN 740:1998 | 31.5.2009 |
| CEN | EN ISO 8835-3:2007
  Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 3: Aktiivanesteesiagaasi puhastamissüsteemi ülekande- ja vastuvõtusüsteemid (ISO 8835-3:2007) | EN 740:1998 | 31.5.2009 |
| CEN | EN ISO 8835-4:2004
  Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 4: Anesteetilise toimega aurude edastamise seadmed (ISO 8835-4:2004) | — | |
| EN ISO 8835-4:2004/AC:2006 | | |
| CEN | EN ISO 8835-5:2004
  Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 5: Anesteesiaventilaatorid (ISO 8835-5:2004) | — | |
| EN ISO 8835-5:2004/AC:2006 | | |
| CEN | EN ISO 9360-1:2000
  Tuimasti- ja hingamisseadmed — Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes — Osa 1: HME-d kasutamiseks minimaalselt 250 ml hingamismahuga (ISO 9360-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 9360-2:2002
  Tuimasti- ja hingamisseadmed — Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes — Osa 2: Minimaalselt 250 ml hingamismahuga HME-d kasutamiseks trahhetoomiapatsientidel (ISO 9360-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 9713:2004
  Neurokirurgilised implantaadid — Isesulguvad intrakraniaalsed aneurüsmiklambrid (ISO 9713:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9919:2005
  Elektrilised meditsiiniseadmed — Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud impulss-oksümeetri peamiste ohutus- ja toimivusnõuete osas kehtivad erinõuded (ISO 9919:2005) | EN 865:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2005) |
| CEN | EN ISO 10079-1:1999
  Meditsiiniline vaakumaparatuur — Osa 1: Elektritoitel töötav vaakumaparatuur — Ohutusnõuded (ISO 10079-1:1999) | EN ISO 10079-1:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10079-2:1999
  Meditsiiniline vaakumaparatuur — Osa 2: Käsitsi käitatava ajamiga vaakumaparatuur (ISO 10079-2:1999) | EN ISO 10079-2:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10079-3:1999
  Meditsiiniline vaakumaparatuur — Osa 3: Vaakum- või surveajamiga töötav vaakumaparatuur (ISO 10079-3:1999) | EN ISO 10079-3:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10328:2006
  Proteesimine — Alajäseme proteeside konstruktsiooni katsetamine — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 10328:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 10524-1:2006
  Meditsiiniliste gaaside rõhuregulaatorid — Osa 1: Rõhuregulaatorid ja gaasivoolu mõõteseadmega rõhuregulaatorid (ISO 10524-1:2006) | EN 738-1:1997 | 31.10.2008 |
| CEN | EN ISO 10524-2:2006
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid — Osa 2: Magistraaltoru ja harutoru rõhuregulaatorid (ISO 10524-2:2005) | EN 738-2:1998 | 31.10.2008 |
| CEN | EN ISO 10524-3:2006
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid — Osa 3: Ballooni ventiilidega ühendatud rõhuregulaatorid (ISO 10524-3:2005) | EN 738-3:1998 | 31.10.2008 |
| CEN | EN ISO 10535:2006
  Tõstukid puuetega inimeste viimiseks ühest kohast teise — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 10535:2006) | EN ISO 10535:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN ISO 10555-1:1996
  Steriilsed ühekordselt kasutatavad intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid — Osa 1: Üldnõuded (ISO 10555-1:1995) | — | |
| EN ISO 10555-1:1996/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2000) |
| EN ISO 10555-1:1996/A2:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| CEN | EN ISO 10651-2:2004
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid — Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele — Osa 2: Ventilaatoritest sõltuvate patsientide koduseks raviks mõeldud ventilaatorid (ISO 10651-2:2004) | EN 794-2:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2005) |
| CEN | EN ISO 10651-4:2002
  Kopsuventilaatorid — Osa 4: Erinõuded operaatorijuhitavatele elustusseadmetele (ISO 10651-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10651-6:2004
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid — Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele — Osa 6: Koduseks raviks mõeldud ventilatoorsed abiseadmed (ISO 10651-6:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-1:2003
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 1: Hindamine ja katsetamine (ISO 10993-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-3:2003
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 3: Testid geenitoksiliste, kantserogeensete ja reproduktiivsete toksiinide määramiseks (ISO 10993-3:2003) | EN 30993-3:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 10993-4:2002
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 4: Vastasmõjude hindamiseks läbiviidavad valikkatsed verega (ISO 10993-4:2002) | EN 30993-4:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2003) |
| EN ISO 10993-4:2002/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-5:1999
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 5: Katsed tsütotoksilisuse hindamiseks — in vitro meetodid (ISO 10993-5:1999) | EN 30993-5:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.1999) |
| CEN | EN ISO 10993-6:2007
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 6: Katsed implantatsioonijärgsete paiksete toimete hindamiseks (ISO 10993-6:2007) | EN 30993-6:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-9:1999
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 9: Potentsiaalsete lagusaaduste identifitseerimise ja kvantifitseerimise raamistik (ISO 10993-9:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-10:2002
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 10: Ärrituse ja hilise ülitundlikkuse katsed (ISO 10993-10:2002) | EN ISO 10993-10:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2003) |
| EN ISO 10993-10:2002/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-11:2006
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 11: Katsed süsteemse toksilisuse hindamiseks (ISO 10993-11:2006) | EN ISO 10993-11:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2007) |
| CEN | EN ISO 10993-12:2007
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 12: Proovieksemplari ettevalmistamine ja etalonained (ISO 10993-12:2007) | EN ISO 10993-12:2004 | 31.5.2008 |
| CEN | EN ISO 10993-13:1998
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 13: Polümeersetest meditsiiniseadmetest pärit mittetäisväärtuslike saaduste kuuluvuse ja koguse kindlakstegemine (ISO 10993-13:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-14:2001
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 14: Keraamika lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-14:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-15:2000
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 15: Metallide ja sulamite lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-15:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-16:1997
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 16: Mittetäisväärtuslike saaduste ja uhtainete jaoks mõeldud toksikokineetilise uuringu ülesehitus (ISO 10993-16:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-17:2002
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 17: Aine eraldumise lubatud piirmäärade kehtestamine (ISO 10993-17:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-18:2005
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 18 — Materjalide keemiline iseloomustus (ISO 10993-18:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11135-1:2007
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Etüleenoksiid — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimise protsessi väljatöötamiseks, usaldusväärsuse kontrollimiseks ja rutiinseks kontrollimiseks (ISO 11135-1:2007) | EN 550:1994 | 31.5.2010 |
| CEN | EN ISO 11137-1:2006
  Tervishoiutoodete steriliseerimine — Kiirgus — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 11137-1:2006) | EN 552:1994 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 11137-2:2007
  Tervishoiutoodete steriliseerimine — Kiirgus — Osa 2: Steriliseerimisdoosi määramine (ISO 11137-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11138-2:2006
  Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 2: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks etüleenoksiidsterilisaatorites (ISO 11138-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11138-3:2006
  Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 3: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks niiske kuumusega steriliseerivates sterilisaatorites (ISO 11138-3:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11140-1:2005
  Tervishoiutoodete steriliseerimine — Keemilised näitajad — Osa 1: Üldised nõuded (ISO 11140-1:2005) | EN 867-2:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2006) |
| CEN | EN ISO 11140-3:2007
  Tervishoiutoodete steriliseerimine — Keemilised indikaatorid — Osa 3: 2.klassi kuuluvad indikaatorsüsteemid kasutamiseks Bowie ja Dick tüüpi auruläbivuskatsete teostamisel (ISO 11140-3:2007) | EN 867-3:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2007) |
| CEN | EN ISO 11197:2004
  Meditsiinilised toiteseadmed (ISO 11197:2004) | EN 793:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN ISO 11607-1:2006
  Terminaalselt steriliseeritud meditsiiniseadmete pakendid — Osa 1: Nõuded materjalile, steriilsele kaitse- ja pakendamismeetoditele (ISO 11607-1:2006) | EN 868-1:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| CEN | EN ISO 11607-2:2006
  Terminaalselt steriliseeritud meditsiiniseadmete pakendid — Osa 2: Valideerimisnõuded vormimisele, hermetiseerimisele ja koosteprotsessile (ISO 11607-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 11737-1:2006
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Mikrobioloogilised meetodid — Osa 1: Mikroobse populatsiooni määramine tootel (ISO 11737-1:2006) | EN 1174-1:1996
  EN 1174-2:1996
  EN 1174-3:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2006) |
| CEN | EN ISO 11810-2:2007
  Laserid ja laseritega seotud seadmestik — Laseriga kasutamiseks sobivad kirurgilised eesriided ja patsiendi kaitsekatted — Osa 2: Teisene süttimine (ISO 11810-2:2007) | — | |
| CEN | EN ISO 11979-8:2006
  Oftalmilised implantaadid — Intraokulaarsed läätsed — Osa 8: Põhinõuded (ISO 11979-8:2006) | EN 13503-8:2000 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 11990:2003
  Optika ja optilised instrumendid — Laserid ja laseritega seotud seadmestik — Hingetoru tüve laserikindluse kindlaksmääramine (ISO 11990:2003) | EN ISO 11990:1999 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 12006-2:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele — Osa 2: Soonteproteesid, k.a südameklapi suistikud | — | |
| CEN | EN 12006-3:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele — Osa 3: Soonesisesed vahendid | — | |
| CEN | EN 12011:1998
  Instrumentaarium, mis on kasutatav seoses mitteaktiivsete kirurgiliste implantaatidega.Üldnõuded | — | |
| CEN | EN 12182:1999
  Tehnilised abivahendid puuetega inimestele — Üldnõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Mikrobioloogia sööde — Söötme esitluskriteeriumid | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| CEN | EN 12342:1998
  Hingamistorud, mis on ette nähtud kasutamiseks koos anesteesiaaparaatidega ja ventilaatoritega | — | |
| CEN | EN 12470-1:2000
  Kliinilised termomeetrid — Osa 1: Maksimumseadmega metalsed vedeliktermomeetrid | — | |
| CEN | EN 12470-2:2000
  Kliinilised termomeetrid — Osa 2: Faasimuundurtüüpi (punktmaatriks) termomeetrid | — | |
| CEN | EN 12470-3:2000
  Kliinilised termomeetrid — Osa 3: Maksimumseadmega kompaktsete (mitteennetavate ja ennetavate) elektritermomeetrite jõudlus | — | |
| CEN | EN 12470-4:2000
  Kliinilised termomeetrid — Osa 4: Pidevmõõtmisega elektritermomeetrite jõudlus | — | |
| CEN | EN 12470-5:2003
  Kliinilised termomeetrid — Osa 5: Infrapunaste kõrvatermomeetrite töö (maksimumseadmega) | — | |
| CEN | EN ISO 12870:2004
  Oftalmiline optika — Prilliraamid — Üldnõuded ja katsemeetodid (ISO 12870:2004) | EN ISO 12870:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2005) |
| EN ISO 12870:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN 13014:2000
  Anesteesia-ja hingamisseadmete gaasiproovitorude ühendused | — | |
| CEN | EN 13060:2004
  Väikesemahulised aurusterilisaatorid | — | |
| CEN | EN 13220:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemide liitmikega ühendatavad voolamise mõõteseadmed | — | |
| CEN | EN 13328-1:2001
  Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks — Osa 1: Soolakatsemeetod filtreerimisjõudluse hindamiseks | — | |
| CEN | EN 13328-2:2002
  Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks — Osa 2: Mittefiltreerimise aspektid | — | |
| EN 13328-2:2002/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2004) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Meditsiiniseadmed — Kvaliteedijuhtimissüsteem — Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000
  EN 46003:1999 | 31.7.2009 |
| EN ISO 13485:2003/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13544-1:2007
  Respiratoorse teraapia seadmed — Osa 1: Pihustussüsteemid ja nende komponendid | EN 13544-1:2001 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2007) |
| CEN | EN 13544-2:2002
  Respiratoorse teraapia seadmed — Osa 2: Torustik ja toruliitmikud | — | |
| CEN | EN 13544-3:2001
  Respiratoorse teraapia seadmed — Osa 3: Õhuärakande seadmed | — | |
| CEN | EN 13624:2003
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi fungitsiidse toime määramiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp) | — | |
| CEN | EN 13718-1:2002
  Õhu-, vee- ja raskestiläbitava maastiku kiirabisõidukid — Osa 1: Meditsiiniseadme liidese nõuded patsiendi eest pideva hoolitsuse tagamiseks | — | |
| CEN | EN 13726-1:2002
  Esmaste haavasidemete katsemeetodid — Osa 1: Absorptsiooni aspektid | — | |
| CEN | EN 13726-2:2002
  Esmaste haavasidemete katsemeetodid — Osa 2: Läbilaskvate kilesidemete auruniiskuse ülekande kiirus | — | |
| CEN | EN 13727:2003
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi bakteritsiidse toime määramiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp) | — | |
| CEN | EN 13795-1:2002
  Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Osa 1 — Üldnõuded tootjatele, töötlejatele ja toodetele | — | |
| CEN | EN 13795-2:2004
  Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Osa 2: Katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 13795-3:2006
  Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Osa 3: Toimimisnõuded ja -tasemed | — | |
| CEN | EN 13824:2004
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Vedelate meditsiiniliste seadmete aseptiline töötlemine — Nõuded | — | |
| CEN | EN 13867:2002
  Vere dialüüsi ja sellega seotud ravi kontsentraadid | — | |
| CEN | EN 13976-1:2003
  Päästesüsteemid — Inkubaatorite transportimine — Osa 1: Nõuded liidesele | — | |
| CEN | EN 13976-2:2003
  Päästesüsteemid — Inkubaatorite transportimine — Osa 2: Nõuded süsteemile | — | |
| CEN | EN 14079:2003
  Mitteaktiivsed meditsiinilised seadmed — Katsemeetodid kompresside ja haavasidumistoodete valmistamiseks kasutatavale absorbeerivale puuvillasele sidemele ja absorbeerivale vatile ning viskoossidemele | — | |
| CEN | EN ISO 14155-1:2003
  Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 1: Üldnõuded (ISO 14155-1:2003) | EN 540:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2003) |
| CEN | EN ISO 14155-2:2003
  Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 2: Kliiniliste uuringute planeerimine (ISO 14155-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 14160:1998
  Loomse päritoluga materjale sisaldavate ühekordselt kasutatavate meditsiinivahendite steriliseerimine — Vedelate keemiliste sterilantidega steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine (ISO 14160:1998) | — | |
| CEN | EN 14180:2003
  Meditsiinilised steriliseerijad — Madaltemperatuuriga auru ja formaldehüüdi kasutavad steriliseerijad — Nõuded ja katsetamine | — | |
| CEN | EN 14299:2004
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Erinõuded südame ja veresoonkonna implantaatidele — Erinõuded arteriaalpingutitele | — | |
| CEN | EN 14348:2005
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne suspensioonikatse meditsiini valdkonnas, meditsiinilised instrumendid kaasa arvatud, kasutatava keemiliste desinfektantide müobakteritsiidse toime Määramiseks — Katsemeetodid ja nõuded (faas 2, etapp 1) | — | |
| CEN | EN ISO 14408:2005
  Laserkirurgias kasutatavad trahheotoomiavoolikud — Nõuded märgistusele ja kaasnevale informatsioonile (ISO 14408:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 14534:2002
  Oftalmiline optika — Kontaktläätsed ja kontaktläätsede hooldusvahendid — Põhinõuded (ISO 14534:2002) | EN ISO 14534:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2002) |
| CEN | EN 14561:2006
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne ülekandekatse meditsiini valdkonnas kasutatavate instrumentide bakteritsiidse toime hindamiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 2.etapp) | — | |
| CEN | EN 14562:2006
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne ülekandekatse meditsiini valdkonnas kasutatavate instrumentide fungitsiidse või pärmseentevastase toime hindamiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 2.etapp) | — | |
| CEN | EN ISO 14602:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Osteosünteesiks ettenähtud implantaadid — Erinõuded (ISO 14602:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 14607:2007
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Rinnaimplantaadid — Erinõuded (ISO 14607:2007) | — | |
| CEN | EN ISO 14630:2005
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Üldnõuded (ISO 14630:2005) | EN ISO 14630:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2005) |
| CEN | EN 14683:2005
  Termilised sillad ehituskonstruktsioonides — Lineaarne soojusläbivus. Lihtsustatud meetodid ja veaväärtused | — | |
| CEN | EN ISO 14889:2003
  Oftalmiline optika — Prilliklaasid — Põhinõuded lahtilõikamata viimistletud prilliklaasidele (ISO 14889:2003) | EN ISO 14889:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2003) |
| CEN | EN 14931:2006
  Inimestele mõeldud surveseadmed — Mitmekohalised rõhukambrid hüperbaarseks raviks — Toimimine, ohutusnõuded ja katsetamine | — | |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Tervishoiutoodete steriliseerimine — Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2007
  Meditsiinivahendid — Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2007) | EN ISO 14971:2000 | 31.3.2010 |
| CEN | EN ISO 15001:2004
  Anesteesia- ja hingamisseadmed — Sobivus hapnikuga kasutamiseks (ISO 15001:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15004-1:2006
  Oftalmilised instrumendid — Põhinõuded ja katsemeetodid — Osa 1: Üldnõuded kõigile oftalmilistele instrumentidele (ISO 15004-1:2006) | EN ISO 15004:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatuur — Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000) | — | |
| EN ISO 15225:2000/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2004) |
| CEN | EN 15424:2007
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Madala temperatuuriga aur ja formaldehüüd — Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimise protsessi väljatöötamiseks, usaldusväärsuse kontrollimiseks ja rutiinseks kontrollimiseks | — | |
| CEN | EN ISO 15747:2005
  Veenisisesteks süstideks mõeldud plastanumad (ISO 15747:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15883-1:2006
  Pesur-desinfitseerija — Osa 1: Üldnõuded, terminid, definitsioonid ja testid (ISO 15883-1:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 15883-2:2006
  Pesur-desinfitseerija — Osa 2: Nõuded ja testid kirurgiainstrumentide, anesteesiaseadmete, anumate, sööginõude, kuuldetorude ja klaasnõude termilise desinfektsiooni pesur-desinfitseerijatele (ISO 15883-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 15883-3:2006
  Pesur-desinfitseerija — Osa 3: Nõuded ja testid inimjäätmete konteinerite termilise desinfektsiooni pesur-desinfitseerijatele (ISO 15883-3:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 16201:2006
  Tehnilised abivahendid puuetega inimestele — Igapäevase elukeskkonna elektroonilised abivahendid (ISO 16201:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-1:2007
  Uneapnoe hingamisteraapia — Osa 1: Uneapnoe hingamisteraapia seadmed (ISO 17510-1:2007) | EN ISO 17510-1:2002 | 30.4.2008 |
| CEN | EN ISO 17510-2:2007
  Uneapnoe hingamisteraapia — Osa 2: Maskid ja lisatarvikud (ISO 17510-2:2007) | EN ISO 17510-2:2003 | 30.4.2008 |
| CEN | EN ISO 17664:2004
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Tootja poolt esitatav informatsioon resteriliseeritavate meditsiiniseadmete käitlemise kohta (ISO 17664:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 17665-1:2006
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Osa 1: Niiske kuumusega steriliseerimise valideerimine ja rutiinkontroll (ISO 17665-1:2006) | EN 554:1994 | 31.8.2009 |
| CEN | EN ISO 18777:2005
  Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud kaasaskantavad vedelhapnikusüsteemid — Erinõuded (ISO 18777:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18778:2005
  Hingamisvahendid — Beebimonitorid — Erinõuded (ISO 18778:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18779:2005
  Hapniku ja hapnikusegude konserveerimiseks kasutatavad meditsiiniseadmed — Erinõuded (ISO 18779:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 19054:2006
  Meditsiiniseadmete tugisüsteemid (ISO 19054:2005) | EN 12218:1998 | 30.6.2008 |
| CEN | EN 20594-1:1993
  6 % koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele — Osa 1: Üldnõuded (ISO 594-1:1986) | — | |
| EN 20594-1:1993/A1:1997 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.1998) |
| CEN | EN ISO 21171:2006
  Meditsiinilised kindad — Vallanduva pinnapulbri määramine (ISO 21171:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 21534:2007
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Liigest asendavad implantaadid — Erinõuded (ISO 21534:2007) | EN 12010:1998 | 31.3.2008 |
| CEN | EN ISO 21535:2007
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Liigeste asendusimplantaadid — Erinõuded puusaliigese asendusimplantaatidile (ISO 21535:2007) | EN 12563:1998 | 31.3.2008 |
| CEN | EN ISO 21536:2007
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Liigeste asendusimplantaadid — Erinõuded põlveliigese asendusimplantaatidile (ISO 21536:2007) | EN 12564:1998 | 31.3.2008 |
| CEN | EN ISO 21647:2004
  Elektrilised meditsiiniseadmed — Erinõuded gaasi monitooringuseadmete esmasele ohutusele ja toimimise põhinõuetele (ISO 21647:2004) | EN 12598:1999
  EN 864:1996
  EN ISO 11196:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2005) |
| EN ISO 21647:2004/AC:2006 | | |
| CEN | EN ISO 21649:2006
  Nõelata süsteseaded meditsiiniliseks kasutamiseks — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 21649:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 21969:2006
  Paindliitmikud kõrgsurve meditsiinigaasi süsteemidele (ISO 21969:2005) | EN 13221:2000 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN ISO 22442-1:2007
  Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised — Osa 1: Riski analüüs ja juhtimine (ISO 22442-1:2007) | EN 12442-1:2000 | 30.6.2008 |
| CEN | EN ISO 22442-2:2007
  Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised — Osa 2: Hankimise, kogumise ja käitluse ohje (ISO 22442-2:2007) | EN 12442-2:2000 | 30.6.2008 |
| CEN | EN ISO 22442-3:2007
  Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised — Osa 3: Viiruste ja muude ülekantavate toimeainete kõrvaldamise ja/või inaktiveerimise valideerimine (ISO 22442-3:2007) | EN 12442-3:2000 | 30.6.2008 |
| CEN | EN ISO 22523:2006
  Jäsemete välimised proteesid ja välimised ortopeediaseadmed — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 22523:2006) | EN 12523:1999 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| CEN | EN ISO 22610:2006
  Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Katsemeetod vastupidavusele bakterite läbitungi suhtes niiskelt (ISO 22610:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 22612:2005
  Nakkusohtlike osakeste kaitseriietus — Kuivbakterite läbilaskekindluse katsemeetod (ISO 22612:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 22675:2006
  Proteesimine — Hüppeliigese ja pöia proteeside katsetamine — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 22675:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 23747:2007
  Anesteesia- ja hingamisaparatuur — Tippvõimsusega mõõturid kopsutalitluse mõõtmiseks (ISO 23747:2007) | EN 13826:2003 | 31.1.2008 |
| CEN | EN 27740:1992
  Kirurgilised instrumendid — Eemaldatava teraga skalpellid — Kinnituse mõõtmed (ISO 7740:1985) | — | |
| EN 27740:1992/A1:1997 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.1998) |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 285:2006

Steriliseerimine — Aursterilisaatorid — Suured sterilisaatorid

EN 285:1996

30.11.2008

CEN

EN 375:2001

Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele

—

CEN

EN 376:2002

Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta

—

CEN

EN 455-1:2000

Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad — Osa 1: Nõuded aukude puudumisele ja selle katsetamine

EN 455-1:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2001)

CEN

EN 455-2:2000

Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad — Osa 2: Nõuded füüsikalistele omadustele ja katsetamine

EN 455-2:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2001)

CEN

EN 455-3:2006

Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad — Osa 3: Nõuded ja katsetamine bioloogiliseks hindamiseks

EN 455-3:1999

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 556-1:2001

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga „STERIILNE” — Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele

EN 556:1994 + A1:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

EN 556-1:2001/AC:2006

CEN

EN 556-2:2003

Meditsiinitarvikute steriliseerimine — Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele „Steriilne” — Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele

—

CEN

EN 591:2001

Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 592:2002

Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 737-1:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 1: Liitmikud kokkusurutud meditsiinilise gaasi ja vaakumi jaoks

—

CEN

EN 737-4:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 4: Liitmikud anesteetiliste gaaside evakuatsioonisüsteemidele

—

CEN

EN 738-4:1998

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid — Osa 4: Madalrõhuregulaatorid, mis on ette nähtud meditsiinilise aparatuuri koosseisu lülitamiseks

—

EN 738-4:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 739:1998

Meditsiiniliste gaaside jaoks kasutatavad madalrõhu voolikukomplektid

—

EN 739:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 794-1:1997

Kopsuventilaatorid — Osa 1: Erinõuded intensiivravis kasutatavatele ventilaatoritele

—

EN 794-1:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2001)

CEN

EN 794-3:1998

Kopsuventilaatorid — Osa 3: Erinõuded kiirabi- ja transportventilaatoritele

—

EN 794-3:1998/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 980:2003

Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid

EN 980:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 1041:1998

Tootja antav info meditsiiniseadmete kohta

—

CEN

EN 1060-1:1995

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 1: Üldnõuded

—

EN 1060-1:1995/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2002)

CEN

EN 1060-2:1995

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 2: Lisanõuded mehaanilistele sfügmomanomeetritele

—

CEN

EN 1060-3:1997

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 3: Lisanõuded vererõhu mõõtmiseks ettenähtud elektromehaanilistele süsteemidele

—

EN 1060-3:1997/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2006)

CEN

EN 1060-4:2004

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid — Osa 4: Katseprotseduurid automaatsete mitteinvasiivsete sfügmomanomeetrite üleüldise süsteemitäpsuse kindlaksmääramiseks

—

CEN

EN 1089-3:2004

Transporditavad gaasiballoonid — Balloonide eristamine — Osa 3: Värvide kodeerimine

EN 1089-3:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2004)

CEN

EN 1282-2:2005

Trahheostoomikanüülid — Osa 2: Pediaatrilised kanüülid (ISO 5366-3:2001 muudetud)

EN 1282-2:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 1422:1997

Sterilisaatorid meditsiiniliseks otstarbeks — Etüleenoksiidsterilisaatorid — Nõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 1618:1997

Kateetrid, v.a intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid — Üldiste omaduste katsemeetodid

—

CEN

EN 1639:2004

Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Instrumendid

EN 1639:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1640:2004

Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Aparatuur

EN 1640:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1641:2004

Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Materjalid

EN 1641:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1642:2004

Stomatoloogia — Meditsiinivahendid stomatoloogias — Hambaimplantaadid

EN 1642:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1707:1996

6 % koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele — Lukustuvad vahelülid

—

CEN

EN 1782:1998

Intubatsioonitorud ja -liitmikud

—

CEN

EN 1820:2005

Anesteetikumikotid (ISO 5362:2000 muudetud)

EN 1820:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 1865:1999

Kiirabiautodes kasutatavate kanderaamide ja teiste patsiendi transpordi abivahendite spetsifikatsioonid

—

CEN

EN 1970:2000

Reguleeritavad voodid puuetega inimestele — Nõuded ja katsemeetodid

—

EN 1970:2000/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2005)

CEN

EN 1985:1998

Käimise abivahendid — Üldnõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN ISO 3826-3:2007

Plastist kokkupandavad anumad inimvere ja verekomponentide hoidmiseks — Osa 3: Verekotisüsteemid (ISO 3826-3:2006)

—

CEN

EN ISO 4074:2002

Looduslikust latekskummist kondoomid — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 4074:2002)

EN 600:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2005)

CEN

EN ISO 4135:2001

Anesteesia- ja hingamisvahendid — Sõnastik (ISO 4135:2001)

EN ISO 4135:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2002)

CEN

EN ISO 5356-1:2004

Anesteesia- ja hingamisaparatuur — Koonilised konnektorid — Osa 1: Koonused ja pesad (ISO 5356-1:2004)

EN 1281-1:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

CEN

EN ISO 5356-2:2007

Anesteesia- ja hingamisaparatuur — Koonilised konnektorid — Osa 2: Keermestatud kandvad tugikonnektorid (ISO 5356-2:2006)

EN 1281-2:1995

29.2.2008

CEN

EN ISO 5360:2007

Anesteetikumiaurustid — Toimeainespetsiifilised täitesüsteemid (ISO 5360:2006)

EN 1280-1:1997

30.6.2008

CEN

EN ISO 5366-1:2004

Anesteesia- ja hingamisseadmed — Trahheostoomiavoolikud — Osa 1: Täiskasvanutele mõeldud voolikud ja ühendused (ISO 5366-1:2000)

EN 1282-1:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2005)

CEN

EN ISO 5840:2005

Südame-veresoonkonna implantaadid — Südameklapiproteesid (ISO 5840:2005)

EN 12006-1:1999

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2006)

CEN

EN ISO 7197:2006

Neurokirurgilised implataadid — Steriilsed ühekordsed neurotsefaalia šundid ja komponendid (ISO 7197:2006)

—

CEN

EN ISO 7376:2003

Anesteesia- ja respiratoorseadmed — Larüngoskoobid trahhea intubeerimiseks (ISO 7376:2003)

EN 1819:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2004)

CEN

EN ISO 7396-1:2007

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 1: Torustikud meditsiiniliste surugaaside ja vaakumi jaoks (ISO 7396-1:2007)

EN 737-3:1998

30.4.2009

CEN

EN ISO 7396-2:2007

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid — Osa 2: Anesteetiliste gaaside evakuatsiooni- ja kahjutustamissüsteemid (ISO 7396-2:2007)

EN 737-2:1998

30.4.2009

CEN

EN ISO 7439:2002

Vasktöötlusega emakasisesed kontraseptiivid — Nõuded, katsetamine (ISO 7439:2002)

—

CEN

EN ISO 7886-3:2005

Steriilsed nahaalusteks süsteteks ettenähtud ühekordselt kasutatavad süstlad — Osa 3: Fikseeritud doosiga immuniseerimiseks mõeldud automaatselt kasutuskõlbmatuks muutuvad süstlad (ISO 7886-3:2005)

—

CEN

EN ISO 7886-4:2006

Steriilsed nahaalusteks süsteteks ettenähtud ühekordselt kasutatavad süstlad — Osa 4: Korduskasutuse välistatusega süstlad (ISO 7886-4:2006)

—

CEN

EN ISO 8185:2007

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud niisutid — Niisutamissüsteemidele esitatavad üldnõuded (ISO 8185:2007)

EN ISO 8185:1997

31.1.2008

CEN

EN ISO 8359:1996

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud hapniku kontsentratsiooni reguleerivad seadmed — Ohutusnõuded (ISO 8359:1996)

—

CEN

EN ISO 8536-4:2007

Meditsiinilised infusiooniseadmed — Osa 4: Ühekordsed infusioonikomplektid (ISO 8536-4:2007)

—

CEN

EN ISO 8835-2:2007

Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 2: Anesteesiahingamissüsteemid (ISO 8835-2:2007)

EN 740:1998

31.5.2009

CEN

EN ISO 8835-3:2007

Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 3: Aktiivanesteesiagaasi puhastamissüsteemi ülekande- ja vastuvõtusüsteemid (ISO 8835-3:2007)

EN 740:1998

31.5.2009

CEN

EN ISO 8835-4:2004

Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 4: Anesteetilise toimega aurude edastamise seadmed (ISO 8835-4:2004)

—

EN ISO 8835-4:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 8835-5:2004

Inhalatsioonianesteesiasüsteemid — Osa 5: Anesteesiaventilaatorid (ISO 8835-5:2004)

—

EN ISO 8835-5:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 9360-1:2000

Tuimasti- ja hingamisseadmed — Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes — Osa 1: HME-d kasutamiseks minimaalselt 250 ml hingamismahuga (ISO 9360-1:2000)

—

CEN

EN ISO 9360-2:2002

Tuimasti- ja hingamisseadmed — Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes — Osa 2: Minimaalselt 250 ml hingamismahuga HME-d kasutamiseks trahhetoomiapatsientidel (ISO 9360-2:2001)

—

CEN

EN ISO 9713:2004

Neurokirurgilised implantaadid — Isesulguvad intrakraniaalsed aneurüsmiklambrid (ISO 9713:2002)

—

CEN

EN ISO 9919:2005

Elektrilised meditsiiniseadmed — Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud impulss-oksümeetri peamiste ohutus- ja toimivusnõuete osas kehtivad erinõuded (ISO 9919:2005)

EN 865:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2005)

CEN

EN ISO 10079-1:1999

Meditsiiniline vaakumaparatuur — Osa 1: Elektritoitel töötav vaakumaparatuur — Ohutusnõuded (ISO 10079-1:1999)

EN ISO 10079-1:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10079-2:1999

Meditsiiniline vaakumaparatuur — Osa 2: Käsitsi käitatava ajamiga vaakumaparatuur (ISO 10079-2:1999)

EN ISO 10079-2:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10079-3:1999

Meditsiiniline vaakumaparatuur — Osa 3: Vaakum- või surveajamiga töötav vaakumaparatuur (ISO 10079-3:1999)

EN ISO 10079-3:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10328:2006

Proteesimine — Alajäseme proteeside konstruktsiooni katsetamine — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 10328:2006)

—

CEN

EN ISO 10524-1:2006

Meditsiiniliste gaaside rõhuregulaatorid — Osa 1: Rõhuregulaatorid ja gaasivoolu mõõteseadmega rõhuregulaatorid (ISO 10524-1:2006)

EN 738-1:1997

31.10.2008

CEN

EN ISO 10524-2:2006

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid — Osa 2: Magistraaltoru ja harutoru rõhuregulaatorid (ISO 10524-2:2005)

EN 738-2:1998

31.10.2008

CEN

EN ISO 10524-3:2006

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid — Osa 3: Ballooni ventiilidega ühendatud rõhuregulaatorid (ISO 10524-3:2005)

EN 738-3:1998

31.10.2008

CEN

EN ISO 10535:2006

Tõstukid puuetega inimeste viimiseks ühest kohast teise — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 10535:2006)

EN ISO 10535:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN ISO 10555-1:1996

Steriilsed ühekordselt kasutatavad intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid — Osa 1: Üldnõuded (ISO 10555-1:1995)

—

EN ISO 10555-1:1996/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2000)

EN ISO 10555-1:1996/A2:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

CEN

EN ISO 10651-2:2004

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid — Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele — Osa 2: Ventilaatoritest sõltuvate patsientide koduseks raviks mõeldud ventilaatorid (ISO 10651-2:2004)

EN 794-2:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2005)

CEN

EN ISO 10651-4:2002

Kopsuventilaatorid — Osa 4: Erinõuded operaatorijuhitavatele elustusseadmetele (ISO 10651-4:2002)

—

CEN

EN ISO 10651-6:2004

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid — Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele — Osa 6: Koduseks raviks mõeldud ventilatoorsed abiseadmed (ISO 10651-6:2004)

—

CEN

EN ISO 10993-1:2003

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 1: Hindamine ja katsetamine (ISO 10993-1:2003)

—

CEN

EN ISO 10993-3:2003

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 3: Testid geenitoksiliste, kantserogeensete ja reproduktiivsete toksiinide määramiseks (ISO 10993-3:2003)

EN 30993-3:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 10993-4:2002

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 4: Vastasmõjude hindamiseks läbiviidavad valikkatsed verega (ISO 10993-4:2002)

EN 30993-4:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2003)

EN ISO 10993-4:2002/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 10993-5:1999

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 5: Katsed tsütotoksilisuse hindamiseks — in vitro meetodid (ISO 10993-5:1999)

EN 30993-5:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.1999)

CEN

EN ISO 10993-6:2007

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine — Osa 6: Katsed implantatsioonijärgsete paiksete toimete hindamiseks (ISO 10993-6:2007)

EN 30993-6:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2007)

CEN

EN ISO 10993-9:1999

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 9: Potentsiaalsete lagusaaduste identifitseerimise ja kvantifitseerimise raamistik (ISO 10993-9:1999)

—

CEN

EN ISO 10993-10:2002

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 10: Ärrituse ja hilise ülitundlikkuse katsed (ISO 10993-10:2002)

EN ISO 10993-10:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2003)

EN ISO 10993-10:2002/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 10993-11:2006

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 11: Katsed süsteemse toksilisuse hindamiseks (ISO 10993-11:2006)

EN ISO 10993-11:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2007)

CEN

EN ISO 10993-12:2007

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 12: Proovieksemplari ettevalmistamine ja etalonained (ISO 10993-12:2007)

EN ISO 10993-12:2004

31.5.2008

CEN

EN ISO 10993-13:1998

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 13: Polümeersetest meditsiiniseadmetest pärit mittetäisväärtuslike saaduste kuuluvuse ja koguse kindlakstegemine (ISO 10993-13:1998)

—

CEN

EN ISO 10993-14:2001

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 14: Keraamika lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-14:2001)

—

CEN

EN ISO 10993-15:2000

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 15: Metallide ja sulamite lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-15:2000)

—

CEN

EN ISO 10993-16:1997

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 16: Mittetäisväärtuslike saaduste ja uhtainete jaoks mõeldud toksikokineetilise uuringu ülesehitus (ISO 10993-16:1997)

—

CEN

EN ISO 10993-17:2002

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 17: Aine eraldumise lubatud piirmäärade kehtestamine (ISO 10993-17:2002)

—

CEN

EN ISO 10993-18:2005

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine — Osa 18 — Materjalide keemiline iseloomustus (ISO 10993-18:2005)

—

CEN

EN ISO 11135-1:2007

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Etüleenoksiid — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimise protsessi väljatöötamiseks, usaldusväärsuse kontrollimiseks ja rutiinseks kontrollimiseks (ISO 11135-1:2007)

EN 550:1994

31.5.2010

CEN

EN ISO 11137-1:2006

Tervishoiutoodete steriliseerimine — Kiirgus — Osa 1: Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 11137-1:2006)

EN 552:1994

30.4.2009

CEN

EN ISO 11137-2:2007

Tervishoiutoodete steriliseerimine — Kiirgus — Osa 2: Steriliseerimisdoosi määramine (ISO 11137-2:2006)

—

CEN

EN ISO 11138-2:2006

Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 2: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks etüleenoksiidsterilisaatorites (ISO 11138-2:2006)

—

CEN

EN ISO 11138-3:2006

Bioloogilised süsteemid sterilisaatorite ja sterilisatsiooniprotsesside katsetamiseks — Osa 3: Spetsiaalsüsteemid kasutamiseks niiske kuumusega steriliseerivates sterilisaatorites (ISO 11138-3:2006)

—

CEN

EN ISO 11140-1:2005

Tervishoiutoodete steriliseerimine — Keemilised näitajad — Osa 1: Üldised nõuded (ISO 11140-1:2005)

EN 867-2:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2006)

CEN

EN ISO 11140-3:2007

Tervishoiutoodete steriliseerimine — Keemilised indikaatorid — Osa 3: 2.klassi kuuluvad indikaatorsüsteemid kasutamiseks Bowie ja Dick tüüpi auruläbivuskatsete teostamisel (ISO 11140-3:2007)

EN 867-3:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2007)

CEN

EN ISO 11197:2004

Meditsiinilised toiteseadmed (ISO 11197:2004)

EN 793:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN ISO 11607-1:2006

Terminaalselt steriliseeritud meditsiiniseadmete pakendid — Osa 1: Nõuded materjalile, steriilsele kaitse- ja pakendamismeetoditele (ISO 11607-1:2006)

EN 868-1:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

CEN

EN ISO 11607-2:2006

Terminaalselt steriliseeritud meditsiiniseadmete pakendid — Osa 2: Valideerimisnõuded vormimisele, hermetiseerimisele ja koosteprotsessile (ISO 11607-2:2006)

—

CEN

EN ISO 11737-1:2006

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Mikrobioloogilised meetodid — Osa 1: Mikroobse populatsiooni määramine tootel (ISO 11737-1:2006)

EN 1174-1:1996

EN 1174-2:1996

EN 1174-3:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2006)

CEN

EN ISO 11810-2:2007

Laserid ja laseritega seotud seadmestik — Laseriga kasutamiseks sobivad kirurgilised eesriided ja patsiendi kaitsekatted — Osa 2: Teisene süttimine (ISO 11810-2:2007)

—

CEN

EN ISO 11979-8:2006

Oftalmilised implantaadid — Intraokulaarsed läätsed — Osa 8: Põhinõuded (ISO 11979-8:2006)

EN 13503-8:2000

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 11990:2003

Optika ja optilised instrumendid — Laserid ja laseritega seotud seadmestik — Hingetoru tüve laserikindluse kindlaksmääramine (ISO 11990:2003)

EN ISO 11990:1999

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 12006-2:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele — Osa 2: Soonteproteesid, k.a südameklapi suistikud

—

CEN

EN 12006-3:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele — Osa 3: Soonesisesed vahendid

—

CEN

EN 12011:1998

Instrumentaarium, mis on kasutatav seoses mitteaktiivsete kirurgiliste implantaatidega.Üldnõuded

—

CEN

EN 12182:1999

Tehnilised abivahendid puuetega inimestele — Üldnõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 12322:1999

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed — Mikrobioloogia sööde — Söötme esitluskriteeriumid

—

EN 12322:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

CEN

EN 12342:1998

Hingamistorud, mis on ette nähtud kasutamiseks koos anesteesiaaparaatidega ja ventilaatoritega

—

CEN

EN 12470-1:2000

Kliinilised termomeetrid — Osa 1: Maksimumseadmega metalsed vedeliktermomeetrid

—

CEN

EN 12470-2:2000

Kliinilised termomeetrid — Osa 2: Faasimuundurtüüpi (punktmaatriks) termomeetrid

—

CEN

EN 12470-3:2000

Kliinilised termomeetrid — Osa 3: Maksimumseadmega kompaktsete (mitteennetavate ja ennetavate) elektritermomeetrite jõudlus

—

CEN

EN 12470-4:2000

Kliinilised termomeetrid — Osa 4: Pidevmõõtmisega elektritermomeetrite jõudlus

—

CEN

EN 12470-5:2003

Kliinilised termomeetrid — Osa 5: Infrapunaste kõrvatermomeetrite töö (maksimumseadmega)

—

CEN

EN ISO 12870:2004

Oftalmiline optika — Prilliraamid — Üldnõuded ja katsemeetodid (ISO 12870:2004)

EN ISO 12870:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2005)

EN ISO 12870:2004/AC:2005

CEN

EN 13014:2000

Anesteesia-ja hingamisseadmete gaasiproovitorude ühendused

—

CEN

EN 13060:2004

Väikesemahulised aurusterilisaatorid

—

CEN

EN 13220:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemide liitmikega ühendatavad voolamise mõõteseadmed

—

CEN

EN 13328-1:2001

Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks — Osa 1: Soolakatsemeetod filtreerimisjõudluse hindamiseks

—

CEN

EN 13328-2:2002

Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks — Osa 2: Mittefiltreerimise aspektid

—

EN 13328-2:2002/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2004)

CEN

EN ISO 13485:2003

Meditsiiniseadmed — Kvaliteedijuhtimissüsteem — Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

EN 46003:1999

31.7.2009

EN ISO 13485:2003/AC:2007

CEN

EN 13544-1:2007

Respiratoorse teraapia seadmed — Osa 1: Pihustussüsteemid ja nende komponendid

EN 13544-1:2001

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2007)

CEN

EN 13544-2:2002

Respiratoorse teraapia seadmed — Osa 2: Torustik ja toruliitmikud

—

CEN

EN 13544-3:2001

Respiratoorse teraapia seadmed — Osa 3: Õhuärakande seadmed

—

CEN

EN 13624:2003

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi fungitsiidse toime määramiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp)

—

CEN

EN 13718-1:2002

Õhu-, vee- ja raskestiläbitava maastiku kiirabisõidukid — Osa 1: Meditsiiniseadme liidese nõuded patsiendi eest pideva hoolitsuse tagamiseks

—

CEN

EN 13726-1:2002

Esmaste haavasidemete katsemeetodid — Osa 1: Absorptsiooni aspektid

—

CEN

EN 13726-2:2002

Esmaste haavasidemete katsemeetodid — Osa 2: Läbilaskvate kilesidemete auruniiskuse ülekande kiirus

—

CEN

EN 13727:2003

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi bakteritsiidse toime määramiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp)

—

CEN

EN 13795-1:2002

Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Osa 1 — Üldnõuded tootjatele, töötlejatele ja toodetele

—

CEN

EN 13795-2:2004

Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Osa 2: Katsemeetodid

—

CEN

EN 13795-3:2006

Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Osa 3: Toimimisnõuded ja -tasemed

—

CEN

EN 13824:2004

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Vedelate meditsiiniliste seadmete aseptiline töötlemine — Nõuded

—

CEN

EN 13867:2002

Vere dialüüsi ja sellega seotud ravi kontsentraadid

—

CEN

EN 13976-1:2003

Päästesüsteemid — Inkubaatorite transportimine — Osa 1: Nõuded liidesele

—

CEN

EN 13976-2:2003

Päästesüsteemid — Inkubaatorite transportimine — Osa 2: Nõuded süsteemile

—

CEN

EN 14079:2003

Mitteaktiivsed meditsiinilised seadmed — Katsemeetodid kompresside ja haavasidumistoodete valmistamiseks kasutatavale absorbeerivale puuvillasele sidemele ja absorbeerivale vatile ning viskoossidemele

—

CEN

EN ISO 14155-1:2003

Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 1: Üldnõuded (ISO 14155-1:2003)

EN 540:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2003)

CEN

EN ISO 14155-2:2003

Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks — Osa 2: Kliiniliste uuringute planeerimine (ISO 14155-2:2003)

—

CEN

EN ISO 14160:1998

Loomse päritoluga materjale sisaldavate ühekordselt kasutatavate meditsiinivahendite steriliseerimine — Vedelate keemiliste sterilantidega steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine (ISO 14160:1998)

—

CEN

EN 14180:2003

Meditsiinilised steriliseerijad — Madaltemperatuuriga auru ja formaldehüüdi kasutavad steriliseerijad — Nõuded ja katsetamine

—

CEN

EN 14299:2004

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Erinõuded südame ja veresoonkonna implantaatidele — Erinõuded arteriaalpingutitele

—

CEN

EN 14348:2005

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne suspensioonikatse meditsiini valdkonnas, meditsiinilised instrumendid kaasa arvatud, kasutatava keemiliste desinfektantide müobakteritsiidse toime Määramiseks — Katsemeetodid ja nõuded (faas 2, etapp 1)

—

CEN

EN ISO 14408:2005

Laserkirurgias kasutatavad trahheotoomiavoolikud — Nõuded märgistusele ja kaasnevale informatsioonile (ISO 14408:2005)

—

CEN

EN ISO 14534:2002

Oftalmiline optika — Kontaktläätsed ja kontaktläätsede hooldusvahendid — Põhinõuded (ISO 14534:2002)

EN ISO 14534:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2002)

CEN

EN 14561:2006

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne ülekandekatse meditsiini valdkonnas kasutatavate instrumentide bakteritsiidse toime hindamiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 2.etapp)

—

CEN

EN 14562:2006

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid — Kvantitatiivne ülekandekatse meditsiini valdkonnas kasutatavate instrumentide fungitsiidse või pärmseentevastase toime hindamiseks — Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 2.etapp)

—

CEN

EN ISO 14602:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Osteosünteesiks ettenähtud implantaadid — Erinõuded (ISO 14602:1998)

—

CEN

EN ISO 14607:2007

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Rinnaimplantaadid — Erinõuded (ISO 14607:2007)

—

CEN

EN ISO 14630:2005

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Üldnõuded (ISO 14630:2005)

EN ISO 14630:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2005)

CEN

EN 14683:2005

Termilised sillad ehituskonstruktsioonides — Lineaarne soojusläbivus. Lihtsustatud meetodid ja veaväärtused

—

CEN

EN ISO 14889:2003

Oftalmiline optika — Prilliklaasid — Põhinõuded lahtilõikamata viimistletud prilliklaasidele (ISO 14889:2003)

EN ISO 14889:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2003)

CEN

EN 14931:2006

Inimestele mõeldud surveseadmed — Mitmekohalised rõhukambrid hüperbaarseks raviks — Toimimine, ohutusnõuded ja katsetamine

—

CEN

EN ISO 14937:2000

Tervishoiutoodete steriliseerimine — Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2007

Meditsiinivahendid — Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2007)

EN ISO 14971:2000

31.3.2010

CEN

EN ISO 15001:2004

Anesteesia- ja hingamisseadmed — Sobivus hapnikuga kasutamiseks (ISO 15001:2003)

—

CEN

EN ISO 15004-1:2006

Oftalmilised instrumendid — Põhinõuded ja katsemeetodid — Osa 1: Üldnõuded kõigile oftalmilistele instrumentidele (ISO 15004-1:2006)

EN ISO 15004:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatuur — Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000)

—

EN ISO 15225:2000/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2004)

CEN

EN 15424:2007

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Madala temperatuuriga aur ja formaldehüüd — Nõuded meditsiiniseadmete steriliseerimise protsessi väljatöötamiseks, usaldusväärsuse kontrollimiseks ja rutiinseks kontrollimiseks

—

CEN

EN ISO 15747:2005

Veenisisesteks süstideks mõeldud plastanumad (ISO 15747:2003)

—

CEN

EN ISO 15883-1:2006

Pesur-desinfitseerija — Osa 1: Üldnõuded, terminid, definitsioonid ja testid (ISO 15883-1:2006)

—

CEN

EN ISO 15883-2:2006

Pesur-desinfitseerija — Osa 2: Nõuded ja testid kirurgiainstrumentide, anesteesiaseadmete, anumate, sööginõude, kuuldetorude ja klaasnõude termilise desinfektsiooni pesur-desinfitseerijatele (ISO 15883-2:2006)

—

CEN

EN ISO 15883-3:2006

Pesur-desinfitseerija — Osa 3: Nõuded ja testid inimjäätmete konteinerite termilise desinfektsiooni pesur-desinfitseerijatele (ISO 15883-3:2006)

—

CEN

EN ISO 16201:2006

Tehnilised abivahendid puuetega inimestele — Igapäevase elukeskkonna elektroonilised abivahendid (ISO 16201:2006)

—

CEN

EN ISO 17510-1:2007

Uneapnoe hingamisteraapia — Osa 1: Uneapnoe hingamisteraapia seadmed (ISO 17510-1:2007)

EN ISO 17510-1:2002

30.4.2008

CEN

EN ISO 17510-2:2007

Uneapnoe hingamisteraapia — Osa 2: Maskid ja lisatarvikud (ISO 17510-2:2007)

EN ISO 17510-2:2003

30.4.2008

CEN

EN ISO 17664:2004

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Tootja poolt esitatav informatsioon resteriliseeritavate meditsiiniseadmete käitlemise kohta (ISO 17664:2004)

—

CEN

EN ISO 17665-1:2006

Meditsiiniseadmete steriliseerimine — Osa 1: Niiske kuumusega steriliseerimise valideerimine ja rutiinkontroll (ISO 17665-1:2006)

EN 554:1994

31.8.2009

CEN

EN ISO 18777:2005

Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud kaasaskantavad vedelhapnikusüsteemid — Erinõuded (ISO 18777:2005)

—

CEN

EN ISO 18778:2005

Hingamisvahendid — Beebimonitorid — Erinõuded (ISO 18778:2005)

—

CEN

EN ISO 18779:2005

Hapniku ja hapnikusegude konserveerimiseks kasutatavad meditsiiniseadmed — Erinõuded (ISO 18779:2005)

—

CEN

EN ISO 19054:2006

Meditsiiniseadmete tugisüsteemid (ISO 19054:2005)

EN 12218:1998

30.6.2008

CEN

EN 20594-1:1993

6 % koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele — Osa 1: Üldnõuded (ISO 594-1:1986)

—

EN 20594-1:1993/A1:1997

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.1998)

CEN

EN ISO 21171:2006

Meditsiinilised kindad — Vallanduva pinnapulbri määramine (ISO 21171:2006)

—

CEN

EN ISO 21534:2007

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Liigest asendavad implantaadid — Erinõuded (ISO 21534:2007)

EN 12010:1998

31.3.2008

CEN

EN ISO 21535:2007

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Liigeste asendusimplantaadid — Erinõuded puusaliigese asendusimplantaatidile (ISO 21535:2007)

EN 12563:1998

31.3.2008

CEN

EN ISO 21536:2007

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid — Liigeste asendusimplantaadid — Erinõuded põlveliigese asendusimplantaatidile (ISO 21536:2007)

EN 12564:1998

31.3.2008

CEN

EN ISO 21647:2004

Elektrilised meditsiiniseadmed — Erinõuded gaasi monitooringuseadmete esmasele ohutusele ja toimimise põhinõuetele (ISO 21647:2004)

EN 12598:1999

EN 864:1996

EN ISO 11196:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2005)

EN ISO 21647:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 21649:2006

Nõelata süsteseaded meditsiiniliseks kasutamiseks — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 21649:2006)

—

CEN

EN ISO 21969:2006

Paindliitmikud kõrgsurve meditsiinigaasi süsteemidele (ISO 21969:2005)

EN 13221:2000

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN ISO 22442-1:2007

Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised — Osa 1: Riski analüüs ja juhtimine (ISO 22442-1:2007)

EN 12442-1:2000

30.6.2008

CEN

EN ISO 22442-2:2007

Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised — Osa 2: Hankimise, kogumise ja käitluse ohje (ISO 22442-2:2007)

EN 12442-2:2000

30.6.2008

CEN

EN ISO 22442-3:2007

Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised — Osa 3: Viiruste ja muude ülekantavate toimeainete kõrvaldamise ja/või inaktiveerimise valideerimine (ISO 22442-3:2007)

EN 12442-3:2000

30.6.2008

CEN

EN ISO 22523:2006

Jäsemete välimised proteesid ja välimised ortopeediaseadmed — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 22523:2006)

EN 12523:1999

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

CEN

EN ISO 22610:2006

Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt — Katsemeetod vastupidavusele bakterite läbitungi suhtes niiskelt (ISO 22610:2006)

—

CEN

EN ISO 22612:2005

Nakkusohtlike osakeste kaitseriietus — Kuivbakterite läbilaskekindluse katsemeetod (ISO 22612:2005)

—

CEN

EN ISO 22675:2006

Proteesimine — Hüppeliigese ja pöia proteeside katsetamine — Nõuded ja katsemeetodid (ISO 22675:2006)

—

CEN

EN ISO 23747:2007

Anesteesia- ja hingamisaparatuur — Tippvõimsusega mõõturid kopsutalitluse mõõtmiseks (ISO 23747:2007)

EN 13826:2003

31.1.2008

CEN

EN 27740:1992

Kirurgilised instrumendid — Eemaldatava teraga skalpellid — Kinnituse mõõtmed (ISO 7740:1985)

—

EN 27740:1992/A1:1997

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.1998)

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/43

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 54/09)

| 1. | 20. veebruaril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Saksamaa ettevõtja Scholz AG („Scholz”) ja Jaapani ettevõtja Toyota Tsusho Corporation („TTC”) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Poola ettevõtja Green Metals Poland („GMPL”) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. veebruaril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Saksamaa ettevõtja Scholz AG („Scholz”) ja Jaapani ettevõtja Toyota Tsusho Corporation („TTC”) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Poola ettevõtja Green Metals Poland („GMPL”) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Scholz: musta ja värvilise vanametalli ning terasega kauplemine ja nende töötlemine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Scholz: musta ja värvilise vanametalli ning terasega kauplemine ja nende töötlemine;

| — | TTC: logistikateenuste osutamine autotööstusele, kauplemine metalli- ja keemiatoodete, masinate ning muude toodetega; |
| --- | --- |

—

TTC: logistikateenuste osutamine autotööstusele, kauplemine metalli- ja keemiatoodete, masinate ning muude toodetega;

| — | GMPL: metallimurru ja -jäätmete ning muude jäätmete kogumine ja töötlemine. |
| --- | --- |

—

GMPL: metallimurru ja -jäätmete ning muude jäätmete kogumine ja töötlemine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL JV):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 27.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/44

---

Euroopa Liidu põhiõiguste harta parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 303, 14. detsember 2007
  )

(2008/C 54/10)

Väljaande kaanel ja leheküljel 1 põhiõiguste harta pealkirjas

asendatakse

sõna „Eüroopa”

järgmisega:

„Euroopa”.

---