# Euroopa Liidu C 81/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 81 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide1. aprill 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 81

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide1. aprill 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2008/C 081/01 | Eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2008/C 081/01

Eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 81/1

---

ERIARUANNE nr 1/2008

investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2008/C 81/01)

SISUKORD

SELETAV SÕNASTIK

| I–VII | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VII

| 1–8 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–8

| 1–7 | Mõisted ja heakskiidumenetlus |
| --- | --- |

1–7

| 8 | Kaasatud fondide maht |
| --- | --- |

8

| 9–13 | AUDITI JA KÄESOLEVA ARUANDE ULATUS |
| --- | --- |

9–13

| 14–34 | KAS KOMISJONI ÜHENDUSEPOOLSE SUURPROJEKTIDE RAHASTAMISE ETTEVALMISTUS ON PIISAV? |
| --- | --- |

14–34

| 14–16 | Projekti kontrollimise raamistik ja auditikriteeriumid |
| --- | --- |

14–16

| 17–20 | Projekti läbivaatamine: paranenud metoodikaraamistik, kuid menetlusi tuleb tõhustada |
| --- | --- |

17–20

| 21–25 | Tasuvusanalüüs: erineva kvaliteediga taotlused |
| --- | --- |

21–25

| 26–34 | Ühenduse finantsabi kindlaksmääramine: kriteeriumide ebajärjekindel tõlgendamine ja rakendamine |
| --- | --- |

26–34

| 35–55 | KAS SUURPROJEKTIDE JÄRELHINDAMINE ANNAB TULEMUSI, MIS TULEVAD KASUKS EDASPIDISTE OTSUSTE TEGEMISEL? |
| --- | --- |

35–55

| 35–39 | Hindamisraamistik ja auditikriteeriumid |
| --- | --- |

35–39

| 40–41 | Mitu laiaulatuslikku järelhindamist, kuid väga vähe individuaalseid suurprojektide järelhindamisi |
| --- | --- |

40–41

| 42–49 | Tegurid, mis on takistanud suurprojektide järelhindamist |
| --- | --- |

42–49

| 43–46 | Puudulikud abitaotlused |
| --- | --- |

43–46

| 47–49 | Ebapiisav järelevalve |
| --- | --- |

47–49

| 50–55 | Programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamiste läbiviimine ei pruugi õnnestuda |
| --- | --- |

50–55

| 56–58 | UUED MÄÄRUSED PROGRAMMITÖÖPERIOODIKS 2007–2013 |
| --- | --- |

56–58

| 59–65 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

59–65

| 59–62 | Järeldused |
| --- | --- |

59–62

| 63–65 | Soovitused |
| --- | --- |

63–65

I lisa. Asjaomaste liikmesriikide valimid I ja II — kontrollitud projektide loetelu

II lisa. Kontrollitud suurprojektid 2000–2006 — diskontomäärad ja ajalised perspektiivid

Komisjoni vastused

SELETAV SÕNASTIK






  Euroopa Regionaalarengu Fond

| Euroopa Regionaalarengu Fond | Rahastamisvahend, mis on kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ELi liikmesriikide vahel, korrigeerides peamist piirkondlikku tasakaalustamatust ja korraldades ümber arengus maha jäänud piirkonnad. Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumist rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate tegevusprogrammide kaudu. |
| --- | --- |
| Mõju | Sotsiaal-majanduslikud tagajärjed, mis võivad sekkumisega kaasneda. |
| Mõjusus | Mõõdab saavutatud tulemuste ja püstitatud eesmärkide vahelist seost. |
| Programmitööperiood | Mitmeaastane raamistik, mille raames planeeritakse ja rakendatakse struktuurifondidest tehtavad kulud. |
| Puhasnüüdisväärtus | Väärtus, mis saadakse kogu projektitsükli ajal toodetud sularahavarude indekseerimisel käesoleval ajal. Nimetatud meetod võimaldab võrrelda erinevaid projekte. |
| Rakenduskava | Komisjoni heakskiidetud dokument, mis hõlmab mitmeaastaseid meetmeid sisaldavaid ühtlustatud prioriteete, mida võidakse rakendada ühe või enama struktuurifondi või alternatiivselt teiste rahaliste vahendite ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) kaudu. |
| Riskianalüüs | Uuring, mille eesmärk on kindlaks määrata tõenäosus, et aluseks olevate muutujate väärtus, mida projekti puhul esialgselt arvutati, leiab ka tegelikult kinnitust. |
| Sisemine tulumäär | Määr, alates millest muutub investeering tasuvaks.






  — | Rahaline sisemine tulumäär, mis arvutatakse eranditult projektiga otseselt seotud rahastamissummade alusel. |

Rahastamisvahend, mis on kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ELi liikmesriikide vahel, korrigeerides peamist piirkondlikku tasakaalustamatust ja korraldades ümber arengus maha jäänud piirkonnad. Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumist rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate tegevusprogrammide kaudu.

Mõju

Sotsiaal-majanduslikud tagajärjed, mis võivad sekkumisega kaasneda.

Mõjusus

Mõõdab saavutatud tulemuste ja püstitatud eesmärkide vahelist seost.

Programmitööperiood

Mitmeaastane raamistik, mille raames planeeritakse ja rakendatakse struktuurifondidest tehtavad kulud.

Puhasnüüdisväärtus

Väärtus, mis saadakse kogu projektitsükli ajal toodetud sularahavarude indekseerimisel käesoleval ajal. Nimetatud meetod võimaldab võrrelda erinevaid projekte.

Rakenduskava

Komisjoni heakskiidetud dokument, mis hõlmab mitmeaastaseid meetmeid sisaldavaid ühtlustatud prioriteete, mida võidakse rakendada ühe või enama struktuurifondi või alternatiivselt teiste rahaliste vahendite ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) kaudu.

Riskianalüüs

Uuring, mille eesmärk on kindlaks määrata tõenäosus, et aluseks olevate muutujate väärtus, mida projekti puhul esialgselt arvutati, leiab ka tegelikult kinnitust.

Sisemine tulumäär

Määr, alates millest muutub investeering tasuvaks.

—

Rahaline sisemine tulumäär, mis arvutatakse eranditult projektiga otseselt seotud rahastamissummade alusel.

| — | Majanduslik sisemine tulumäär, mille arvutamisel võetakse arvesse väliseid majandustegureid. |
| --- | --- |

—

Majanduslik sisemine tulumäär, mille arvutamisel võetakse arvesse väliseid majandustegureid.

Struktuurifondid

Rahastamismeetmed ühenduse rahalistest vahenditest, et ühtlustada ELi piirkondade arengutaset. Euroopa Regionaalarengu Fond on nimetatud meetmete peamine rahastamisvahend.

Tasuvusanalüüs

Meetod, mille abil võrreldakse kõiki sekkumisega kaasnevaid kulusid ja tulusid, et määrata kindlaks, kas tulud ületavad kulud, ja kui see nii on, siis milline on vastav suhe.

Tundlikkusanalüüs

Projekti eeldatava tulemuse stabiilsuse uuring seoses muutustega aluseks olevates muutujates.

Tõhusus

Mõõdab kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste vahelist seost.

Tühimõju

Mõju, mis ilmneb ja oleks tekkinud ka ilma avaliku sekkumiseta.

Ühtekuuluvusfond

Vahend, mis on kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks suurprojektide rahastamise kaudu keskkonna- ja transpordivaldkonnas liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % ühenduse keskmisest. Ühtekuuluvusfondi rakendati esialgu Hispaanias, Kreekas, Iirimaal ja Portugalis. Alates 1. jaanuarist ei ole Iirimaa enam abikõlblik. Uued liikmesriigid on saanud ühtekuuluvusfondist abi alates nende ühendusega liitumisest.

KOKKUVÕTE

| I. | Infrastruktuuri- ja tootlike investeeringute suurprojektide mõiste määratletakse määrustes peamiselt kaasatud finantseerimise mahu alusel. Nimetatud projektide majandusliku tähtsuse ja võimaliku mõju tõttu tuleb neid enne heakskiitmist konkreetselt hinnata. Samal põhjusel tuleb koguda asjakohast teavet, et eeldatud mõjuga võrdlemise kaudu hinnata tegelikult saavutatud mõju (vt punktid 1–8). |
| --- | --- |

I.

Infrastruktuuri- ja tootlike investeeringute suurprojektide mõiste määratletakse määrustes peamiselt kaasatud finantseerimise mahu alusel. Nimetatud projektide majandusliku tähtsuse ja võimaliku mõju tõttu tuleb neid enne heakskiitmist konkreetselt hinnata. Samal põhjusel tuleb koguda asjakohast teavet, et eeldatud mõjuga võrdlemise kaudu hinnata tegelikult saavutatud mõju (vt punktid 1–8).

| II. | Kontrollikoja auditis keskenduti Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektidele ja analoogselt ühtekuuluvusfondi programmitööperioodide 1994–1999 ja 2000–2006 projektidele. Käesolevas aruandes käsitletakse kahte peamist teemat: ettevalmistusprotsess, mille eesmärk on komisjonipoolne suurprojektide heakskiitmine, ja järelhindamisprotsess pärast nende rakendamist (vt punktid 9–13). |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja auditis keskenduti Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektidele ja analoogselt ühtekuuluvusfondi programmitööperioodide 1994–1999 ja 2000–2006 projektidele. Käesolevas aruandes käsitletakse kahte peamist teemat: ettevalmistusprotsess, mille eesmärk on komisjonipoolne suurprojektide heakskiitmine, ja järelhindamisprotsess pärast nende rakendamist (vt punktid 9–13).

| III. | Kontrollikoda leidis kontrollimisel mitmeid puudusi kahe kõnealuse programmitööperioodi jooksul. Põhilisteks probleemideks olid projektide läbivaatamise ja ühenduse kaasrahastamise määra kindlaksmääramisega seotud menetlused. Projekti elluviijate abitaotlustega koos esitatud tasuvusanalüüside kvaliteet oli väga erinev ja sama kehtis ka nimetatud analüüsi kasutamise kohta komisjonis. Nimetatud leiud tekitasid kahtlust suurprojektide heakskiitmise erimenetluse reaalse lisaväärtuse kohta (vt punktid 14–34). |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoda leidis kontrollimisel mitmeid puudusi kahe kõnealuse programmitööperioodi jooksul. Põhilisteks probleemideks olid projektide läbivaatamise ja ühenduse kaasrahastamise määra kindlaksmääramisega seotud menetlused. Projekti elluviijate abitaotlustega koos esitatud tasuvusanalüüside kvaliteet oli väga erinev ja sama kehtis ka nimetatud analüüsi kasutamise kohta komisjonis. Nimetatud leiud tekitasid kahtlust suurprojektide heakskiitmise erimenetluse reaalse lisaväärtuse kohta (vt punktid 14–34).

| IV. | Kontrollikoda soovitab komisjonil rakendada tõhusamaid kontrollimenetlusi, mis põhinevad komisjoni enda poolt välja töötatud vahenditel, tagada tasuvusanalüüsi range rakendamine, eelkõige esitatud andmetega seoses, ja jätkata jõupingutusi nende tegurite arvessevõtmisel, mis võimaldavad korrigeerida ühenduse rahastamisosaluse määra (vt punkt 63). |
| --- | --- |

IV.

Kontrollikoda soovitab komisjonil rakendada tõhusamaid kontrollimenetlusi, mis põhinevad komisjoni enda poolt välja töötatud vahenditel, tagada tasuvusanalüüsi range rakendamine, eelkõige esitatud andmetega seoses, ja jätkata jõupingutusi nende tegurite arvessevõtmisel, mis võimaldavad korrigeerida ühenduse rahastamisosaluse määra (vt punkt 63).

| V. | Programmitööperioodi 1994–1999 suurprojektide järelhindamine (ainus järelhindamine, mille komisjon auditi jooksul läbi viis) osutus tõsiselt puudulikuks eeldatava mõju ja järelevalvega seonduva asjakohase ja täpse teabe puudumise tõttu. Nimetatud tingimustel ei andnud hindamine teavet, mis oleks olnud kasulik otsuste tegemisel tulevasel programmitööperioodil, välja arvatud ühel juhul ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud projektide puhul. Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 suurprojektide hindamine, mida tuleb veel ellu viia, saab toetuda rangematele eeskirjadele, eriti järelevalve valdkonnas. Nimetatud eeskirjade rakendamiseks praktikas on siiski veel palju teha (vt punktid 35–55). |
| --- | --- |

V.

Programmitööperioodi 1994–1999 suurprojektide järelhindamine (ainus järelhindamine, mille komisjon auditi jooksul läbi viis) osutus tõsiselt puudulikuks eeldatava mõju ja järelevalvega seonduva asjakohase ja täpse teabe puudumise tõttu. Nimetatud tingimustel ei andnud hindamine teavet, mis oleks olnud kasulik otsuste tegemisel tulevasel programmitööperioodil, välja arvatud ühel juhul ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud projektide puhul. Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 suurprojektide hindamine, mida tuleb veel ellu viia, saab toetuda rangematele eeskirjadele, eriti järelevalve valdkonnas. Nimetatud eeskirjade rakendamiseks praktikas on siiski veel palju teha (vt punktid 35–55).

| VI. | Struktuurifondide programmitööperioodi 2007–2013 määrustes ei nõuta, et komisjon teeks suurprojektide individuaalset järelhindamist. Kontrollikoda siiski soovitab, et siseriiklikud ametiasutused ja abisaajad, kellele on saadud teave kasulik, peaksid hindama suurprojekte individuaalselt pärast nende lõpuleviimist nende erieesmärkidest lähtudes. Komisjon peab selleks tagama, et abitaotlused sisaldavad nõutavat teavet näitajate ja esialgse olukorra kohta ning nimetatud teabe üle teostatakse ranget järelevalvet. Hindamisel saadud teave tuleb esitada komisjonile, kes peab analüüsima oma teabevajadusi, et tagada suurprojektide mõju kohta kättesaadavad, asjakohased ja usaldusväärsed andmed (vt punkt 64). |
| --- | --- |

VI.

Struktuurifondide programmitööperioodi 2007–2013 määrustes ei nõuta, et komisjon teeks suurprojektide individuaalset järelhindamist. Kontrollikoda siiski soovitab, et siseriiklikud ametiasutused ja abisaajad, kellele on saadud teave kasulik, peaksid hindama suurprojekte individuaalselt pärast nende lõpuleviimist nende erieesmärkidest lähtudes. Komisjon peab selleks tagama, et abitaotlused sisaldavad nõutavat teavet näitajate ja esialgse olukorra kohta ning nimetatud teabe üle teostatakse ranget järelevalvet. Hindamisel saadud teave tuleb esitada komisjonile, kes peab analüüsima oma teabevajadusi, et tagada suurprojektide mõju kohta kättesaadavad, asjakohased ja usaldusväärsed andmed (vt punkt 64).

| VII. | Pikemas perspektiivis kutsub kontrollikoda komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kaalutlema vajadust kehtestada suurprojektide kinnitamise erikord (vt punkt 65). |
| --- | --- |

VII.

Pikemas perspektiivis kutsub kontrollikoda komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kaalutlema vajadust kehtestada suurprojektide kinnitamise erikord (vt punkt 65).

SISSEJUHATUS

Mõisted ja heakskiidumenetlus

| 1. | Suurprojektide mõiste on määratletud põhimõtteliselt ühenduse Euroopa Regionaalarengu Fondi määrustes, (1) määratlemise aluseks on projektide rahastamise suurus. |
| --- | --- |

1.

Suurprojektide mõiste on määratletud põhimõtteliselt ühenduse Euroopa Regionaalarengu Fondi määrustes, (1) määratlemise aluseks on projektide rahastamise suurus.

| 2. | Programmitööperioodil 1994–1999 olid suurprojektid need, „mille kogukulud ühenduse abi kindlaksmääramist arvesse võttes ületavad üldjuhul infrastruktuuri investeeringute puhul 25 miljonit eküüd ja tootlike investeeringute puhul 15 miljonit eküüd” (2). |
| --- | --- |

2.

Programmitööperioodil 1994–1999 olid suurprojektid need, „mille kogukulud ühenduse abi kindlaksmääramist arvesse võttes ületavad üldjuhul infrastruktuuri investeeringute puhul 25 miljonit eküüd ja tootlike investeeringute puhul 15 miljonit eküüd” (2).

| 3. | Programmitööperioodil 2000–2006 hõlmatakse suurprojekti määratlusega projektid, „mille kogukulud fondide rahalise panuse määramist arvesse võttes ületavad 50 miljonit eurot” (3). Lisaks peavad nimetatud projektid hõlmama majanduslikult jagamatuid ja täpse tehnilise funktsiooniga töid ning neil peavad olema selgelt kindlaks määratud eesmärgid. Nagu eelmisel programmitööperioodil, võivad need olla infrastruktuuri- või tootlikud investeeringud (4). |
| --- | --- |

3.

Programmitööperioodil 2000–2006 hõlmatakse suurprojekti määratlusega projektid, „mille kogukulud fondide rahalise panuse määramist arvesse võttes ületavad 50 miljonit eurot” (3). Lisaks peavad nimetatud projektid hõlmama majanduslikult jagamatuid ja täpse tehnilise funktsiooniga töid ning neil peavad olema selgelt kindlaks määratud eesmärgid. Nagu eelmisel programmitööperioodil, võivad need olla infrastruktuuri- või tootlikud investeeringud (4).

| 4. | Ühtekuuluvusfondi määrused teiselt poolt ei sisalda suurprojekti määratlust mitte kummagi arutluse all oleva programmitööperioodi suhtes (5). Kuna ühtekuuluvusriikides võidakse ühtekuuluvusfondist või Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastada samalaadseid projekte, millega investeeritakse transpordiinfrastruktuuri või keskkonda, uuriti auditi käigus analoogia põhjal ka mitmeid kogukulude põhjal välja valitud ühtekuuluvusfondi projekte, mille suhtes kohaldati Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektidega sarnaseid kriteeriume. |
| --- | --- |

4.

Ühtekuuluvusfondi määrused teiselt poolt ei sisalda suurprojekti määratlust mitte kummagi arutluse all oleva programmitööperioodi suhtes (5). Kuna ühtekuuluvusriikides võidakse ühtekuuluvusfondist või Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastada samalaadseid projekte, millega investeeritakse transpordiinfrastruktuuri või keskkonda, uuriti auditi käigus analoogia põhjal ka mitmeid kogukulude põhjal välja valitud ühtekuuluvusfondi projekte, mille suhtes kohaldati Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektidega sarnaseid kriteeriume.

| 5. | Heakskiidumenetlusega seoses võis Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 1994–1999 suurprojekte esitada individuaalselt või rakenduskava raamistikus. Igal juhul teavitati komisjoni suurprojektidest, mille puhul tuli esitada täiendavad üksikasjad, (6) kuid ei nõutud ametlikku heakskiitmise otsust. |
| --- | --- |

5.

Heakskiidumenetlusega seoses võis Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 1994–1999 suurprojekte esitada individuaalselt või rakenduskava raamistikus. Igal juhul teavitati komisjoni suurprojektidest, mille puhul tuli esitada täiendavad üksikasjad, (6) kuid ei nõutud ametlikku heakskiitmise otsust.

| 6. | Kõiki Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 suurprojekte rahastati laialdasema abiprogrammi raames (7). Määrustega nähti siiski ette, et komisjon kiidaks need heaks individuaalselt vastupidiselt teistele projektidele, mis kiideti heaks ainult liikmesriigi tasandil (8). |
| --- | --- |

6.

Kõiki Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 suurprojekte rahastati laialdasema abiprogrammi raames (7). Määrustega nähti siiski ette, et komisjon kiidaks need heaks individuaalselt vastupidiselt teistele projektidele, mis kiideti heaks ainult liikmesriigi tasandil (8).

| 7. | Mõlemal programmitööperioodil võis ühtekuuluvusfondist rahastada ainult üksikprojekte, mille kohta tuli teha eriotsus. |
| --- | --- |

7.

Mõlemal programmitööperioodil võis ühtekuuluvusfondist rahastada ainult üksikprojekte, mille kohta tuli teha eriotsus.

Tabel 1

Suurprojektide määratlus

| FOND | Periood 1994–1999 | Periood 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektid

  (infrastruktuuriprojektid ja tootlikud investeerimisprojektid) | Kogukulud suuremad kui:






  — | 25 miljonit eküüd infrastruktuuriinvesteeringute puhul |

FOND

Periood 1994–1999

Periood 2000–2006

Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektid

(infrastruktuuriprojektid ja tootlikud investeerimisprojektid)

Kogukulud suuremad kui:

—

25 miljonit eküüd infrastruktuuriinvesteeringute puhul

| — | 15 miljonit eküüd tootlike investeeringute puhul |
| --- | --- |

—

15 miljonit eküüd tootlike investeeringute puhul

Kogukulud suuremad kui:

50 miljonit eurot kõikide projektiliikide puhul

Lisaks:

tööde jagamatus majanduslikust ja tehnilisest seisukohast vaadatuna ja selgelt kindlaks määratud eesmärgid

Üksikprojekt või suurema sekkumisega hõlmatud projekt

Projekt on alati suurema sekkumise osa

Ühtekuuluvusfondi suurprojektid

(transpordiinfrastruktuuri- ja keskkonnaprojektid)

Ei ole määrustes määratletud

Auditeerimisele kuuluvad kogukulud, mis on suuremad kui 25 miljonit eküüd

Ei ole määrustes määratletud

Auditeerimisele kuuluvad kogukulud, mis on suuremad kui 50 miljonit eurot

Üksikprojekt

Üksikprojekt

Kaasatud fondide maht

| 8. | Tabel 2 näitab nende suurprojektide kogukulusid, mis said programmitööperioodil abi Euroopa Regionaalarengu Fondist ja ühtekuuluvusfondist. |
| --- | --- |

8.

Tabel 2 näitab nende suurprojektide kogukulusid, mis said programmitööperioodil abi Euroopa Regionaalarengu Fondist ja ühtekuuluvusfondist.

Tabel 2

Ühenduse abi saanud suurprojektide kogukulud

| | Programmitööperiood 1994–1999 | Programmitööperiood 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| Miljardit eküüd | Projektide arv | Miljardit eurot | Projektide arv |
| Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektid | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Ühtekuuluvusfondi suurprojektid | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Kokku | 48 | 823 | 71 | 437 |

Programmitööperiood 1994–1999

Programmitööperiood 2000–2006

Miljardit eküüd

Projektide arv

Miljardit eurot

Projektide arv

Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektid

36

676

48

279

Ühtekuuluvusfondi suurprojektid

12

147

23

154

Kokku

48

823

71

437

AUDITI JA KÄESOLEVA ARUANDE ULATUS

| 9. | Kuna teatavat summat ületavate üksikprojektide rahastamine võib avaldada mõju regionaalarengule, on tavalisest keerukamad kontrollimenetlused kohustuslikud. Alates programmitööperioodist 2000–2006 tuleb nimetatud projektide puhul teha ka eraldi heakskiitmisotsus. Samal põhjusel nõutakse eraldatud vahendite retroaktiivset hindamist, et saada juhiseid projekti kavandamiseks ja valiku tegemiseks tulevastel programmitööperioodidel. |
| --- | --- |

9.

Kuna teatavat summat ületavate üksikprojektide rahastamine võib avaldada mõju regionaalarengule, on tavalisest keerukamad kontrollimenetlused kohustuslikud. Alates programmitööperioodist 2000–2006 tuleb nimetatud projektide puhul teha ka eraldi heakskiitmisotsus. Samal põhjusel nõutakse eraldatud vahendite retroaktiivset hindamist, et saada juhiseid projekti kavandamiseks ja valiku tegemiseks tulevastel programmitööperioodidel.

| 10. | Kontrollikoda otsis seepärast vastuseid järgmisele kahele küsimusele:






  — | kas komisjoni ühendusepoolse suurprojektide rahastamise ettevalmistus on piisav? |
| --- | --- | --- |

10.

Kontrollikoda otsis seepärast vastuseid järgmisele kahele küsimusele:

—

kas komisjoni ühendusepoolse suurprojektide rahastamise ettevalmistus on piisav?

| — | kas suurprojektide järelhindamine annab tulemusi, mis on kasulikud tulevaste otsuste tegemisel? |
| --- | --- |

—

kas suurprojektide järelhindamine annab tulemusi, mis on kasulikud tulevaste otsuste tegemisel?

| 11. | Toimikute ja liikmesriikides läbi viidud kontrollid hõlmasid 20st programmitööperioodil 1994–1999 lõpetatud suurprojektist koosnevat valimit ja 30st programmitööperioodil 2000–2006 lõpetatud suurprojektist koosnevat valimit. Lisaks moodustati toimikute uurimiseks komisjonis 36st programmitööperioodi 2000–2006 suurprojektist koosnev täiendav valim (vt I lisa). |
| --- | --- |

11.

Toimikute ja liikmesriikides läbi viidud kontrollid hõlmasid 20st programmitööperioodil 1994–1999 lõpetatud suurprojektist koosnevat valimit ja 30st programmitööperioodil 2000–2006 lõpetatud suurprojektist koosnevat valimit. Lisaks moodustati toimikute uurimiseks komisjonis 36st programmitööperioodi 2000–2006 suurprojektist koosnev täiendav valim (vt I lisa).

| 12. | Suurprojektide kontrollimiseks loodud süsteemiga seoses keskendus audit komisjoni kahe programmitööperioodi, 1994–1999 ja 2000–2006 menetlustele. Märgitakse edenemist paranemise suunas. Soovitused selle osa kohta avaldavad tõenäoliselt mõju rakendamisele programmitööperioodil 2007–2013, mil on kasutatud suurprojektide mõistet kõikide struktuurifondide puhul (9). |
| --- | --- |

12.

Suurprojektide kontrollimiseks loodud süsteemiga seoses keskendus audit komisjoni kahe programmitööperioodi, 1994–1999 ja 2000–2006 menetlustele. Märgitakse edenemist paranemise suunas. Soovitused selle osa kohta avaldavad tõenäoliselt mõju rakendamisele programmitööperioodil 2007–2013, mil on kasutatud suurprojektide mõistet kõikide struktuurifondide puhul (9).

| 13. | Järelhindamisega seoses võiks arvesse võtta ainult programmitööperioodi 1994–1999 projektide hindamist, kuna kontrollikoja auditi ajal oli programmitööperioodi 2000–2006 projektide rakendamine lõpetamata ja nende järelhindamine veel tegemata (10). Vaatamata sellele uuritakse samuti aruandes, kas programmitööperioodi 2000–2006 suhtes on oodata paranemist. Auditi järeldustes esitatud tähelepanekud võivad avaldada mõju programmitööperioodi 2000–2006 veel tegemata hindamisele, kuid peamiselt just alanud programmitööperioodi 2007–2013 hindamisele. |
| --- | --- |

13.

Järelhindamisega seoses võiks arvesse võtta ainult programmitööperioodi 1994–1999 projektide hindamist, kuna kontrollikoja auditi ajal oli programmitööperioodi 2000–2006 projektide rakendamine lõpetamata ja nende järelhindamine veel tegemata (10). Vaatamata sellele uuritakse samuti aruandes, kas programmitööperioodi 2000–2006 suhtes on oodata paranemist. Auditi järeldustes esitatud tähelepanekud võivad avaldada mõju programmitööperioodi 2000–2006 veel tegemata hindamisele, kuid peamiselt just alanud programmitööperioodi 2007–2013 hindamisele.

KAS KOMISJONI ÜHENDUSEPOOLSE SUURPROJEKTIDE RAHASTAMISE ETTEVALMISTUS ON PIISAV?

Projekti kontrollimise raamistik ja auditikriteeriumid

| 14. | Liikmesriigid vastutavad suurprojektide esitamise eest, millele taotletakse ühendusepoolset kaasrahastamist; nimetatud esitamine toimub liikmesriikide endi esialgsete kontrollimenetluste ja eeskirjade põhjal, võttes arvesse asjakohased Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi rakenduskavades sätestatud prioriteedid. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid vastutavad suurprojektide esitamise eest, millele taotletakse ühendusepoolset kaasrahastamist; nimetatud esitamine toimub liikmesriikide endi esialgsete kontrollimenetluste ja eeskirjade põhjal, võttes arvesse asjakohased Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi rakenduskavades sätestatud prioriteedid.

| 15. | Komisjonilt ei eeldata erinevate liikmesriikide projektide võrdlevat hindamist, kuna igale liikmesriigile sihtotstarbeliselt määratud rahastamise suurus on iga programmitööperioodi ettevalmistusel eelnevalt kindlaks määratud. Vaatamata sellele peab komisjon kontrollima rahastatavate projektide kvaliteeti või selgitama, kas valitud projektidega saavutatakse regionaalarenguga seotud eesmärgid ja nende elluviimiseks on vaja ühendusepoolset rahalist osalust ning kas see annab reaalse lisaväärtuse. |
| --- | --- |

15.

Komisjonilt ei eeldata erinevate liikmesriikide projektide võrdlevat hindamist, kuna igale liikmesriigile sihtotstarbeliselt määratud rahastamise suurus on iga programmitööperioodi ettevalmistusel eelnevalt kindlaks määratud. Vaatamata sellele peab komisjon kontrollima rahastatavate projektide kvaliteeti või selgitama, kas valitud projektidega saavutatakse regionaalarenguga seotud eesmärgid ja nende elluviimiseks on vaja ühendusepoolset rahalist osalust ning kas see annab reaalse lisaväärtuse.

| 16. | Kontrollikoda uuris komisjoni eelkontrollietappi, hinnates, kas järgmised tegurid on vajalikud vastuvõetavate projektide kinnitamiseks nimetatud etapil:






  a) | abitaotluste läbivaatamise üldine raamistik tagamaks, et projekt on õigesti ette valmistatud ja sisaldab teavet, mille põhjal saab otsustada, kas projekt on abi saamist väärt; |
| --- | --- | --- |

16.

Kontrollikoda uuris komisjoni eelkontrollietappi, hinnates, kas järgmised tegurid on vajalikud vastuvõetavate projektide kinnitamiseks nimetatud etapil:

a)

abitaotluste läbivaatamise üldine raamistik tagamaks, et projekt on õigesti ette valmistatud ja sisaldab teavet, mille põhjal saab otsustada, kas projekt on abi saamist väärt;

| b) | otsuste tegemise protsess, mis põhineb meetoditel, mis on võetud edukalt kasutusele, on arusaadavad ning komisjoni ja liikmesriikide poolt samalaadsel viisil kohaldatavad; |
| --- | --- |

b)

otsuste tegemise protsess, mis põhineb meetoditel, mis on võetud edukalt kasutusele, on arusaadavad ning komisjoni ja liikmesriikide poolt samalaadsel viisil kohaldatavad;

| c) | ühenduse finantsabi määra kindlaksmääramine eeskirjade alusel, mis tagavad avaliku sekkumise kasutamise kõige tõhusamal viisil. |
| --- | --- |

c)

ühenduse finantsabi määra kindlaksmääramine eeskirjade alusel, mis tagavad avaliku sekkumise kasutamise kõige tõhusamal viisil.

Projekti läbivaatamine: paranenud metoodikaraamistik, kuid menetlusi tuleb tõhustada

| 17. | Kontrollikoja audit näitas, et komisjoni kasutuselevõetud juhtimisvahendid on aja jooksul täiustunud. Olgugi et abitaotluse vormid on Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi suurprojektide puhul programmitööperioodil 2000–2006 erinevad, on need põhjalikumad ja sobivamad kui eelneval programmitööperioodil kasutatud vormid. Samuti on paranenud liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud tasuvusanalüüsi juhend (11) nii teoreetilise raamistiku kui ka selle praktikas rakendamise tähenduses (12). |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoja audit näitas, et komisjoni kasutuselevõetud juhtimisvahendid on aja jooksul täiustunud. Olgugi et abitaotluse vormid on Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi suurprojektide puhul programmitööperioodil 2000–2006 erinevad, on need põhjalikumad ja sobivamad kui eelneval programmitööperioodil kasutatud vormid. Samuti on paranenud liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud tasuvusanalüüsi juhend (11) nii teoreetilise raamistiku kui ka selle praktikas rakendamise tähenduses (12).

| 18. | Abitaotluste läbivaatamine oli siiski oma kvaliteedi poolest erinev:






  — | kuna kontrollimise eest vastutavad erinevad haldusosakonnad (komisjoni piirkondlikud üksused kontrollivad projekte tervikuna, sellal kui hindamisüksus kontrollib tasuvusanalüüsi), puudus kaua aega ühine lähenemisviis näiteks kontrollnimekirja vormi suhtes. Välja arvatud käsiraamatud ja menetluste käsiraamatud, milles käsitleti struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi üldiselt, kehtestati alles 2003. aastal eelkõige suurprojektidega seonduvad kokkuvõtlikud hindamistabelid ja kontrollküsimustikud; |
| --- | --- | --- |

18.

Abitaotluste läbivaatamine oli siiski oma kvaliteedi poolest erinev:

—

kuna kontrollimise eest vastutavad erinevad haldusosakonnad (komisjoni piirkondlikud üksused kontrollivad projekte tervikuna, sellal kui hindamisüksus kontrollib tasuvusanalüüsi), puudus kaua aega ühine lähenemisviis näiteks kontrollnimekirja vormi suhtes. Välja arvatud käsiraamatud ja menetluste käsiraamatud, milles käsitleti struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi üldiselt, kehtestati alles 2003. aastal eelkõige suurprojektidega seonduvad kokkuvõtlikud hindamistabelid ja kontrollküsimustikud;

| — | osakondadevahelise nõupidamise käigus tekivad mõnikord vastupidised arvamused eelkõige abi sobivuse ja suuruse määra kohta ning vastutavad piirkondlikud üksused alati ei märka seda, kui kontrollimise kohta ei ole koostatud toimikut. Mõnikord ei võeta teistelt talitustelt täiendava teabe saamise nõuete suhtes järelmeetmeid (vt 1. selgitus); |
| --- | --- |

—

osakondadevahelise nõupidamise käigus tekivad mõnikord vastupidised arvamused eelkõige abi sobivuse ja suuruse määra kohta ning vastutavad piirkondlikud üksused alati ei märka seda, kui kontrollimise kohta ei ole koostatud toimikut. Mõnikord ei võeta teistelt talitustelt täiendava teabe saamise nõuete suhtes järelmeetmeid (vt 1. selgitus);

| — | ühtekuuluvusriikides ei ole selget reeglit transpordi- ja keskkonnaalaste suurprojektide Euroopa Regionaalarengu Fondist või ühtekuuluvusfondist rahastamise määramise kohta, arvestamata asjaolu, et ühtekuuluvusfondist tuleb esmajärjekorras rahastada üleeuroopalisi transpordivõrke (TEN-T). Kuna ühtekuuluvusfondi puhul on projekti rahastamise ülemmäär kõrgem, on juhtumeid, kus samalaadsetele projektidele eraldatavad rahalise toetuse määrad on erinevad. Peale selle on projekti Euroopa Regionaalarengu Fondist või ühtekuuluvusfondist rahastamise määramisel ka erinevad tagajärjed järelevalvele ja järelhindamisele (vt 2. selgitus). |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvusriikides ei ole selget reeglit transpordi- ja keskkonnaalaste suurprojektide Euroopa Regionaalarengu Fondist või ühtekuuluvusfondist rahastamise määramise kohta, arvestamata asjaolu, et ühtekuuluvusfondist tuleb esmajärjekorras rahastada üleeuroopalisi transpordivõrke (TEN-T). Kuna ühtekuuluvusfondi puhul on projekti rahastamise ülemmäär kõrgem, on juhtumeid, kus samalaadsetele projektidele eraldatavad rahalise toetuse määrad on erinevad. Peale selle on projekti Euroopa Regionaalarengu Fondist või ühtekuuluvusfondist rahastamise määramisel ka erinevad tagajärjed järelevalvele ja järelhindamisele (vt 2. selgitus).

1. selgitusTootlike projektidega seoses on üks komisjoni osakond märkinud, et investeeringud osutuvad tõenäoliselt äärmiselt tulusaks ja seepärast ei vaja need abi. Ühe transpordi infrastruktuuri projekti puhul oli üks teine osakond teinud ettepaneku, et nõutavat 60 % panuse määra tuleks vähendada, kuna projekti elluviimise koht oli liikmesriigi kõige rikkamas piirkonnas ja ametiasutused kohaldasid madalamaid määrasid piirkondades, mis ei olnud nii jõukad. Määra kärpimist taotleti veel ühe projekti puhul, kus investeering oli äärmiselt tasuv. Lõpuks ei kärbitud nõutavat panuse määra mitte kummagi nimetatud projekti puhul. Allmaaraudtee ehitamise juhtumi puhul muudeti projekt ühtekuuluvusfondist rahastamise eesmärgil ümber keskkonnaprojektiks, kuna energeetika ja transpordi peadirektoraadi arvates ei olnud see transpordiinfrastruktuuri projekt, vaatamata energeetika ja transpordi peadirektoraadi esitatud reservatsioonile põhjendusega, et ainult 1–3 % projektist saadavast kasust oleks oma laadilt seotud keskkonnaga.

2. selgitusKreekas sõltub ühest või teisest fondist rahastamise määramine (pärast komisjoniga nõupidamist) projekti ettevalmistuse ja planeerimise tasemest ning vahendite olemasolust. See on tekitanud mõnevõrra ebaloogilise olukorra, kus transpordi suurprojekti pikendamisprojekti rahastati selle pikendamise puhul ühtekuuluvusfondist 66,3 % määraga ja teist rakenduskava raames Euroopa Regionaalarengu Fondist 50 % määraga.

| 19. | Kontrollimisprotsessis esines olulisi viivitusi. Kahekuisest tähtajast, mis on ette nähtud komisjonipoolseks heakskiitmiseks (13) pärast taotlusvormide vastuvõtmist, ei peetud tavaliselt kinni. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi projektide kohapealseks auditeerimiseks kulus keskmiselt 187 päeva, kusjuures heakskiitmisele kulus 46 kuni 1 001 päeva. Nimetatud viivitused tulenevad asjaolust, et komisjon on kohustatud hankima täiendavaid üksikasju enamiku suurprojektide kohta peamiselt nende halva kvaliteedi või keskkonnamõju uuringute puudumise tõttu, mis on paljudel juhtudel kohustuslikud, ning samuti projektide finants- ja majandusanalüüside konkreetsete aspektide tõttu (14). Lisaks võtab liikmesriikidel vastuste edastamine sageli väga palju aega. Puudused, mis on mõjutanud projektijuhtimist pikka aega, selgitavad neid viivitusi osaliselt (vt punkt 17). |
| --- | --- |

19.

Kontrollimisprotsessis esines olulisi viivitusi. Kahekuisest tähtajast, mis on ette nähtud komisjonipoolseks heakskiitmiseks (13) pärast taotlusvormide vastuvõtmist, ei peetud tavaliselt kinni. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi projektide kohapealseks auditeerimiseks kulus keskmiselt 187 päeva, kusjuures heakskiitmisele kulus 46 kuni 1 001 päeva. Nimetatud viivitused tulenevad asjaolust, et komisjon on kohustatud hankima täiendavaid üksikasju enamiku suurprojektide kohta peamiselt nende halva kvaliteedi või keskkonnamõju uuringute puudumise tõttu, mis on paljudel juhtudel kohustuslikud, ning samuti projektide finants- ja majandusanalüüside konkreetsete aspektide tõttu (14). Lisaks võtab liikmesriikidel vastuste edastamine sageli väga palju aega. Puudused, mis on mõjutanud projektijuhtimist pikka aega, selgitavad neid viivitusi osaliselt (vt punkt 17).

| 20. | Komisjon oli mõne projekti heakskiitmisel liiga järeleandlik:






  — | projektid, mis ei olnud veel täielikult valmis, kiideti heaks, millele viitab nende eelarvete ületamine ja rakendustähtaegade puudumine. Isegi juhul, kui komisjoni nimetatud probleemist teavitati, kiitis komisjon need heaks; |
| --- | --- | --- |

20.

Komisjon oli mõne projekti heakskiitmisel liiga järeleandlik:

—

projektid, mis ei olnud veel täielikult valmis, kiideti heaks, millele viitab nende eelarvete ületamine ja rakendustähtaegade puudumine. Isegi juhul, kui komisjoni nimetatud probleemist teavitati, kiitis komisjon need heaks;

| — | teisest küljest olid mõned projektid nende esitamise ajaks peaaegu lõpetatud. Mõnede tootlike projektide puhul olid projektid taotlustoimiku komisjonile esitamise ajaks peaaegu lõpetatud (kuigi see toimus enne nende kontode sulgemist). Sellistel tingimustel ei saanud projekti enam muuta ja komisjon võis taotluse ainult kas heaks kiita või tagasi lükata; |
| --- | --- |

—

teisest küljest olid mõned projektid nende esitamise ajaks peaaegu lõpetatud. Mõnede tootlike projektide puhul olid projektid taotlustoimiku komisjonile esitamise ajaks peaaegu lõpetatud (kuigi see toimus enne nende kontode sulgemist). Sellistel tingimustel ei saanud projekti enam muuta ja komisjon võis taotluse ainult kas heaks kiita või tagasi lükata;

| — | tootlike investeeringute puhul kontrolliti avalikku sekkumist põhjendavate põhimõtete rakendamist väga harva. Nende kriteeriumide arvessevõtmine, mis olid seotud turuhäirete kompenseerimise ja tühimõjude kaasrahastamisega, ei etendanud rahastamisotsustes olulist osa; |
| --- | --- |

—

tootlike investeeringute puhul kontrolliti avalikku sekkumist põhjendavate põhimõtete rakendamist väga harva. Nende kriteeriumide arvessevõtmine, mis olid seotud turuhäirete kompenseerimise ja tühimõjude kaasrahastamisega, ei etendanud rahastamisotsustes olulist osa;

| — | mõned suurprojektid ei vastanud kriteeriumidele, mille kohaselt peab suurprojekt sisaldama majanduslikult jagamatuid ja täpse tehnilise funktsiooniga töid ja omama selgelt kindlaks määratud eesmärke (vt punkt 3). Rida suurprojektidena heaks kiidetud Euroopa Regionaalarengu Fondi projekte koosnes tegelikult paljudest eraldi üksikprojektidest. See on oluline seoses asjaoluga, et taotluse esitamine suurprojektina annab de facto õiguse saada kasu „n+2 reegli” kasutamise pikendamisest projekti kontrollimise ajal, mis võib võtta palju aega (15). |
| --- | --- |

—

mõned suurprojektid ei vastanud kriteeriumidele, mille kohaselt peab suurprojekt sisaldama majanduslikult jagamatuid ja täpse tehnilise funktsiooniga töid ja omama selgelt kindlaks määratud eesmärke (vt punkt 3). Rida suurprojektidena heaks kiidetud Euroopa Regionaalarengu Fondi projekte koosnes tegelikult paljudest eraldi üksikprojektidest. See on oluline seoses asjaoluga, et taotluse esitamine suurprojektina annab de facto õiguse saada kasu „n+2 reegli” kasutamise pikendamisest projekti kontrollimise ajal, mis võib võtta palju aega (15).

Tasuvusanalüüs: erineva kvaliteediga taotlused

| 21. | Õigusaktidega nõutud tasuvusanalüüs abitaotluste põhjendamiseks on peamine komisjoni käsutuses olev vahend, et teha otsus ühendusepoolse rahastamise või mitterahastamise kohta. Tasuvusanalüüsi nõuetekohane läbiviimine on oluline esitatud projektide kvaliteedi hindamisel. Analüüsiga seoses võrreldakse vahendeid, mida kasutati sotsiaal-majandusliku kasuga, mida võidakse saada vaheetapil kavandatud meetmete kaudu (16). Komisjon võib nõuda abitaotluse uuesti läbivaatamise või laiendamise eesmärgil analüüsi esitamist abitaotluse põhjendamiseks või hinnata ise projekti, taotledes vajaduse korral sõltumatute ekspertide arvamusi või Euroopa Investeerimispanga abi. |
| --- | --- |

21.

Õigusaktidega nõutud tasuvusanalüüs abitaotluste põhjendamiseks on peamine komisjoni käsutuses olev vahend, et teha otsus ühendusepoolse rahastamise või mitterahastamise kohta. Tasuvusanalüüsi nõuetekohane läbiviimine on oluline esitatud projektide kvaliteedi hindamisel. Analüüsiga seoses võrreldakse vahendeid, mida kasutati sotsiaal-majandusliku kasuga, mida võidakse saada vaheetapil kavandatud meetmete kaudu (16). Komisjon võib nõuda abitaotluse uuesti läbivaatamise või laiendamise eesmärgil analüüsi esitamist abitaotluse põhjendamiseks või hinnata ise projekti, taotledes vajaduse korral sõltumatute ekspertide arvamusi või Euroopa Investeerimispanga abi.

| 22. | Vaatamata komisjoni suurprojektide tasuvusanalüüsi juhendi avaldamisele (vt punkt 17), täheldati suurt erinevust projekti elluviijate esitatud finants- ja majandusanalüüside kvaliteedis. |
| --- | --- |

22.

Vaatamata komisjoni suurprojektide tasuvusanalüüsi juhendi avaldamisele (vt punkt 17), täheldati suurt erinevust projekti elluviijate esitatud finants- ja majandusanalüüside kvaliteedis.

| 23. | Komisjoni lähenemisviis selles suhtes ei ole üheselt mõistetav. Mõningatel juhtudel aktsepteerib komisjon arvukaid puudusi ja kiidab projektid heaks täiendavaid üksikasju nõudmata, samal ajal kui teistel juhtudel peatab ta heakskiitmise kuni oluliste finantsanalüüsi osade saamiseni. |
| --- | --- |

23.

Komisjoni lähenemisviis selles suhtes ei ole üheselt mõistetav. Mõningatel juhtudel aktsepteerib komisjon arvukaid puudusi ja kiidab projektid heaks täiendavaid üksikasju nõudmata, samal ajal kui teistel juhtudel peatab ta heakskiitmise kuni oluliste finantsanalüüsi osade saamiseni.

| 24. | Kontrollikoja auditis on avastatud järgmised puudused ja vastuolud, mis ohustavad projektide heakskiitmist:






  — | ebapiisav teave, et hinnata tehtud analüüside usaldusväärsust: mitmete projektide puhul ei ole finants- ja majandusanalüüs midagi enamat kui kinnitus investeeringute summa ning kulude ja tulude kohta ilma esitatud arvude liigenduseta ja teiste projektide puhul on esitatud ainult analüüside tulemused; |
| --- | --- | --- |

24.

Kontrollikoja auditis on avastatud järgmised puudused ja vastuolud, mis ohustavad projektide heakskiitmist:

—

ebapiisav teave, et hinnata tehtud analüüside usaldusväärsust: mitmete projektide puhul ei ole finants- ja majandusanalüüs midagi enamat kui kinnitus investeeringute summa ning kulude ja tulude kohta ilma esitatud arvude liigenduseta ja teiste projektide puhul on esitatud ainult analüüside tulemused;

| — | puuduvad osad: mõnikord puuduvad majandusanalüüs ja tasuvusanalüüs, riski- ja tundlikkusanalüüsi sisu on sageli puudulik; määrasid ja tähtaegu ei ole kindlaks määratud (vt II lisa); otseseid keskkonnamõjusid on lihtsalt kirjeldatud või neile viidatud, kusjuures nende rahalist väärtust ei ole üldse või on osaliselt määratud. Suuremate projektide koostises olevate transpordiinfrastruktuuri suurprojektide puhul ei ole antud projektist ülevaadet, kuigi see on vajalik kaasfinantseerimisele kuuluva osa hindamiseks (vt 3. selgitus). Tulemused ja mõju näitajad on peamiste tööstusprojektide puhul harva kvantifitseeritud, välja arvatud tööhõive kohta (otsene ja kaudne töökohtade loomine, töökohtade säilitamine); |
| --- | --- |

—

puuduvad osad: mõnikord puuduvad majandusanalüüs ja tasuvusanalüüs, riski- ja tundlikkusanalüüsi sisu on sageli puudulik; määrasid ja tähtaegu ei ole kindlaks määratud (vt II lisa); otseseid keskkonnamõjusid on lihtsalt kirjeldatud või neile viidatud, kusjuures nende rahalist väärtust ei ole üldse või on osaliselt määratud. Suuremate projektide koostises olevate transpordiinfrastruktuuri suurprojektide puhul ei ole antud projektist ülevaadet, kuigi see on vajalik kaasfinantseerimisele kuuluva osa hindamiseks (vt 3. selgitus). Tulemused ja mõju näitajad on peamiste tööstusprojektide puhul harva kvantifitseeritud, välja arvatud tööhõive kohta (otsene ja kaudne töökohtade loomine, töökohtade säilitamine);

| — | vasturääkivused või ebatäpsused praktikas: analüüsides on kasutatud erinevaid rahalisi ja majanduslikke diskontomäärasid isegi ühes ja samas liikmesriigis, olgu need siis avaliku infrastruktuuri või tootlike investeeringute projektid (vt II lisa). Alati ei ole selge, kas tulumäär on arvutatud abi sisse või mitte; rahalise sisemise tulumäära ja puhasnüüdisväärtuse arvutamisel on võetud arvesse amortisatsiooni vastupidiselt üldtunnustatud finantsanalüüsi põhimõtetele. Lõpuks saadi suhteliselt suure osa tootlike investeeringute kontrollimisel rahalise ja majandusliku sisemise tulumäära ning puhasnüüdisväärtuse identsed andmed. |
| --- | --- |

—

vasturääkivused või ebatäpsused praktikas: analüüsides on kasutatud erinevaid rahalisi ja majanduslikke diskontomäärasid isegi ühes ja samas liikmesriigis, olgu need siis avaliku infrastruktuuri või tootlike investeeringute projektid (vt II lisa). Alati ei ole selge, kas tulumäär on arvutatud abi sisse või mitte; rahalise sisemise tulumäära ja puhasnüüdisväärtuse arvutamisel on võetud arvesse amortisatsiooni vastupidiselt üldtunnustatud finantsanalüüsi põhimõtetele. Lõpuks saadi suhteliselt suure osa tootlike investeeringute kontrollimisel rahalise ja majandusliku sisemise tulumäära ning puhasnüüdisväärtuse identsed andmed.

3. selgitusÜks kahest projekti kaasatud liikmesriigist esitas piiri ületava tunneli ehitamise taotluse suurprojektina. Ülevaade kogu tunneli ehitamise projektist oleks olnud kasulik taotleja liikmesriigi osa hindamiseks. Sama kehtib ka piiri ületavate kiirteede kohta. Siseriiklike kiirteede ja raudteede puhul hinnati paljudel juhtudel eraldi majanduslikku mõju igas etapis, kusjuures iga etapiga seondus suurprojekt, kuid ei hinnatud üldist majanduslikku mõju.

Tootlike investeeringute suurprojektide puhul on analüüside kvaliteet üldiselt halvem.

| 25. | Abitaotlustega kaasnevate analüüside halb kvaliteet näitab, et komisjon ei teostanud kontrollietapis alati projektide tasuvusanalüüsi tõhusat läbivaatamist. Sellistel tingimustel oli infrastruktuuri või tootlike investeeringutega seotud projektide otsustav tagasilükkamine väga harv, sama harv kui projektide uuesti läbivaatamise taotlused pärast komisjonipoolset kontrollimist. |
| --- | --- |

25.

Abitaotlustega kaasnevate analüüside halb kvaliteet näitab, et komisjon ei teostanud kontrollietapis alati projektide tasuvusanalüüsi tõhusat läbivaatamist. Sellistel tingimustel oli infrastruktuuri või tootlike investeeringutega seotud projektide otsustav tagasilükkamine väga harv, sama harv kui projektide uuesti läbivaatamise taotlused pärast komisjonipoolset kontrollimist.

Ühenduse finantsabi kindlaksmääramine: kriteeriumide ebajärjekindel tõlgendamine ja rakendamine

| 26. | Komisjoni halduskontrolli eesmärk on „kinnitada või muuta ühenduse abi määra” (17). Nimetatud vahend, mis võeti kasutusele ühenduse toetuste mõjususe tagamiseks, kindlustab, et rahastatud projekt saab rakenduseks vajalikud vahendid, ilma et abisaaja saaks põhjendamatut kasu. See on eriti oluline, kui abisaajad on eraettevõtjad, kuna komisjonipoolne rahastamine võib rikkuda turutingimusi. |
| --- | --- |

26.

Komisjoni halduskontrolli eesmärk on „kinnitada või muuta ühenduse abi määra” (17). Nimetatud vahend, mis võeti kasutusele ühenduse toetuste mõjususe tagamiseks, kindlustab, et rahastatud projekt saab rakenduseks vajalikud vahendid, ilma et abisaaja saaks põhjendamatut kasu. See on eriti oluline, kui abisaajad on eraettevõtjad, kuna komisjonipoolne rahastamine võib rikkuda turutingimusi.

| 27. | Ühenduse abi puhul kehtivad teatavad õigusaktidega ette nähtud ülemmäärad. Olulist puhaskasu tootvatele infrastruktuuri investeeringutele ja investeeringutele äriühingutesse on ette nähtud madalamad regulatiivsed ülemmäärad (18). Lisaks tuleb järgida ühenduse eeskirju ja riigiabi ülemmäärasid. |
| --- | --- |

27.

Ühenduse abi puhul kehtivad teatavad õigusaktidega ette nähtud ülemmäärad. Olulist puhaskasu tootvatele infrastruktuuri investeeringutele ja investeeringutele äriühingutesse on ette nähtud madalamad regulatiivsed ülemmäärad (18). Lisaks tuleb järgida ühenduse eeskirju ja riigiabi ülemmäärasid.

| 28. | Nimetatud ülemmäärade piires oli ainus täpne tegur, mida komisjon ühenduse abi määra kindlaksmääramisel kasutas, finantsdefitsiidi suhtarv (financing gap), mida kohaldatakse ainult tulusate infrastruktuuriprojektide suhtes ning mille abil arvutatakse projekti esialgse investeeringu diskonteeritud maksumuse osa, mida tegevustulude puhasnüüdisväärtus ei kata (kaasa arvatud jääkväärtus) (19). Nimetatud arvutamine võimaldab määrata kindlaks maksimaalse avaliku sekkumise taseme. 2003. aastal hakkas komisjon sanitaarsüsteemide ja tahkete jäätmete käitluse suurprojektide puhul kasutama muudetud arvutusmeetodit, (20) milles võetakse arvesse tulusust, püüdes vältida karistuse määramist neile abisaajatele, kes rangelt järgivad põhimõtet „saastaja maksab” (21). |
| --- | --- |

28.

Nimetatud ülemmäärade piires oli ainus täpne tegur, mida komisjon ühenduse abi määra kindlaksmääramisel kasutas, finantsdefitsiidi suhtarv (financing gap), mida kohaldatakse ainult tulusate infrastruktuuriprojektide suhtes ning mille abil arvutatakse projekti esialgse investeeringu diskonteeritud maksumuse osa, mida tegevustulude puhasnüüdisväärtus ei kata (kaasa arvatud jääkväärtus) (19). Nimetatud arvutamine võimaldab määrata kindlaks maksimaalse avaliku sekkumise taseme. 2003. aastal hakkas komisjon sanitaarsüsteemide ja tahkete jäätmete käitluse suurprojektide puhul kasutama muudetud arvutusmeetodit, (20) milles võetakse arvesse tulusust, püüdes vältida karistuse määramist neile abisaajatele, kes rangelt järgivad põhimõtet „saastaja maksab” (21).

| 29. | Teatavatel juhtudel, mida komisjon uuris, oli finantsdefitsiidi suhtarvu rakendamise tulemuseks praktikas kas liiga suur ühenduse osaluse määr või tekkis kahtlus, kas nimetatud põhimõtet oli õigesti kohaldatud. |
| --- | --- |

29.

Teatavatel juhtudel, mida komisjon uuris, oli finantsdefitsiidi suhtarvu rakendamise tulemuseks praktikas kas liiga suur ühenduse osaluse määr või tekkis kahtlus, kas nimetatud põhimõtet oli õigesti kohaldatud.

| 30. | Peale finantsdefitsiidi meetodi ei näidata üheski suunises muid tegureid, mida tuleb arvesse võtta ühenduse toetusmäärade korrigeerimisel, mis aitavad selgitada teatavaid eriarvamusi osakondadevahelises nõupidamisprotsessis (vt punkt 18). Eelnevalt kehtestatud kriteeriumide puudumise tõttu korrigeeritakse abi määra juhuslikul viisil ja selle järjepidevat rakendamist ei saa kontrollida. |
| --- | --- |

30.

Peale finantsdefitsiidi meetodi ei näidata üheski suunises muid tegureid, mida tuleb arvesse võtta ühenduse toetusmäärade korrigeerimisel, mis aitavad selgitada teatavaid eriarvamusi osakondadevahelises nõupidamisprotsessis (vt punkt 18). Eelnevalt kehtestatud kriteeriumide puudumise tõttu korrigeeritakse abi määra juhuslikul viisil ja selle järjepidevat rakendamist ei saa kontrollida.

| 31. | Kontrollikoja audit on näidanud, et avaliku infrastruktuuri investeerimisprojektide puhul, mis ei tooda tulu, ei võeta abi määrade vähendamisel arvesse selliseid sotsiaal-majanduslikke aspekte nagu piirkonna industrialiseerimise aste või selle suhteline jõukus. Sama kehtib ka selliste kriteeriumide puhul nagu sidusus teiste ühenduse tegevustega. Samuti ei ole komisjon tõstatanud küsimust projekti algataja esitatud finantskorra struktuuri kohta. |
| --- | --- |

31.

Kontrollikoja audit on näidanud, et avaliku infrastruktuuri investeerimisprojektide puhul, mis ei tooda tulu, ei võeta abi määrade vähendamisel arvesse selliseid sotsiaal-majanduslikke aspekte nagu piirkonna industrialiseerimise aste või selle suhteline jõukus. Sama kehtib ka selliste kriteeriumide puhul nagu sidusus teiste ühenduse tegevustega. Samuti ei ole komisjon tõstatanud küsimust projekti algataja esitatud finantskorra struktuuri kohta.

| 32. | Tootlike investeeringute puhul on projektide uuesti läbivaatamine näidanud, et abi määrade määramise meetod on suhteliselt automaatne:






  — | enamikul juhtudel oli antud määr lihtsalt määr, mida oli taotletud; |
| --- | --- | --- |

32.

Tootlike investeeringute puhul on projektide uuesti läbivaatamine näidanud, et abi määrade määramise meetod on suhteliselt automaatne:

—

enamikul juhtudel oli antud määr lihtsalt määr, mida oli taotletud;

| — | abi määra korrigeerimisel ei võetud arvesse rahalist tasuvusanalüüsi (mis on põhiliselt seotud rahalise sisemise tulumäära ja puhasnüüdisväärtuse ning riski- ja tundlikkusanalüüsiga). Mõned suure kasumlikkuse ja suure rahalise sisemise tulumääraga projektid meelitasid ligi suure kaasrahastamise, isegi kui komisjoni osakonnad, välja arvatud kontrolliv piirkondlik üksus, olid rõhutanud ühenduse abi tühimõju. Audit on näidanud, et teatavatel juhtudel ilmnes tühimõju alles pärast projektide rakendamise lõpuleviimist (vt 4. selgitus); |
| --- | --- |

—

abi määra korrigeerimisel ei võetud arvesse rahalist tasuvusanalüüsi (mis on põhiliselt seotud rahalise sisemise tulumäära ja puhasnüüdisväärtuse ning riski- ja tundlikkusanalüüsiga). Mõned suure kasumlikkuse ja suure rahalise sisemise tulumääraga projektid meelitasid ligi suure kaasrahastamise, isegi kui komisjoni osakonnad, välja arvatud kontrolliv piirkondlik üksus, olid rõhutanud ühenduse abi tühimõju. Audit on näidanud, et teatavatel juhtudel ilmnes tühimõju alles pärast projektide rakendamise lõpuleviimist (vt 4. selgitus);

| — | riigiabi eeskirjadega kindlaks määratud regulatiivsete ülemmäärade ja maksimumastmete piires ei võetud tavaliselt abi määra määramisel arvesse selliseid sotsiaal-majanduslikke mõisteid nagu lisaväärtus, töökohtade loomine või säilitamine ja finantsvõimendusmõjud. Sellele vaatamata on hea tavana märgitud tootlikke investeeringuid Hispaanias, kus pädevad riigiasutused kasutasid määra kindlaksmääramisel ka mitterahalisi kriteeriume ja kaasfinantseerimise määr arvutati lähtuvalt tööhõivest, piirkonna loodusvarade kasutamisest, lisaväärtusest (eelkõige kasvanud tootlikkuse tähenduses), tehnoloogilisest innovatsioonist ja dünaamilisuse võimest; |
| --- | --- |

—

riigiabi eeskirjadega kindlaks määratud regulatiivsete ülemmäärade ja maksimumastmete piires ei võetud tavaliselt abi määra määramisel arvesse selliseid sotsiaal-majanduslikke mõisteid nagu lisaväärtus, töökohtade loomine või säilitamine ja finantsvõimendusmõjud. Sellele vaatamata on hea tavana märgitud tootlikke investeeringuid Hispaanias, kus pädevad riigiasutused kasutasid määra kindlaksmääramisel ka mitterahalisi kriteeriume ja kaasfinantseerimise määr arvutati lähtuvalt tööhõivest, piirkonna loodusvarade kasutamisest, lisaväärtusest (eelkõige kasvanud tootlikkuse tähenduses), tehnoloogilisest innovatsioonist ja dünaamilisuse võimest;

| — | komisjoni talitused ei kontrollinud tagastamatu abi andmise asemel laenude andmist. Ometi oleks tulnud kaaluda laenude andmist, eelkõige suure rahalise sisemise tulumääraga tootlike investeeringute või heade finantsnäitajatega äriühingute puhul. Üldiselt ei võeta abi taseme kindlaksmääramisel arvesse selliseid aspekte nagu äriühingu rahaline seis või turutingimused. |
| --- | --- |

—

komisjoni talitused ei kontrollinud tagastamatu abi andmise asemel laenude andmist. Ometi oleks tulnud kaaluda laenude andmist, eelkõige suure rahalise sisemise tulumääraga tootlike investeeringute või heade finantsnäitajatega äriühingute puhul. Üldiselt ei võeta abi taseme kindlaksmääramisel arvesse selliseid aspekte nagu äriühingu rahaline seis või turutingimused.

4. selgitusÜhe olulist kasumit tootva äriühingu puhul oleks projekt olnud edukas ka ilma ühenduse abita. Sama kehtib ka veel ühe tööstustoodangu projekti kohta, millega seotud asjaomastel äriühingutel puudusid põhimõtteliselt konkurendid Euroopa turul. Teatavatel juhtudel siiski võiks projekti asukohaga põhjendada toetusi projektidele, mille sisemine tulumäär on soodne. Ühe teise äriühingu suurprojekti puhul, millel oli oluline osa maailmaturul erinevate toodetega seoses, tehti kaasfinantseeritav investeering äriühingu asukohas eesmärgi 1 piirkonnas tänu ühenduse toetustele ja etendas investeeringu asukoht olulist osa, tekitades tõelise konkurentsi mõlema erineva asukohaga poole vahel.

| 33. | Komisjon on nimetatud puudustest teadlik. 2004. aastal tegi komisjon ratsionaliseerimise katse, püüdes teatavatest kriteeriumidest lähtudes korrigeerida ühenduse abi määrasid. Selle tulemuseks olid suunavad abi määrad kaalutuna iga sektori eeldatava tulumääraga, mida arvutati 200 infrastruktuuri ja tootlike projektide valimis rahaliste sisemiste tulumäärade alusel. Vahend on kasulik, olgugi et veel liiga piiratud. Igal juhul võeti see toimikute kontrollimise seisukohast kasutusele liiga hilja. |
| --- | --- |

33.

Komisjon on nimetatud puudustest teadlik. 2004. aastal tegi komisjon ratsionaliseerimise katse, püüdes teatavatest kriteeriumidest lähtudes korrigeerida ühenduse abi määrasid. Selle tulemuseks olid suunavad abi määrad kaalutuna iga sektori eeldatava tulumääraga, mida arvutati 200 infrastruktuuri ja tootlike projektide valimis rahaliste sisemiste tulumäärade alusel. Vahend on kasulik, olgugi et veel liiga piiratud. Igal juhul võeti see toimikute kontrollimise seisukohast kasutusele liiga hilja.

| 34. | 2006. aastal avaldatud uutes suunistes (22) tehakse ettepanek hõlmata finantsdefitsiidi arvutamisel ka sellised tegurid, mis ei ole puhtalt rahanduslikud, nagu riikliku ja erasektori partnerluse olemasolu ja õiglus (s.o piirkonna suhteline jõukus). Nimetatud suunistes ühendatakse samuti toetused ja laenud kasumlikkuse alusel, mida tavaliselt sektori lõikes eeldatakse. Olgugi et kontekstilisi tegureid võetakse arvesse ainult osaliselt, on see paranemine kooskõlas käesolevas aruandes soovitatud lähenemisviisiga, et leida laiemat ja objektiivsemat raamistikku abi suuruse diferentseerimiseks. On tähtis, et neid rakendatakse rahandusotsuste tegemisel uuel programmitööperioodil järjepideval ja läbipaistaval viisil. |
| --- | --- |

34.

2006. aastal avaldatud uutes suunistes (22) tehakse ettepanek hõlmata finantsdefitsiidi arvutamisel ka sellised tegurid, mis ei ole puhtalt rahanduslikud, nagu riikliku ja erasektori partnerluse olemasolu ja õiglus (s.o piirkonna suhteline jõukus). Nimetatud suunistes ühendatakse samuti toetused ja laenud kasumlikkuse alusel, mida tavaliselt sektori lõikes eeldatakse. Olgugi et kontekstilisi tegureid võetakse arvesse ainult osaliselt, on see paranemine kooskõlas käesolevas aruandes soovitatud lähenemisviisiga, et leida laiemat ja objektiivsemat raamistikku abi suuruse diferentseerimiseks. On tähtis, et neid rakendatakse rahandusotsuste tegemisel uuel programmitööperioodil järjepideval ja läbipaistaval viisil.

KAS SUURPROJEKTIDE JÄRELHINDAMINE ANNAB TULEMUSI, MIS TULEVAD KASUKS EDASPIDISTE OTSUSTE TEGEMISEL?

Hindamisraamistik ja auditikriteeriumid

| 35. | Projekti hindamise eesmärk pärast selle lõpuleviimist on tavaliselt võtta arvesse vahendite kasutamine ning võetud meetmete mõjusus ja tõhusus. See pakub huvi eelkõige poliitilistele liidritele, juhtimisasutustele ja abisaajatele. See peab andma kogemusi, kui on vaja võtta täiendavad või parandusmeetmed tulevikus. Kuna sellised hindamistulemused annavad teavet projektide mõju kohta, kasutatakse neid ka tulevaste projektide eesmärkide kvantifitseerimiseks. |
| --- | --- |

35.

Projekti hindamise eesmärk pärast selle lõpuleviimist on tavaliselt võtta arvesse vahendite kasutamine ning võetud meetmete mõjusus ja tõhusus. See pakub huvi eelkõige poliitilistele liidritele, juhtimisasutustele ja abisaajatele. See peab andma kogemusi, kui on vaja võtta täiendavad või parandusmeetmed tulevikus. Kuna sellised hindamistulemused annavad teavet projektide mõju kohta, kasutatakse neid ka tulevaste projektide eesmärkide kvantifitseerimiseks.

| 36. | Struktuurifondide määrustes on sätestatud, et ühenduse sekkumiste puhul tuleb korraldada hindamine, mida iseloomustatakse järelhindamisena, ja komisjon peab seda tegema koostöös liikmesriikidega (23). Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojekti, mis esitatakse väljaspool rakenduskava, loetakse sekkumiseks ning seega põhimõtteliselt järelhindamise objektiks. Puudub sekkumisse kaasatud individuaalse suurprojekti kohane selgesõnaline õiguslik nõue (24). |
| --- | --- |

36.

Struktuurifondide määrustes on sätestatud, et ühenduse sekkumiste puhul tuleb korraldada hindamine, mida iseloomustatakse järelhindamisena, ja komisjon peab seda tegema koostöös liikmesriikidega (23). Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojekti, mis esitatakse väljaspool rakenduskava, loetakse sekkumiseks ning seega põhimõtteliselt järelhindamise objektiks. Puudub sekkumisse kaasatud individuaalse suurprojekti kohane selgesõnaline õiguslik nõue (24).

| 37. | Ühtekuuluvusfondi puhul on siiski iga projekti järelhindamine selgesõnaliselt sätestatud (25). |
| --- | --- |

37.

Ühtekuuluvusfondi puhul on siiski iga projekti järelhindamine selgesõnaliselt sätestatud (25).

| 38. | Liikmesriigid koguvad järelhindamisel kasutatavaid põhilisi andmeid peamiselt järelevalvesüsteemi kaudu. Programmitööperioodil 1994–1999 tuli teostada ainult ühtekuuluvusfondi projektide individuaalset järelevalvet ja esitada nende kohta iga-aastased rakendusaruanded. Struktuurifondide projektide järelevalvet teostati täielikult kõrgemal tasemel (meetmed, prioriteedid, rakenduskavad, ühenduse toetuse raamistikud jne (26)). |
| --- | --- |

38.

Liikmesriigid koguvad järelhindamisel kasutatavaid põhilisi andmeid peamiselt järelevalvesüsteemi kaudu. Programmitööperioodil 1994–1999 tuli teostada ainult ühtekuuluvusfondi projektide individuaalset järelevalvet ja esitada nende kohta iga-aastased rakendusaruanded. Struktuurifondide projektide järelevalvet teostati täielikult kõrgemal tasemel (meetmed, prioriteedid, rakenduskavad, ühenduse toetuse raamistikud jne (26)).

| 39. | Kontrollikoda kontrollis järelhindamisetappi järgmistest seisukohtadest lähtudes:






  a) | suurprojektide hindamine peab andma tulevaste projektide rakendussuunised. Siseriiklikud ametiasutused ja abisaajad on peamised, kes on huvitatud kõnealusest hindamisest, mis annab teavet toimimise tõhususe ja mõjususe parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

39.

Kontrollikoda kontrollis järelhindamisetappi järgmistest seisukohtadest lähtudes:

a)

suurprojektide hindamine peab andma tulevaste projektide rakendussuunised. Siseriiklikud ametiasutused ja abisaajad on peamised, kes on huvitatud kõnealusest hindamisest, mis annab teavet toimimise tõhususe ja mõjususe parandamiseks;

| b) | vahendid, mis võimaldavad teostada järelevalvet projekti rakenduse üle ja võrrelda nende tulemusi, tuleb määratleda kohe algusest peale; |
| --- | --- |

b)

vahendid, mis võimaldavad teostada järelevalvet projekti rakenduse üle ja võrrelda nende tulemusi, tuleb määratleda kohe algusest peale;

| c) | nimetatud vahendite kasutamiseks tuleb koguda andmeid. |
| --- | --- |

c)

nimetatud vahendite kasutamiseks tuleb koguda andmeid.

Mitu laiaulatuslikku järelhindamist, kuid väga vähe individuaalseid suurprojektide järelhindamisi

| 40. | Liikmesriigid teevad suurprojektide järelhindamist väga harva (27). Hinnatud oli ainult ühte kahekümnest kontrollikoja auditeeritud projektist (vt 5. selgitus). Uuringuid, mis on seotud suurprojektidega hõlmatud sektoritega, nagu sadama ja autotööstuse sektor, võivad teha abisaajad, haldusasutused või asutusevälised organisatsioonid (ülikoolid või uurimiskeskused). Siiski ei ole selliste uuringute eesmärk otseselt projektid ja need ei kujuta oma laadilt järelhindamist. Lisaks ei edastata neid alati ühenduse vahendite haldamise eest vastutavatele osakondadele.

  5. selgitusIndividuaalne järelhindamine oli tehtud ainult ühe kontrollikoja valimi projekti kohta. Makromajanduslikku mõju ei hinnatud siiski mitte nende tegurite alusel, mis olid esialgselt ette nähtud abitaotluse toetuseks esitatud eelhindamises. Seepärast ei saa mõju võrrelda eelhindamisel eeldatuga. Lisaks ei arvutatud ümber eeldatud finantskasumit. |
| --- | --- |

40.

Liikmesriigid teevad suurprojektide järelhindamist väga harva (27). Hinnatud oli ainult ühte kahekümnest kontrollikoja auditeeritud projektist (vt 5. selgitus). Uuringuid, mis on seotud suurprojektidega hõlmatud sektoritega, nagu sadama ja autotööstuse sektor, võivad teha abisaajad, haldusasutused või asutusevälised organisatsioonid (ülikoolid või uurimiskeskused). Siiski ei ole selliste uuringute eesmärk otseselt projektid ja need ei kujuta oma laadilt järelhindamist. Lisaks ei edastata neid alati ühenduse vahendite haldamise eest vastutavatele osakondadele.

5. selgitusIndividuaalne järelhindamine oli tehtud ainult ühe kontrollikoja valimi projekti kohta. Makromajanduslikku mõju ei hinnatud siiski mitte nende tegurite alusel, mis olid esialgselt ette nähtud abitaotluse toetuseks esitatud eelhindamises. Seepärast ei saa mõju võrrelda eelhindamisel eeldatuga. Lisaks ei arvutatud ümber eeldatud finantskasumit.

| 41. | Komisjoni tasandil on hindamisel, millega peetakse konkreetselt silmas programmitööperioodi 1994–1999 suurprojekte (ainsad, mida on siiani tulnud hinnata) (vt punkt 13) või mõnda nende aspekti, väga erisugused eesmärgid ja meetodid. Liikmesriikide haldusasutused ja abisaajad, välja arvatud üks nendest (vt alapunkt d) ei ole neid kasutanud. Need on järgmised:






  a) | struktuurifondide transpordiinfrastruktuuridele avalduva mõju temaatiline hindamine, milles peamiselt käsitleti strateegiaid iga riigi ja transpordiviisi kohta programmi tasandil. Kõnealune hindamine annab vähe andmeid üksikprojektide tõhususe, mõjususe ja mõju kohta; |
| --- | --- | --- |

41.

Komisjoni tasandil on hindamisel, millega peetakse konkreetselt silmas programmitööperioodi 1994–1999 suurprojekte (ainsad, mida on siiani tulnud hinnata) (vt punkt 13) või mõnda nende aspekti, väga erisugused eesmärgid ja meetodid. Liikmesriikide haldusasutused ja abisaajad, välja arvatud üks nendest (vt alapunkt d) ei ole neid kasutanud. Need on järgmised:

a)

struktuurifondide transpordiinfrastruktuuridele avalduva mõju temaatiline hindamine, milles peamiselt käsitleti strateegiaid iga riigi ja transpordiviisi kohta programmi tasandil. Kõnealune hindamine annab vähe andmeid üksikprojektide tõhususe, mõjususe ja mõju kohta;

| b) | eesmärgi 1 järelhindamine, mis hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi 60 suurprojekti läbivaatamist. Nimetatud läbivaatamisel kasutati laiaulatuslikku lähenemisviisi, mis hõlmas strateegia asjakohasuse, tõhususe, mõjususe, mõju, haldamise ja rakendussüsteemide ning ühenduse lisaväärtuse hindamise. Mõjususe teatavad aspektid olid vaatluse all ainult väga vähestes suurprojektides; |
| --- | --- |

b)

eesmärgi 1 järelhindamine, mis hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi 60 suurprojekti läbivaatamist. Nimetatud läbivaatamisel kasutati laiaulatuslikku lähenemisviisi, mis hõlmas strateegia asjakohasuse, tõhususe, mõjususe, mõju, haldamise ja rakendussüsteemide ning ühenduse lisaväärtuse hindamise. Mõjususe teatavad aspektid olid vaatluse all ainult väga vähestes suurprojektides;

| c) | ühtekuuluvusfondi üksikprojektide makromajandusliku mõju hindamine, milles ainsana vaadeldi nimetatud aspekti, kasutades konkreetselt selleks kohandatud makromajanduslikke mudeleid. Projektide tegelikku mõju siiski ei uuritud, kuna ainsad kasutada olevad andmed pärinesid ex ante tasuvusanalüüsist (28); |
| --- | --- |

c)

ühtekuuluvusfondi üksikprojektide makromajandusliku mõju hindamine, milles ainsana vaadeldi nimetatud aspekti, kasutades konkreetselt selleks kohandatud makromajanduslikke mudeleid. Projektide tegelikku mõju siiski ei uuritud, kuna ainsad kasutada olevad andmed pärinesid ex ante tasuvusanalüüsist (28);

| d) | projektide järelhindamine (29) ühtekuuluvusfondi 200 projektist koosneva valimi alusel. Hinnati strateegilise planeerimis-, projekti kavandamis- ja projekti valikumenetluste piisavust, haldus- ja rakendussüsteeme, mõjusust ja tõhusust. 60 projektist koosnevat alarühma uuriti hiljem põhjalikumalt sotsiaal-majandusliku mõju aspektist lähtudes. Arvutati ümber majanduslik sisemine tulumäär, kasutades võrdlusnäitajana tasuvusanalüüsi juhendit; nimetatud uurimuses esitatud soovitusi arutati asjaomaste liikmesriikidega ja selle tulemusel täiustati metoodikat. |
| --- | --- |

d)

projektide järelhindamine (29) ühtekuuluvusfondi 200 projektist koosneva valimi alusel. Hinnati strateegilise planeerimis-, projekti kavandamis- ja projekti valikumenetluste piisavust, haldus- ja rakendussüsteeme, mõjusust ja tõhusust. 60 projektist koosnevat alarühma uuriti hiljem põhjalikumalt sotsiaal-majandusliku mõju aspektist lähtudes. Arvutati ümber majanduslik sisemine tulumäär, kasutades võrdlusnäitajana tasuvusanalüüsi juhendit; nimetatud uurimuses esitatud soovitusi arutati asjaomaste liikmesriikidega ja selle tulemusel täiustati metoodikat.

Tegurid, mis on takistanud suurprojektide järelhindamist

| 42. | Kontrollikoda on paljudel juhtudel toonud esile (30) programmitööperioodi 1994–1999 järelhindamise puudused, millega eelkõige täheldati andmete või nende usaldusväärsuse puudumist. Kontrollikoja aruannetes kutsuti komisjoni üles kaaluma võimalust koguda andmeid üksikprojektide kohta, ilma milleta on kasutatud metoodika liiga teoreetiline või mitterakendatav. Nimetatud programmitööperioodi suurprojektide audit kinnitas neid leide. |
| --- | --- |

42.

Kontrollikoda on paljudel juhtudel toonud esile (30) programmitööperioodi 1994–1999 järelhindamise puudused, millega eelkõige täheldati andmete või nende usaldusväärsuse puudumist. Kontrollikoja aruannetes kutsuti komisjoni üles kaaluma võimalust koguda andmeid üksikprojektide kohta, ilma milleta on kasutatud metoodika liiga teoreetiline või mitterakendatav. Nimetatud programmitööperioodi suurprojektide audit kinnitas neid leide.

Puudulikud abitaotlused

| 43. | Suurprojektide järelhindamist takistas esiteks puuduv teave abitaotluste kohta. Seda märgiti suurprojektide uuringutes ja kontrollikoja auditis. |
| --- | --- |

43.

Suurprojektide järelhindamist takistas esiteks puuduv teave abitaotluste kohta. Seda märgiti suurprojektide uuringutes ja kontrollikoja auditis.

| 44. | Ühes läbiviidud uuringus toodi eelkõige esile, et:






  a) | projektide eesmärgid ei olnud alati kvantifitseeritud; |
| --- | --- | --- |

44.

Ühes läbiviidud uuringus toodi eelkõige esile, et:

a)

projektide eesmärgid ei olnud alati kvantifitseeritud;

| b) | tasuvusanalüüsis ei kvantifitseeritud raskesti hinnatavaid, eelkõige keskkonnaga seonduvaid tulusid või võeti need arvesse majandusliku sisemise tulumäära ex ante arvutamisel ilma piisava konkreetse teabe või põhjenduseta. Paljudel juhtudel ei kvantifitseeritud eeldatavaid tulemusi; |
| --- | --- |

b)

tasuvusanalüüsis ei kvantifitseeritud raskesti hinnatavaid, eelkõige keskkonnaga seonduvaid tulusid või võeti need arvesse majandusliku sisemise tulumäära ex ante arvutamisel ilma piisava konkreetse teabe või põhjenduseta. Paljudel juhtudel ei kvantifitseeritud eeldatavaid tulemusi;

| c) | alaliste ja ajutiste töökohtade vahel ei tehtud alati vahet, ei selgitatud metoodilisi hüpoteese tööhõivele avalduva mõju ex ante hinnangute kohta või kasutati erinevaid meetodeid. |
| --- | --- |

c)

alaliste ja ajutiste töökohtade vahel ei tehtud alati vahet, ei selgitatud metoodilisi hüpoteese tööhõivele avalduva mõju ex ante hinnangute kohta või kasutati erinevaid meetodeid.

| 45. | Lisaks esiletõstetud tasuvusanalüüsi puudulikkusele (vt punktid 21–25) kinnitas kontrollikoja läbiviidud audit varasemates aruannetes leitud puudusi, eelkõige:






  a) | näitajate puudumine, puudulikkus või ebapiisavus; |
| --- | --- | --- |

45.

Lisaks esiletõstetud tasuvusanalüüsi puudulikkusele (vt punktid 21–25) kinnitas kontrollikoja läbiviidud audit varasemates aruannetes leitud puudusi, eelkõige:

a)

näitajate puudumine, puudulikkus või ebapiisavus;

| b) | esialgset olukorda (st olukorda, mis oli enne projekti rakendamist) käsitleva usaldusväärse teabe puudumine. |
| --- | --- |

b)

esialgset olukorda (st olukorda, mis oli enne projekti rakendamist) käsitleva usaldusväärse teabe puudumine.

| 46. | Kuna need tegurid on vajalikud sekkumiste hindamiseks, takistavad avastatud puudused järelhindamist. |
| --- | --- |

46.

Kuna need tegurid on vajalikud sekkumiste hindamiseks, takistavad avastatud puudused järelhindamist.

Ebapiisav järelevalve

| 47. | Isegi juhtudel, kus järelevalvesüsteem võeti kasutusele projekti tasandil, on uuringud ja kontrollikoja audit näidanud, et teostatud järelevalve ei taganud hindamiseks piisavate andmete kogumist. |
| --- | --- |

47.

Isegi juhtudel, kus järelevalvesüsteem võeti kasutusele projekti tasandil, on uuringud ja kontrollikoja audit näidanud, et teostatud järelevalve ei taganud hindamiseks piisavate andmete kogumist.

| 48. | Ühes läbiviidud uuringus leiti, et:






  a) | transpordiinfrastruktuuri kasutamisega seonduva statistika kogumisel ei keskendutud selle kasutamisel sellistele majanduslikele tagajärgedele nagu reisikulude vähenemine; |
| --- | --- | --- |

48.

Ühes läbiviidud uuringus leiti, et:

a)

transpordiinfrastruktuuri kasutamisega seonduva statistika kogumisel ei keskendutud selle kasutamisel sellistele majanduslikele tagajärgedele nagu reisikulude vähenemine;

| b) | ühikkulude analüüsimisel ei võrreldud projekte võrdlusnäitajate alusel; |
| --- | --- |

b)

ühikkulude analüüsimisel ei võrreldud projekte võrdlusnäitajate alusel;

| c) | teave saadud tulude ja põhimõtte „saastaja maksab” kasutamise kohta ei olnud paljudel juhtudel piisav; |
| --- | --- |

c)

teave saadud tulude ja põhimõtte „saastaja maksab” kasutamise kohta ei olnud paljudel juhtudel piisav;

| d) | majandusliku sisemise tulumäära ex post ümberarvutamist takistas teabe puudumine tegelike tulemuste kohta. Sageli pidi see kahepoolse teabe puudumise tõttu põhinema hüpoteesidel ja eelhindamise andmetel; |
| --- | --- |

d)

majandusliku sisemise tulumäära ex post ümberarvutamist takistas teabe puudumine tegelike tulemuste kohta. Sageli pidi see kahepoolse teabe puudumise tõttu põhinema hüpoteesidel ja eelhindamise andmetel;

| e) | teave otsese ja alalise tööhõive kohta ei olnud mõnikord kättesaadav või oli halva kvaliteediga. |
| --- | --- |

e)

teave otsese ja alalise tööhõive kohta ei olnud mõnikord kättesaadav või oli halva kvaliteediga.

| 49. | Kontrollikoja programmitööperioodi 1994–1999 suurprojektide audit näitas ka puudusi järelevalves:






  a) | infrastruktuuri investeeringute puhul, välja arvatud üks projekt, keskendus järelevalve ainult mõjudele, mida oli tehniliselt kerge jälgida, st otsese tööhõive loomine, kauba- ja reisijate vedu, liiklusühenduste arv, müüdud pinnad, voodite arv 1 000 elaniku kohta. Muude mõjude kohta, mille üle oli järelevalvet teostada raskem (kütuse tarbimine, mugavused, keskkondlikud mõjud, tervishoiu kvaliteet) ei tehtud mingit järelkäsitlust. Sama kehtis ka eelkõige otseste ja rohkem pikaajaliste mõjude kohta (nagu tootlikkus, äriühingute ja tööhõive loomine, hinnad jne). Lisaks ei peetud neid aspekte, mida abisaaja kasutab eeldatava majanduskasu arvutamisel (nagu teede infrastruktuuri puhul reisimisele kuluva aja sääst, transpordikulude vähenemine, õnnetusjuhtumite vähenemine, mõju loodud liiklusvoogudele ja täiendavale liiklusele jne) näitajateks, mille üle peab teostama järelevalvet; |
| --- | --- | --- |

49.

Kontrollikoja programmitööperioodi 1994–1999 suurprojektide audit näitas ka puudusi järelevalves:

a)

infrastruktuuri investeeringute puhul, välja arvatud üks projekt, keskendus järelevalve ainult mõjudele, mida oli tehniliselt kerge jälgida, st otsese tööhõive loomine, kauba- ja reisijate vedu, liiklusühenduste arv, müüdud pinnad, voodite arv 1 000 elaniku kohta. Muude mõjude kohta, mille üle oli järelevalvet teostada raskem (kütuse tarbimine, mugavused, keskkondlikud mõjud, tervishoiu kvaliteet) ei tehtud mingit järelkäsitlust. Sama kehtis ka eelkõige otseste ja rohkem pikaajaliste mõjude kohta (nagu tootlikkus, äriühingute ja tööhõive loomine, hinnad jne). Lisaks ei peetud neid aspekte, mida abisaaja kasutab eeldatava majanduskasu arvutamisel (nagu teede infrastruktuuri puhul reisimisele kuluva aja sääst, transpordikulude vähenemine, õnnetusjuhtumite vähenemine, mõju loodud liiklusvoogudele ja täiendavale liiklusele jne) näitajateks, mille üle peab teostama järelevalvet;

| b) | tootlike investeeringute puhul piirdus järelevalve investeeringute materiaalsete ja finantsaspektidega ja tavaliselt otsese tööhõive loomisega, kuna lõpparuannetes, mis koostati lõppmaksetest lähtuvalt, tuli järgida maksetega seonduvaid lepingulisi nõudeid. Haldusasutusel ei ole tavaliselt teavet selliste tegurite kohta nagu ettevõtete ja otsese tööhõive loomine, tootlikkuse kasv või keskkond. |
| --- | --- |

b)

tootlike investeeringute puhul piirdus järelevalve investeeringute materiaalsete ja finantsaspektidega ja tavaliselt otsese tööhõive loomisega, kuna lõpparuannetes, mis koostati lõppmaksetest lähtuvalt, tuli järgida maksetega seonduvaid lepingulisi nõudeid. Haldusasutusel ei ole tavaliselt teavet selliste tegurite kohta nagu ettevõtete ja otsese tööhõive loomine, tootlikkuse kasv või keskkond.

Programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamiste läbiviimine ei pruugi õnnestuda

| 50. | Programmitööperioodiks 2000–2006 on Euroopa Regionaalarengu Fondi õigusaktides sätestatud, et tulevaste suurprojektide puhul peavad iga-aastased sekkumiste kohta koostatavad rakendusaruanded sisaldama eraldi peatükki rakendusedusammude ja rahastamise kohta. Lisaks tuleb kavandada finants- ja arengunäitajad sel viisil, et saaks anda teavet suurprojektide kohta eraldi (31). |
| --- | --- |

50.

Programmitööperioodiks 2000–2006 on Euroopa Regionaalarengu Fondi õigusaktides sätestatud, et tulevaste suurprojektide puhul peavad iga-aastased sekkumiste kohta koostatavad rakendusaruanded sisaldama eraldi peatükki rakendusedusammude ja rahastamise kohta. Lisaks tuleb kavandada finants- ja arengunäitajad sel viisil, et saaks anda teavet suurprojektide kohta eraldi (31).

| 51. | Kuigi iga-aastastes rakendusaruannetes on eraldi peatükk suurprojektide kohta, piirduvad need peatükid sellest hoolimata sageli lihtsa projektide kirjeldamisega ega näita materiaalset arengut või eraldi tulemusi ja mõju näitajaid. |
| --- | --- |

51.

Kuigi iga-aastastes rakendusaruannetes on eraldi peatükk suurprojektide kohta, piirduvad need peatükid sellest hoolimata sageli lihtsa projektide kirjeldamisega ega näita materiaalset arengut või eraldi tulemusi ja mõju näitajaid.

| 52. | Samuti ei sisalda suurprojektide prioriteedid ja meetmed alati neile määratud näitajaid või ei ole prioriteetsed või meetme tasandil näitajad kooskõlas suurprojektide omadega. |
| --- | --- |

52.

Samuti ei sisalda suurprojektide prioriteedid ja meetmed alati neile määratud näitajaid või ei ole prioriteetsed või meetme tasandil näitajad kooskõlas suurprojektide omadega.

| 53. | Kohapeal kontrollitud projektide tasemel, kuigi mitmetel suurprojektidel on piisav loetelu rakenduse, tulemuste ja mõju näitajatest, ei viidata teiste projektide puhul mitte ühelegi näitajale või viidatakse ainult materiaalsetele ja finantsnäitajatele. |
| --- | --- |

53.

Kohapeal kontrollitud projektide tasemel, kuigi mitmetel suurprojektidel on piisav loetelu rakenduse, tulemuste ja mõju näitajatest, ei viidata teiste projektide puhul mitte ühelegi näitajale või viidatakse ainult materiaalsetele ja finantsnäitajatele.

| 54. | Mõnikord puudub selge seos üldiste, konkreetsete ja kavandatud eesmärkide vahel. Mõnele eesmärgile ei ole näitajaid üldse määratud. Samuti ei ole samalaadsete Regionaalarengu Fondi või ühtekuuluvusfondi kaasrahastusega projektide näitajad identsed. |
| --- | --- |

54.

Mõnikord puudub selge seos üldiste, konkreetsete ja kavandatud eesmärkide vahel. Mõnele eesmärgile ei ole näitajaid üldse määratud. Samuti ei ole samalaadsete Regionaalarengu Fondi või ühtekuuluvusfondi kaasrahastusega projektide näitajad identsed.

| 55. | Tulevast järelhindamise tegemist hakkavad mõjutama samad põhjused, mis eelnevatel perioodidelgi, st seoses järelevalve ja näitajatega avastatud puudused. Seega on raske määratleda suurprojektide osa piirkondliku arengu globaalsemate eesmärkide saavutamisel tulevikus. |
| --- | --- |

55.

Tulevast järelhindamise tegemist hakkavad mõjutama samad põhjused, mis eelnevatel perioodidelgi, st seoses järelevalve ja näitajatega avastatud puudused. Seega on raske määratleda suurprojektide osa piirkondliku arengu globaalsemate eesmärkide saavutamisel tulevikus.

UUED MÄÄRUSED PROGRAMMITÖÖPERIOODIKS 2007–2013

| 56. | Programmitööperioodi 2007–2013 uue raammäärusega, (32) mis kehtib nii Euroopa Regionaalarengu Fondi kui ka ühtekuuluvusfondi kohta, võetakse kasutusele teatavad suuprojektidega seonduvad muudatused:






  a) | määratletakse uuesti mõiste, (33) mille alusel käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi projekte võrdselt; |
| --- | --- | --- |

56.

Programmitööperioodi 2007–2013 uue raammäärusega, (32) mis kehtib nii Euroopa Regionaalarengu Fondi kui ka ühtekuuluvusfondi kohta, võetakse kasutusele teatavad suuprojektidega seonduvad muudatused:

a)

määratletakse uuesti mõiste, (33) mille alusel käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi projekte võrdselt;

| b) | määratletakse selgelt liikmesriikide esitatav teave. Eelkõige peab see sisaldama selget põhjendust avaliku sektori rahalise panuse kohta; |
| --- | --- |

b)

määratletakse selgelt liikmesriikide esitatav teave. Eelkõige peab see sisaldama selget põhjendust avaliku sektori rahalise panuse kohta;

| c) | tulusad projektid ning nende käsitlemise viis on selgemalt määratletud; |
| --- | --- |

c)

tulusad projektid ning nende käsitlemise viis on selgemalt määratletud;

| d) | iga-aastane aruanne ja lõpparuanne rakenduse kohta peab andma selge ülevaate suurprojektide materiaalsest arengust ja rahastamisest. |
| --- | --- |

d)

iga-aastane aruanne ja lõpparuanne rakenduse kohta peab andma selge ülevaate suurprojektide materiaalsest arengust ja rahastamisest.

| 57. | Lisaks avaldas komisjon 2006. aastal uue programmitööperioodi suurprojektide ettevalmistamist käsitlevad suunised, mis sisaldasid teatavaid muudatusi (vt punkt 34). |
| --- | --- |

57.

Lisaks avaldas komisjon 2006. aastal uue programmitööperioodi suurprojektide ettevalmistamist käsitlevad suunised, mis sisaldasid teatavaid muudatusi (vt punkt 34).

| 58. | Lõpuks nähakse eeskirjades ette komisjoni järelhindamist ainult programmi tasandil. Ühtegi Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi projekti individuaalset hindamist ei ole ette nähtud. |
| --- | --- |

58.

Lõpuks nähakse eeskirjades ette komisjoni järelhindamist ainult programmi tasandil. Ühtegi Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi projekti individuaalset hindamist ei ole ette nähtud.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 59. | Suurprojektide kontrollimenetlustes on mitmeid puudusi:






  a) | projektide läbivaatamise kvaliteet on erinev. Kuni 2003. aastani ei olnud ühist lähenemisviisi haldusosakondadele ette nähtud (vt punktid 17–20); |
| --- | --- | --- |

59.

Suurprojektide kontrollimenetlustes on mitmeid puudusi:

a)

projektide läbivaatamise kvaliteet on erinev. Kuni 2003. aastani ei olnud ühist lähenemisviisi haldusosakondadele ette nähtud (vt punktid 17–20);

| b) | komisjon suhtus paljudesse puudustesse sallivalt. Projektide toetuseks esitatud finants- ja sotsiaal-majanduslike analüüside kvaliteet on väga erinev. Tootlike investeerimisprojektide toetuseks esitatud analüüsid on eriti halva kvaliteediga. Suurprojektid kiidetakse seega heaks, olgugi et saadud teave ei võimalda neid piisavalt hinnata (vt punktid 21–25); |
| --- | --- |

b)

komisjon suhtus paljudesse puudustesse sallivalt. Projektide toetuseks esitatud finants- ja sotsiaal-majanduslike analüüside kvaliteet on väga erinev. Tootlike investeerimisprojektide toetuseks esitatud analüüsid on eriti halva kvaliteediga. Suurprojektid kiidetakse seega heaks, olgugi et saadud teave ei võimalda neid piisavalt hinnata (vt punktid 21–25);

| c) | vaatamata komisjoni tehtud muudatustele ei ole komisjoni sekkumise määra korrigeerimiseks kasutatavad tegurid veel piisavalt täpsed. Tootlike investeeringute puhul ei kontrollitud toetuse asemel laenu võtmise võimalust (vt punktid 26–34). |
| --- | --- |

c)

vaatamata komisjoni tehtud muudatustele ei ole komisjoni sekkumise määra korrigeerimiseks kasutatavad tegurid veel piisavalt täpsed. Tootlike investeeringute puhul ei kontrollitud toetuse asemel laenu võtmise võimalust (vt punktid 26–34).

| 60. | Nimetatud tegureid arvesse võttes kahtleb kontrollikoda komisjoni rakendatud suurprojektide heakskiitmismenetluse lisaväärtuses. Nimetatud menetlus on kohmakas ja selle raames ei jäeta välja halva kvaliteediga projekte ega korrigeerita sekkumise määra rahuldaval viisil. Samuti ei taga see järgneva hindamise piisavat ettevalmistust. Märgitud kontrollimenetluste puudused mõjutasid järelhindamismenetlust. |
| --- | --- |

60.

Nimetatud tegureid arvesse võttes kahtleb kontrollikoda komisjoni rakendatud suurprojektide heakskiitmismenetluse lisaväärtuses. Nimetatud menetlus on kohmakas ja selle raames ei jäeta välja halva kvaliteediga projekte ega korrigeerita sekkumise määra rahuldaval viisil. Samuti ei taga see järgneva hindamise piisavat ettevalmistust. Märgitud kontrollimenetluste puudused mõjutasid järelhindamismenetlust.

| 61. | Puudusi avastati ka järelhindamises:






  a) | liikmesriikide algatusel tehakse individuaalset järelhindamist harva. Komisjoni tasandil puudub suurprojektide järelhindamist käsitlev üldine lähenemisviis. Suurprojektide hindamisel olid väga erisugused eesmärgid ja meetodid (vt punktid 40–41); |
| --- | --- | --- |

61.

Puudusi avastati ka järelhindamises:

a)

liikmesriikide algatusel tehakse individuaalset järelhindamist harva. Komisjoni tasandil puudub suurprojektide järelhindamist käsitlev üldine lähenemisviis. Suurprojektide hindamisel olid väga erisugused eesmärgid ja meetodid (vt punktid 40–41);

| b) | programmitööperioodi 1994–1999 suurprojektide järelhindamist takistasid olulised puudused abitaotlustes, eelkõige eeldatavate mõjude, näitajate ja esialgse olukorraga seonduvalt. Nimetatud puudused takistasid sekkumiste tegelike mõjude hindamist ja kogemuste saamist järgnevate otsuste tegemiseks (vt punktid 43–46); |
| --- | --- |

b)

programmitööperioodi 1994–1999 suurprojektide järelhindamist takistasid olulised puudused abitaotlustes, eelkõige eeldatavate mõjude, näitajate ja esialgse olukorraga seonduvalt. Nimetatud puudused takistasid sekkumiste tegelike mõjude hindamist ja kogemuste saamist järgnevate otsuste tegemiseks (vt punktid 43–46);

| c) | järelevalve teostamise viis nimetatud perioodil takistas järelhindamist, kuna paljud aspektid jäid käsitlemata (vt punktid 47–49). |
| --- | --- |

c)

järelevalve teostamise viis nimetatud perioodil takistas järelhindamist, kuna paljud aspektid jäid käsitlemata (vt punktid 47–49).

| 62. | Komisjon võttis 2003. aastal vastu mitmed meetmed seoses programmitööperioodi 1994–1999 järelhindamises avastatud puudustega. Programmitööperioodi 2000–2006 suurprojektide heakskiitmise ja järelevalvemenetlustes ei tehtud olulisi edusamme ning nimetatud ajavahemiku veel tegemata järelhindamistoimingute läbiviimine ei pruugi õnnestuda (vt punktid 50–55). |
| --- | --- |

62.

Komisjon võttis 2003. aastal vastu mitmed meetmed seoses programmitööperioodi 1994–1999 järelhindamises avastatud puudustega. Programmitööperioodi 2000–2006 suurprojektide heakskiitmise ja järelevalvemenetlustes ei tehtud olulisi edusamme ning nimetatud ajavahemiku veel tegemata järelhindamistoimingute läbiviimine ei pruugi õnnestuda (vt punktid 50–55).

Soovitused

| 63. | Programmitööperioodi 2007–2013 kohta on komisjoni õigusaktides sätestatud, nagu eelnevatel perioodidelgi, et komisjon peaks heaks kiitma ühenduse abi andmise igale suurprojektile. Selleks et vältida rahastamisotsuste taandumist haldusrutiiniks, mis ei mõjuta heakskiidetud projektide kvaliteeti, peaks komisjon:






  a) | kasutama tõhusamaid kontrollimenetlusi, mis põhinevad komisjoni enda väljatöötatud vahenditel; |
| --- | --- | --- |

63.

Programmitööperioodi 2007–2013 kohta on komisjoni õigusaktides sätestatud, nagu eelnevatel perioodidelgi, et komisjon peaks heaks kiitma ühenduse abi andmise igale suurprojektile. Selleks et vältida rahastamisotsuste taandumist haldusrutiiniks, mis ei mõjuta heakskiidetud projektide kvaliteeti, peaks komisjon:

a)

kasutama tõhusamaid kontrollimenetlusi, mis põhinevad komisjoni enda väljatöötatud vahenditel;

| b) | tagama, et kasutatakse rangelt tasuvusanalüüsi, eelkõige teavet, mida saab kasutada püstitatud oletuste usaldusväärsuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

tagama, et kasutatakse rangelt tasuvusanalüüsi, eelkõige teavet, mida saab kasutada püstitatud oletuste usaldusväärsuse kontrollimiseks;

| c) | jätkama jõupingutusi, et arvesse võtta sotsiaal-majanduslikud tegurid, mis võimaldavad korrigeerida ühenduse osaluse määra, mis praegu põhineb peamiselt finantsaspektidel. Nimetatud teguritega arvestamine peaks põhinema selgetel ja vähem juhuslikel reeglitel, mida kasutatakse järjepideval viisil. |
| --- | --- |

c)

jätkama jõupingutusi, et arvesse võtta sotsiaal-majanduslikud tegurid, mis võimaldavad korrigeerida ühenduse osaluse määra, mis praegu põhineb peamiselt finantsaspektidel. Nimetatud teguritega arvestamine peaks põhinema selgetel ja vähem juhuslikel reeglitel, mida kasutatakse järjepideval viisil.

| 64. | Struktuurifondide määrustes ei ole ette nähtud komisjonipoolset suurprojektide järelhindamist programmitööperioodiks 2007–2013. Kontrollikoda siiski arvab, et suurprojektide hindamine pärast nende lõpuleviimist on oluline riiklikele ametiasutustele ja abisaajatele, kellel on vaja haldamise parandamiseks kontrollida kulude tegelikku tõhusust ja mõjusust ning kellele peaks hindamine andma abi programmitöös. Seega:






  a) | on tähtis, et riiklikud ametiasutused ja abisaajad hindaksid suurprojekte individuaalselt, lähtudes suurprojektide eesmärkidest; |
| --- | --- | --- |

64.

Struktuurifondide määrustes ei ole ette nähtud komisjonipoolset suurprojektide järelhindamist programmitööperioodiks 2007–2013. Kontrollikoda siiski arvab, et suurprojektide hindamine pärast nende lõpuleviimist on oluline riiklikele ametiasutustele ja abisaajatele, kellel on vaja haldamise parandamiseks kontrollida kulude tegelikku tõhusust ja mõjusust ning kellele peaks hindamine andma abi programmitöös. Seega:

a)

on tähtis, et riiklikud ametiasutused ja abisaajad hindaksid suurprojekte individuaalselt, lähtudes suurprojektide eesmärkidest;

| b) | tuleb hindamisel saadud teave esitada komisjonile, kes peab analüüsima hindamise teabevajadusi ja eelkõige uurima, millist teavet on vaja suurprojektide piirkondliku arengu eesmärkidele avalduva mõju hindamiseks, mille puhul on projektidel väga oluline panus. Kontrollikoda arvab, et nimetatud hindamine võiks põhineda suurprojekti tasandil kogutud andmetel. Selleks et tagada järelhindamise teostatavus, tuleks ratsionaliseerida kogutava teabe ja esitatavate aruannetega seonduvaid nõudeid; |
| --- | --- |

b)

tuleb hindamisel saadud teave esitada komisjonile, kes peab analüüsima hindamise teabevajadusi ja eelkõige uurima, millist teavet on vaja suurprojektide piirkondliku arengu eesmärkidele avalduva mõju hindamiseks, mille puhul on projektidel väga oluline panus. Kontrollikoda arvab, et nimetatud hindamine võiks põhineda suurprojekti tasandil kogutud andmetel. Selleks et tagada järelhindamise teostatavus, tuleks ratsionaliseerida kogutava teabe ja esitatavate aruannetega seonduvaid nõudeid;

| c) | peab komisjon järgnevate hindamistoimingute kvaliteedi tagamiseks toimikute kontrollimisel kindlustama, et esitatud taotlustes ei oleks näitajate ja esialgse olukorraga seonduvaid puudusi; |
| --- | --- |

c)

peab komisjon järgnevate hindamistoimingute kvaliteedi tagamiseks toimikute kontrollimisel kindlustama, et esitatud taotlustes ei oleks näitajate ja esialgse olukorraga seonduvaid puudusi;

| d) | samal eesmärgil peab järelevalve pärast komisjoni kontrolle keskenduma abitaotlustes sätestatud eesmärkidele ning rakendus- ja tulemusnäitajatele. |
| --- | --- |

d)

samal eesmärgil peab järelevalve pärast komisjoni kontrolle keskenduma abitaotlustes sätestatud eesmärkidele ning rakendus- ja tulemusnäitajatele.

| 65. | Pikemas perspektiivis kutsub kontrollikoda komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kaalutlema vajadust kehtestada suurprojektide kinnitamisele erikord. |
| --- | --- |

65.

Pikemas perspektiivis kutsub kontrollikoda komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kaalutlema vajadust kehtestada suurprojektide kinnitamisele erikord.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 14. veebruari 2008. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vitor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Mõiste esines juba nõukogu 19. detsembri 1988. aasta määruses (EMÜ) nr 4253/88 (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1). See kehtib ka uue programmitööperioodi eeskirjade kohta (2007–2013) (nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 39–41 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25)).

1

(2)  Nõukogu määruse (EMÜ) nr 4253/88 (muudetud 20. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2082/93) artikli 16 lõige 2 (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 20).

2

(3)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 25 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 26.

4

(5)  Ühtekuuluvusfondist rahastatakse transpordi- ja keskkonnavaldkonna suurprojekte. Nõukogu 16. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1164/94 artikli 10 lõikes 3 (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1) määratakse programmitööperioodiks 1994–1999 kindlaks, et „ühelgi juhul ei tohi projektide või projektirühmade kogukulud olla väiksemad kui 10 miljonit eküüd.” Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1264/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 57) asendatakse eküü seoses järgneva programmitööperioodiga euroga.

5

(6)  Määruse (EMÜ) nr 4254/88 (muudetud nõukogu 20. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2083/93) artikkel 5 (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 34).

6

(7)  Peamiselt rakenduskavad, ühtsed programmdokumendid ja ühenduse algatusprogrammid.

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 26 lõige 3.

8

(9)  Vt eelkõige määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 39–41.

9

(10)  Sellele vaatamata kontrolliti kaheksat ajavahemikul 2000–2002 vastu võetud projekti, mille järelhindamise oli teinud komisjon (vt punkt 41).

10

(11)  Vt Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektide tasuvusanalüüsi juhend ühenduse regionaalpoliitika kontekstis, mis sai lõplikult valmis 1994. aastal. Uuesti läbi vaadatud ja 1997. aastal avaldatud juhend hõlmas ka ühtekuuluvusfondi suurprojektid. Järgneva programmitööperioodiga seoses asendati eelmine juhend 2002. aastal uuega, s.o „struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja ISPA investeerimisprojektide tasuvusanalüüs”. Nimetatud dokumendid on kättesaadavad ühenduse veebilehel http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

(12)  2002. aastal avaldatud juhendis määratakse eelkõige kindlaks kasutatavad rahalised ja majanduslikud tulumäärad ning ajalised perspektiivid iga investeeringuvaldkonna kohta, et hinnata projektidest saadavat kasu. Nimetatud juhendis siiski ei esitata üksikasju ega keskkonnamõjusid ning töökohtade loomist käsitlevat prognoosimismetoodikat.

12

(13)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 26 lõikes 3 sätestatud tähtaeg on kolm kuud, kui on vaja konsulteerida Euroopa Investeerimispangaga.

13

(14)  Sellega seoses vt ka punktid 22–24.

14

(15)  Nimetatud reegli alusel vabastatakse need kulukohustused, mida ei ole arveldatud kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil vastavad assigneeringud kanti ühenduse eelarvesse. Selle eesmärk on kiirendada projektide rakendamist.

15

(16)  Määruse (EMÜ) nr 4253/88 (muudetud määrusega (EMÜ) nr 2082/93) (Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 1994–1999 projektide kohta) artikli 26 lõige 1, määruse (EÜ) nr 1260/1999 (Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 projektide kohta) artiklid 25 ja 26, määruse (EÜ) nr 1164/94 (ühtekuuluvusfondi programmitööperioodi 1994–1999 projektide kohta) artikkel 10 ja määrus (EÜ) nr 1264/1999 (ühtekuuluvusfondi programmitööperioodi 2000–2006 projektide kohta).

16

(17)  Vt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 26 lõige 3.

17

(18)  Vt vastavalt määruse (EMÜ) nr 2052/88 (muudetud nõukogu 20. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2081/93) (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 5) artikkel 13 ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 (Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta) artikkel 29, määruse (EMÜ) nr 4253/88 (muudetud määrusega (EMÜ) nr 2082/93) artikkel 17 ja määruse (EÜ) nr 1264/1999 (ühtekuuluvusfondi kohta) artikkel 7.

18

(19)  Finantsdefitsiidi suhtarvu valem on järgmine: r = (C – R)/C, kus C on algse investeeringu diskonteeritud kogumaksumus ja R on tegevustulude puhasnüüdisväärtus.

19

(20)  „Lihtsustamine, läbipaistvus ja ühtsus peamiste avalike infrastruktuuriprojektide hindamises: nelja elementaarse reegli kasutamine”, regionaalpoliitika peadirektoraat, 14.4.2003. aasta märkus, mis on ametlikult adresseeritud liikmesriikide ja läbirääkijariikide pädevatele ametiasutustele. Märkus finantsdefitsiidi valemi kasutamise uute reeglite kohta oli saadetud piirkondade arengu ja ümberkorraldamise komiteele juba juulis 2002.

20

(21)  Mõlemat liiki projekti puhul nõutakse põhimõtte „saastaja maksab” alusel tegevus- ja investeerimiskulude katmiseks suuremat maksustamise taset, mis vähendab finantsdefitsiiti ja seega ka ühenduse abi suurust. Muudatused traditsioonilises valemis korrigeerivad nimetatud moonutamise, sätestades, et valemis ei tuleks arvesse võtta tegevuskulude kogupuhasväärtust, vaid ainult osa, mida arvutatakse ühenduse investeerimistoetuse osana. Valem on vähesel määral erinev Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul.

21

(22)  Vt töödokument nr 4 „Uus programmitööperiood 2007–2013. Kulude-tulude analüüsi metoodika”, august 2006.

22

(23)  Määruse (EMÜ) nr 2052/88 (muudetud määrusega (EMÜ) nr 2081/93) artikli 6 lõige 2 ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 43.

23

(24)  Vaatamata sellele on eraldi järelhindamine võimalik. 2002. aasta finantsmääruse artikli 27 lõikes 4 on sätestatud oluliste kulutustega kaasnevate programmide ja toimingute hindamine. Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 21 nõutakse viis miljonit eurot ületava mis tahes programmi või toimingu vahe- ja/või järelhindamist. Ilma et see piiraks nimetatud sätete kohaldamist, on komisjonil õigus eranditult valida hindamise tase, võttes arvesse teatava arvu kriteeriume, kaasa arvatud eelkõige rahastamise maht ja oodatud mõju (vt voliniku Gribauskaitė hiljutist teatist komisjonile „Responding to strategic needs: Reinforcing the use of evaluation”, SEK(2007) 213, 14. veebruar 2007, punkt 2.1).

24

Responding to strategic needs: Reinforcing the use of evaluation

(25)  Määruste (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1264/1999 artikkel 13.

25

(26)  Määruse (EMÜ) nr 2082/93 artikkel 25.

26

(27)  Näiteks Iirimaal teeb Forfás tootlike investeeringute valimi järelhindamist igal aastal. Portugalis kasutas Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) teatavate infrastruktuuri investeeringute makromajanduslikuks järelhindamiseks matemaatilise ökonoomika mudeleid.

27

Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP)

(28)  Mudeleid kohaldati eelkõige investeeringute suhtes, mida tehti seoses keskkonnaprojektide hulka kuuluva üheksa transpordiinfrastruktuuri suurprojektiga Hispaanias. Nimetatud mudelite kohaldamine vaadati uuesti läbi eriaruandes nr 15/2000.

28

(29)  Projektid kuulusid programmitööperioodi 1994–1999, välja arvatud kaheksa projekti, mille komisjon võttis vastu ajavahemikul 2000–2002.

29

(30)  Vt eelkõige eriaruanne nr 15/2000 ühtekuuluvusfondi kohta, nr 12/2001, milles käsitletakse teatavaid struktuurimeetmeid tööhõive parandamiseks, nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006, nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide järelhindamiste kohta.

30

(31)  Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 36 lõige 3.

31

(32)  Määrus (EÜ) nr 1083/2006. Nimetatud aspektidele on viidatud artiklites 39–41, artiklites 37 ja 55 ning artikli 67 lõike 2 punktis g.

32

(33)  Kehtivad uued künnised: keskkonnaprojektide puhul 25 miljonit eurot ja teiste projektide puhul 50 miljonit eurot.

33

---

I LISA.

ASJAOMASE LIIKMESRIIGI VALIM I JA II — KONTROLLITUD PROJEKTIDE LOETELU

| Toimikute kontrollid ja kontrollid liikmesriikides (50 projekti) | Täiendavad toimikute kontrollid komisjonis (36 projekti) |
| --- | --- |
| Saksamaa







  — | Buna Sow — project 25153584 |

Toimikute kontrollid ja kontrollid liikmesriikides (50 projekti)

Täiendavad toimikute kontrollid komisjonis (36 projekti)

Saksamaa

—

Buna Sow — project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen „Logport” Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen „Logport” Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Saksamaa

/

Kreeka

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994–1999)

| — | General hospital of Chania — project 18861 (OP Crete 1994–1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania — project 18861 (OP Crete 1994–1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Kreeka

| — | Développement du tram d'Athènes — C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes — C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo — C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo — C(2004)/4367

Hispaania

| — | Túnel de Somport — 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport — 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia — 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia — 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) — CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) — CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante — C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante — C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria — C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria — C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) — C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) — C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto — C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto — C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE — C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE — C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA — C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA — C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA — C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA — C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas — Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas — Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Hispaania:

| — | Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA — C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA — C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441

| — | Ford España — C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España — C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España — C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España — C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata — C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata — C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico — C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico — C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Prantsusmaa

| — | RN 20 — Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 — Déviation de Foix

| — | RCEA — Route Centre Europe Atlantique — C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA — Route Centre Europe Atlantique — C(2003) 2265

| — | Sevelnord — C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord — C(2003) 53

| — | Pilkington — C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington — C(2002) 3478

Prantsusmaa

| — | Tunnel du Lioran — C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran — C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand — C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand — C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne — C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne — C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes — 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes — 2ème tranche- C(2003) 3131

Iirimaa

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Iirimaa

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Itaalia

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel — C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel — C(2004) 5697

| — | RFI SpA — Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia — C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA — Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia — C(2005) 1268

Itaalia

| — | Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli — Vantivelli/Dante — C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli — Vantivelli/Dante — C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233

| — | FRIEL — C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL — C(2005) 2839

| — | IVECO — C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO — C(2005) 1481

Portugal

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal — C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal — C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II and V–C(2000) 3486 and C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II and V–C(2000) 3486 and C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124

| — | Infineon technologies — C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies — C(2004) 3220

| — | Mabor Continental — C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental — C(2004) 661

Portugal

| — | IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço — C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço — C(2001) 2011

| — | EPCOS — C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS — C(2003) 183

| — | CIMPOR — C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR — C(2003) 5099

| — | MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Ühendkuningriik

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) — C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) — C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) — C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) — C(2003)206 et C(2003)5386

Ühendkuningriik

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinburgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinburgh Biomedical Research Institute

---

II LISA.

HINNATUD SUURPROJEKTID 2000–2006 — DISKONTOMÄÄRAD JA AJALISED PERSPEKTIIVID

| Projekt | Sektor | Rahaline diskontomäär | Majanduslik diskontomäär | Ajalised perspektiivid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin — Frankfurt/Oder | Infrastruktuur | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infrastruktuur | 6 ja 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Kreeka |
| Extension Metro Athens (CF) | Infrastruktuur | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infrastruktuur | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infrastruktuur | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infrastruktuur | 6 | 5 | 12 |
| Extensions Metro Athens (OP OALAA) | Infrastruktuur | Määratlemata | 6 | Määratlemata |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infrastruktuur | 6 | 6 | 25 |
| Prantsusmaa |
| RCEA | Infrastruktuur | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Tootmissektor | — | — | — |
| Pilkington | Tootmissektor | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infrastruktuur | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infrastruktuur | 4 ja 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infrastruktuur | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infrastruktuur | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infrastruktuur | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infrastruktuur | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Tootmissektor | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Tootmissektor | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Tootmissektor | 6 | 6 | 5 |
| Hispaania |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infrastruktuur | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infrastruktuur | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infrastruktuur-keskkond | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infrastruktuur-keskkond | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infrastruktuur | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infrastruktuur | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Tootmissektor | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Tootmissektor | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española- Andalucia | Tootmissektor | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas — Cádiz | Tootmissektor | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342 | Tootmissektor | 3,5 | — | Määratlemata |
| Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180 | Tootmissektor | 6 | — | Määratlemata |
| Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181 | Tootmissektor | Määratlemata | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974 | Tootmissektor | Määratlemata | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658 | Tootmissektor | Määratlemata | — | 5 |
| Intercontinental Química SA — C(2004) 2306 | Tootmissektor | Määratlemata | — | Määratlemata |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736 | Tootmissektor | Määratlemata | — | Määratlemata |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738 | Tootmissektor | Määratlemata | — | Määratlemata |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 | Tootmissektor | Määratlemata | — | Määratlemata |
| Ford España — C(2003) 4229 | Tootmissektor | 4,5 | — | 11 |
| Ford España — C(2004) 2303 | Tootmissektor | 4,5 | — | 10 |
| Renault España — C(2004) 2304 | Tootmissektor | Määratlemata | — | 7 |
| Renault España — C(2004) 3444 | Tootmissektor | Määratlemata | — | 10 |
| Renault España — C(2004) 3702 | Tootmissektor | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 275 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 0141 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 245 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 2440 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 3809 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 209 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico — C(2003) 211 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico — C(2003) 2594 | Infrastruktuur | — | 5 | 30 |
| Iirimaa |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran — Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Itaalia |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch — C(2004) 5697 | Tootmissektor | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA — Ligne Caserta-Foggia — C(2005) 1268 | Infrastruktuur | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235 | Infrastruktuur | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli — Vanvitelli/Dante — C(2005) 5241 | Infrastruktuur | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233 | Infrastruktuur | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL — C(2005) 2839 | Infrastruktuur-energeetika | 5 | 5 | 16 |
| IVECO — C(2005) 1481 | Tootmissektor | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugal |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951 | Infrastruktuur-keskkond | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal — C(2003) 4458 | Infrastruktuur | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 | Infrastruktuur | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas — Faro) — C(2001) 3590 | Infrastruktuur | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124 | Infrastruktuur | 5 | | 35 |
| Infineon technologies — C(2004) 3220 | Tootmissektor | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental — C(2004) 661 | Tootmissektor | 3 | — | 10 |
| IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727 | Infrastruktuur | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço — C(2001) 2011 | Infrastruktuur-energeetika | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS — C(2003) 183 | Tootmissektor | 10 | — | 10 |
| CIMPOR — C(2003) 5099 | Tootmissektor | 8 | — | 6 |
| MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078 | Infrastruktuur | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infrastruktuur | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Ühendkuningriik |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Tootmissektor | Määratlemata | Määratlemata | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Tootmissektor | Määratlemata | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinburgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projekt

Sektor

Rahaline diskontomäär

Majanduslik diskontomäär

Ajalised perspektiivid

Saksamaa

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin — Frankfurt/Oder

Infrastruktuur

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infrastruktuur

6 ja 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Kreeka

Extension Metro Athens (CF)

Infrastruktuur

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infrastruktuur

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infrastruktuur

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infrastruktuur

6

5

12

Extensions Metro Athens (OP OALAA)

Infrastruktuur

Määratlemata

6

Määratlemata

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infrastruktuur

6

6

25

Prantsusmaa

RCEA

Infrastruktuur

—

8

25

Sevelnord

Tootmissektor

—

—

—

Pilkington

Tootmissektor

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infrastruktuur

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infrastruktuur

4 ja 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infrastruktuur

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infrastruktuur

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infrastruktuur

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infrastruktuur

6

8

30

ATMEL II

Tootmissektor

5,5

—

5

ATMEL III

Tootmissektor

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Tootmissektor

6

6

5

Hispaania

Ampliación del Puerto de Alicante

Infrastruktuur

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infrastruktuur

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infrastruktuur-keskkond

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infrastruktuur-keskkond

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infrastruktuur

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infrastruktuur

6

6

20

Glapilk, AIE

Tootmissektor

5

—

25

Tableros Tradema SA

Tootmissektor

10

—

10

EADS Petroquimica Española- Andalucia

Tootmissektor

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas — Cádiz

Tootmissektor

8

—

10

Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342

Tootmissektor

3,5

—

Määratlemata

Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180

Tootmissektor

6

—

Määratlemata

Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181

Tootmissektor

Määratlemata

—

5

BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974

Tootmissektor

Määratlemata

—

10

Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658

Tootmissektor

Määratlemata

—

5

Intercontinental Química SA — C(2004) 2306

Tootmissektor

Määratlemata

—

Määratlemata

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736

Tootmissektor

Määratlemata

—

Määratlemata

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738

Tootmissektor

Määratlemata

—

Määratlemata

Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441

Tootmissektor

Määratlemata

—

Määratlemata

Ford España — C(2003) 4229

Tootmissektor

4,5

—

11

Ford España — C(2004) 2303

Tootmissektor

4,5

—

10

Renault España — C(2004) 2304

Tootmissektor

Määratlemata

—

7

Renault España — C(2004) 3444

Tootmissektor

Määratlemata

—

10

Renault España — C(2004) 3702

Tootmissektor

—

—

5

Autovia de la Plata — C(2004) 275

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 0141

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 245

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 2440

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 3809

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 209

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia del Cantabrico — C(2003) 211

Infrastruktuur

—

5

30

Autovia del Cantabrico — C(2003) 2594

Infrastruktuur

—

5

30

Iirimaa

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran — Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Itaalia

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch — C(2004) 5697

Tootmissektor

6

5

10

RFI SpA — Ligne Caserta-Foggia — C(2005) 1268

Infrastruktuur

6

5

30

Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235

Infrastruktuur

6

6

30

Metropolitana di Napoli — Vanvitelli/Dante — C(2005) 5241

Infrastruktuur

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233

Infrastruktuur

5

5

35

FRIEL — C(2005) 2839

Infrastruktuur-energeetika

5

5

16

IVECO — C(2005) 1481

Tootmissektor

6

6

4 + 7

Portugal

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951

Infrastruktuur-keskkond

6

6

30

Porto do Caniçal — C(2003) 4458

Infrastruktuur

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486

Infrastruktuur

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas — Faro) — C(2001) 3590

Infrastruktuur

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124

Infrastruktuur

5

35

Infineon technologies — C(2004) 3220

Tootmissektor

3

—

10

Mabor Continental — C(2004) 661

Tootmissektor

3

—

10

IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727

Infrastruktuur

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço — C(2001) 2011

Infrastruktuur-energeetika

8,4

—

30

EPCOS — C(2003) 183

Tootmissektor

10

—

10

CIMPOR — C(2003) 5099

Tootmissektor

8

—

6

MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078

Infrastruktuur

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infrastruktuur

6,62

12

25/27

Ühendkuningriik

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Tootmissektor

Määratlemata

Määratlemata

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Tootmissektor

Määratlemata

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinburgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| I. | Suurprojektidesse kaasatud märkimisväärsete summade tõttu peab komisjon oluliseks kohaldada nende suhtes rangemat taotlemisprotsessi ja põhjalikumat läbivaatamist. See aitab tagada maksimaalse mõju regionaalarengule ja ühenduse vahendite tõhusa kasutamise. |
| --- | --- |

I.

Suurprojektidesse kaasatud märkimisväärsete summade tõttu peab komisjon oluliseks kohaldada nende suhtes rangemat taotlemisprotsessi ja põhjalikumat läbivaatamist. See aitab tagada maksimaalse mõju regionaalarengule ja ühenduse vahendite tõhusa kasutamise.

| III. | Komisjon nõustub, et liikmesriikidelt laekunud suurprojektide abitaotlused on olnud erineva kvaliteediga. Toimikute kvaliteedi parandamiseks on komisjon küsinud projekti esitajalt selle hindamise ajal selgitusi ja lisateavet.
  Komisjon on võtnud meetmeid, et parandada nii projektitaotluste koostamist liikmesriikide poolt kui ka nende komisjonipoolset hindamist. Selle mõju avaldub täielikult programmitööperioodil 2007–2013. |
| --- | --- |

III.

Komisjon nõustub, et liikmesriikidelt laekunud suurprojektide abitaotlused on olnud erineva kvaliteediga. Toimikute kvaliteedi parandamiseks on komisjon küsinud projekti esitajalt selle hindamise ajal selgitusi ja lisateavet.

Komisjon on võtnud meetmeid, et parandada nii projektitaotluste koostamist liikmesriikide poolt kui ka nende komisjonipoolset hindamist. Selle mõju avaldub täielikult programmitööperioodil 2007–2013.

| IV. | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega ja kavatseb tagada täiustatud õigusnormide nõuetekohase rakendamise.
  Komisjon avaldas programmitööperioodiks 2007–2013 töödokumendi tasuvusanalüüsi kohta, mis peaks tasuvusanalüüside kvaliteeti parandama ja pakkuma ühise raamistiku projektide hindamiseks. Nimetatud dokumendis on esitatud ka arvutusmeetod ELi toetuse taseme kindlaksmääramiseks määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega ja kavatseb tagada täiustatud õigusnormide nõuetekohase rakendamise.

Komisjon avaldas programmitööperioodiks 2007–2013 töödokumendi tasuvusanalüüsi kohta, mis peaks tasuvusanalüüside kvaliteeti parandama ja pakkuma ühise raamistiku projektide hindamiseks. Nimetatud dokumendis on esitatud ka arvutusmeetod ELi toetuse taseme kindlaksmääramiseks määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel.

| V. | Komisjon kasutab suurprojektide kohta saadud teavet teatavate järelhindamisega seonduvate küsimuste lahendamiseks, näiteks infrastruktuuriprojektide ühikukulude arvutamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000–2006 laiema järelhindamise käigus. |
| --- | --- |

V.

Komisjon kasutab suurprojektide kohta saadud teavet teatavate järelhindamisega seonduvate küsimuste lahendamiseks, näiteks infrastruktuuriprojektide ühikukulude arvutamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000–2006 laiema järelhindamise käigus.

| VI. | Komisjon nõustub, et suurprojektide järelhindamine võib olla liikmesriikidele kasulik, ning on seepärast nende läbiviimist alati soodustanud.
  Uutes abitaotluse vormides palutakse konkreetselt kirjeldada esialgset olukorda koos asjakohaste tulemusnäitajatega ja panusega programmi eesmärkide saavutamisse. Uus elektroonilise teabevahetuse vahend hõlbustab projektide kohta komisjoni rakendusmääruses nõutavate struktureeritud andmete kogumist.
  Iga-aastased rakendusaruanded peavad sisaldama teavet suurprojektide rahastamise ja nende rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

VI.

Komisjon nõustub, et suurprojektide järelhindamine võib olla liikmesriikidele kasulik, ning on seepärast nende läbiviimist alati soodustanud.

Uutes abitaotluse vormides palutakse konkreetselt kirjeldada esialgset olukorda koos asjakohaste tulemusnäitajatega ja panusega programmi eesmärkide saavutamisse. Uus elektroonilise teabevahetuse vahend hõlbustab projektide kohta komisjoni rakendusmääruses nõutavate struktureeritud andmete kogumist.

Iga-aastased rakendusaruanded peavad sisaldama teavet suurprojektide rahastamise ja nende rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| VII. | Suurprojektidele esitatavate nõuete mis tahes läbivaatamisel tuleb arvesse võtta menetluste täiustamise mõju programmitööperioodil 2007–2013. |
| --- | --- |

VII.

Suurprojektidele esitatavate nõuete mis tahes läbivaatamisel tuleb arvesse võtta menetluste täiustamise mõju programmitööperioodil 2007–2013.

KAS KOMISJONI ÜHENDUSEPOOLSE SUURPROJEKTIDE RAHASTAMISE ETTEVALMISTUS ON PIISAV?

| 15. | Komisjon vaatab projektitaotlused läbi võimalikult põhjalikult, lähtudes määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 26 lõikes 2 loetletud teguritest ja kriteeriumidest, ning viib läbi vajalikud sisemised konsultatsioonid ja kasutab vajaduse korral täielikuks hindamiseks Euroopa Investeerimispanga (EIP) abi. |
| --- | --- |

15.

Komisjon vaatab projektitaotlused läbi võimalikult põhjalikult, lähtudes määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 26 lõikes 2 loetletud teguritest ja kriteeriumidest, ning viib läbi vajalikud sisemised konsultatsioonid ja kasutab vajaduse korral täielikuks hindamiseks Euroopa Investeerimispanga (EIP) abi.

| 16. | Komisjon nõustub kontrollikoja esitatud põhimõtetega nõuete suhtes, mida suurprojektide läbivaatamisel tuleks täita. Samas on tähtis võtta arvesse regulatiivse keskkonna piiranguid:






  a) | komisjon peab tuginema liikmesriikidelt saadud teabele; |
| --- | --- | --- |

16.

Komisjon nõustub kontrollikoja esitatud põhimõtetega nõuete suhtes, mida suurprojektide läbivaatamisel tuleks täita. Samas on tähtis võtta arvesse regulatiivse keskkonna piiranguid:

a)

komisjon peab tuginema liikmesriikidelt saadud teabele;

| b) ja c) | Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatakse erinevaid eeskirju, mida liikmesriigid on erineval viisil tõlgendanud. Komisjonil puudusid selged õiguslikud kriteeriumid, mille põhjal nõuda liikmesriikidelt teatava rahalise osamaksu aktsepteerimist. |
| --- | --- |

b) ja c)

Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatakse erinevaid eeskirju, mida liikmesriigid on erineval viisil tõlgendanud. Komisjonil puudusid selged õiguslikud kriteeriumid, mille põhjal nõuda liikmesriikidelt teatava rahalise osamaksu aktsepteerimist.

| 17. | Peale selle saadeti liikmesriikidele 2000. aastal Ühtekuuluvusfondi juhend programmitööperioodiks 2000–2006, mille lisades käsitleti põhimõtet „saastaja maksab” ja tulu teenivate projektide rahastamist.
  2002. aasta tasuvusanalüüsi juhendit praegu uuendatakse, et kajastada uut reguleerivat raamistikku ja võtta arvesse uusimat metoodikat. Juhendi uus versioon avaldatakse 2008. aasta teises kvartalis. Selles käsitletaks põhjalikumalt jaotisi keskkonnamõjude ja tööhõivele avalduva mõju lülitamise kohta tasuvusanalüüsi tulemustesse. |
| --- | --- |

17.

Peale selle saadeti liikmesriikidele 2000. aastal Ühtekuuluvusfondi juhend programmitööperioodiks 2000–2006, mille lisades käsitleti põhimõtet „saastaja maksab” ja tulu teenivate projektide rahastamist.

2002. aasta tasuvusanalüüsi juhendit praegu uuendatakse, et kajastada uut reguleerivat raamistikku ja võtta arvesse uusimat metoodikat. Juhendi uus versioon avaldatakse 2008. aasta teises kvartalis. Selles käsitletaks põhjalikumalt jaotisi keskkonnamõjude ja tööhõivele avalduva mõju lülitamise kohta tasuvusanalüüsi tulemustesse.

| 18. | Esimene taane — enamik 2000.–2006. aasta projektidest esitati tegelikult pärast üksikasjalike suuniste andmist 2003. aastal.
  Teine taane — talitustevaheliste konsultatsioonide tulemused on näidatud otsuse eelnõule lisatud dokumendis, et komisjon oleks enne otsuse vastuvõtmist teadlik võimalikest eriarvamustest. Regionaalpoliitika peadirektoraat püüab hankida ebaselgete küsimuste selgitamiseks täiendavaid teiste talituste poolt soovitud dokumente.
  Kolmas taane — määruses ei ole põhieeskirju kriteeriumide rakendamiseks projektide määramiseks rahastamisele ühe või teise fondi summadest. Projektide valik, mida fondist võib rahastada, on määratud fondi põhimääruses, Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul nimelt määruse (EÜ) nr 1783/1999 artiklis 2 ja Ühtekuuluvusfondi puhul määruse (EÜ) nr 1164/94 artiklis 3. Ühtekuuluvusfondi reguleerimisala on palju kitsam, kuna see piirdub üleeuroopaliste transpordivõrkude ja keskkonnaprojektidega.
  1. selgitus — tootlikes investeerimisprojektides võivad regionaalarengust lähtuvad kaalutlused üles kaaluda argumendid, mille kohaselt ei ole rahastamine projektide rahalise tasuvuse seisukohalt otstarbekas. Ebasoodsa asukoha kompenseerimiseks on lubatud anda riigiabi.
  Metrooprojekti puhul leiti, et vahetu seose puudumine üleeuroopaliste transpordivõrkudega ei tohiks projekti rahastamist Ühtekuuluvusfondist takistada. Keskkonna peadirektoraadi seisukoht oli, et seda projekti ei tohiks aktsepteerida Ühtekuuluvusfondist rahastatavate klassikaliste keskkonnaprojektide arvel, ning seda ka ei juhtunud. Ühe projekti keskkonnamõjusid on väga raske mõõta, pidades silmas suures linnastus õhu saastamist ja energiakasutust mõjutavate tegurite suurt arvu.
  2. selgitus — kui projekti võib rahastada ükskõik kummast fondist, on asjakohane võtta arvesse ka tähtaega, sest Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamistähtajad on mõnevõrra paindlikumad kui Euroopa Regionaalarengu Fondi programmide omad. Ühtekuuluvusfondi projekti 66 % kaasrahastamismäär oli põhjendatud, kuna Ühtekuuluvusfond võimaldab rakendada suuremaid kaasrahastamismäärasid ja Euroopa Regionaalarengu Fondist kaasrahastamine on piiratud 50 %ga projektide puhul, millega teenitakse olulist tulu ja mis asuvad Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud liikmesriikides (määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõike 4 punkt a). |
| --- | --- |

18.

Esimene taane — enamik 2000.–2006. aasta projektidest esitati tegelikult pärast üksikasjalike suuniste andmist 2003. aastal.

Teine taane — talitustevaheliste konsultatsioonide tulemused on näidatud otsuse eelnõule lisatud dokumendis, et komisjon oleks enne otsuse vastuvõtmist teadlik võimalikest eriarvamustest. Regionaalpoliitika peadirektoraat püüab hankida ebaselgete küsimuste selgitamiseks täiendavaid teiste talituste poolt soovitud dokumente.

Kolmas taane — määruses ei ole põhieeskirju kriteeriumide rakendamiseks projektide määramiseks rahastamisele ühe või teise fondi summadest. Projektide valik, mida fondist võib rahastada, on määratud fondi põhimääruses, Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul nimelt määruse (EÜ) nr 1783/1999 artiklis 2 ja Ühtekuuluvusfondi puhul määruse (EÜ) nr 1164/94 artiklis 3. Ühtekuuluvusfondi reguleerimisala on palju kitsam, kuna see piirdub üleeuroopaliste transpordivõrkude ja keskkonnaprojektidega.

1. selgitus — tootlikes investeerimisprojektides võivad regionaalarengust lähtuvad kaalutlused üles kaaluda argumendid, mille kohaselt ei ole rahastamine projektide rahalise tasuvuse seisukohalt otstarbekas. Ebasoodsa asukoha kompenseerimiseks on lubatud anda riigiabi.

Metrooprojekti puhul leiti, et vahetu seose puudumine üleeuroopaliste transpordivõrkudega ei tohiks projekti rahastamist Ühtekuuluvusfondist takistada. Keskkonna peadirektoraadi seisukoht oli, et seda projekti ei tohiks aktsepteerida Ühtekuuluvusfondist rahastatavate klassikaliste keskkonnaprojektide arvel, ning seda ka ei juhtunud. Ühe projekti keskkonnamõjusid on väga raske mõõta, pidades silmas suures linnastus õhu saastamist ja energiakasutust mõjutavate tegurite suurt arvu.

2. selgitus — kui projekti võib rahastada ükskõik kummast fondist, on asjakohane võtta arvesse ka tähtaega, sest Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamistähtajad on mõnevõrra paindlikumad kui Euroopa Regionaalarengu Fondi programmide omad. Ühtekuuluvusfondi projekti 66 % kaasrahastamismäär oli põhjendatud, kuna Ühtekuuluvusfond võimaldab rakendada suuremaid kaasrahastamismäärasid ja Euroopa Regionaalarengu Fondist kaasrahastamine on piiratud 50 %ga projektide puhul, millega teenitakse olulist tulu ja mis asuvad Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud liikmesriikides (määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõike 4 punkt a).

| 19. | Taotluste läbivaatamiseks ette nähtud piiratud tähtaega hakatakse arvestama alates täieliku teabe kättesaamisest. Seega ei pruugi olla kontrollikoja viidatud menetluseks kulunud aja puhul tähtaegu ületatud. Nagu kontrollikoda ka ise märgib, on viivitused põhiliselt tulenenud vajadusest küsida korraldusasutustelt selgitusi või puuduvat teavet. |
| --- | --- |

19.

Taotluste läbivaatamiseks ette nähtud piiratud tähtaega hakatakse arvestama alates täieliku teabe kättesaamisest. Seega ei pruugi olla kontrollikoja viidatud menetluseks kulunud aja puhul tähtaegu ületatud. Nagu kontrollikoda ka ise märgib, on viivitused põhiliselt tulenenud vajadusest küsida korraldusasutustelt selgitusi või puuduvat teavet.

| 20. | Esimene taane — komisjon soovitab liikmesriikidel esitada rahastamistaotlusi piisavalt küpsetele projektidele. Ebaküpsetele projektidele rahastamistaotluste esitamise vältimiseks otsustas komisjon 2002. aastal, et Ühtekuuluvusfondi projektide kohta vastu võetud otsustes võib teha projekti perioodil muudatusi vaid ühel korral. Liikmesriikide abistamiseks projektide koostamisel on programmitööperioodiks 2007–2013 loodud nüüd programm JASPERS (vt vastus punktile 57). Ülekulusid võib tekkida ka hästi ettevalmistatud ja küpsetel projektidel, eelkõige toorainekulude kasvu tõttu inflatsiooni tagajärjel ja eelkõige rakendamise jagunemise tõttu mitme aasta peale. Viivitused tulenevad mõnikord liikmesriigi haldus- või õiguskorrast, mis samuti ei sõltu projekti küpsusest selle esitamise ajal.
  Teine taane — eeskirjad lubavad liikmesriikidel esitada rahastamistaotlusi peaaegu lõpetatud projektidele. Tootlike investeerimisprojektide puhul antakse ELi toetust sageli lisaks riigipoolsele abile lubatud riigiabi ülemmäära piires; riigi ametiasutuste otsus võetakse vastu ammu enne projekti lõpetamist. Taotluse esitamisel nõutav teave kujutab endast igal juhul, olenemata taotluse esitamise ajast, kasulikku distsiplineerivat tegurit projektide põhjendamisel liikmesriikide poolt ja suurendab läbipaistvust.
  Kolmas taane — tootlike investeerimisprojektide suhtes kohaldatakse riigiabikavade eeskirjasid, milles on ette nähtud kriteeriumid abikõlblikkuse ja kavandatava abipaketi riigiabi eeskirjadega vastavuse hindamiseks. Standardses abitaotluse vormis nõutakse pealegi teavet selle kohta, kuidas Euroopa Regionaalarengu Fondist tehtav osamaks kiirendab projekti elluviimist või on selleks oluline. Kontrollikoda peaks tutvuma ka vastusega punktile 32.
  Neljas taane — projektide rühmi aktsepteeritakse Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektina harva ning see on põhjendatud vaid erijuhtudel. Suurprojekti (mille suhtes kohaldatakse „n + 2” reeglit) staatuse eelised on tasakaalustatud rangemate teabenõuetega. See vähendab suurprojektide põhjendamatute taotluste esitamise ohtu. Komisjoni kogemuste kohaselt on liikmesriikidel suurem oht jätta teatamata suurprojektide kriteeriumidele vastavatest projektidest ning selle ohu tõttu määratletigi neid eeskirjades „majanduslikult tervikliku jadana töödest”. |
| --- | --- |

20.

Esimene taane — komisjon soovitab liikmesriikidel esitada rahastamistaotlusi piisavalt küpsetele projektidele. Ebaküpsetele projektidele rahastamistaotluste esitamise vältimiseks otsustas komisjon 2002. aastal, et Ühtekuuluvusfondi projektide kohta vastu võetud otsustes võib teha projekti perioodil muudatusi vaid ühel korral. Liikmesriikide abistamiseks projektide koostamisel on programmitööperioodiks 2007–2013 loodud nüüd programm JASPERS (vt vastus punktile 57). Ülekulusid võib tekkida ka hästi ettevalmistatud ja küpsetel projektidel, eelkõige toorainekulude kasvu tõttu inflatsiooni tagajärjel ja eelkõige rakendamise jagunemise tõttu mitme aasta peale. Viivitused tulenevad mõnikord liikmesriigi haldus- või õiguskorrast, mis samuti ei sõltu projekti küpsusest selle esitamise ajal.

Teine taane — eeskirjad lubavad liikmesriikidel esitada rahastamistaotlusi peaaegu lõpetatud projektidele. Tootlike investeerimisprojektide puhul antakse ELi toetust sageli lisaks riigipoolsele abile lubatud riigiabi ülemmäära piires; riigi ametiasutuste otsus võetakse vastu ammu enne projekti lõpetamist. Taotluse esitamisel nõutav teave kujutab endast igal juhul, olenemata taotluse esitamise ajast, kasulikku distsiplineerivat tegurit projektide põhjendamisel liikmesriikide poolt ja suurendab läbipaistvust.

Kolmas taane — tootlike investeerimisprojektide suhtes kohaldatakse riigiabikavade eeskirjasid, milles on ette nähtud kriteeriumid abikõlblikkuse ja kavandatava abipaketi riigiabi eeskirjadega vastavuse hindamiseks. Standardses abitaotluse vormis nõutakse pealegi teavet selle kohta, kuidas Euroopa Regionaalarengu Fondist tehtav osamaks kiirendab projekti elluviimist või on selleks oluline. Kontrollikoda peaks tutvuma ka vastusega punktile 32.

Neljas taane — projektide rühmi aktsepteeritakse Euroopa Regionaalarengu Fondi suurprojektina harva ning see on põhjendatud vaid erijuhtudel. Suurprojekti (mille suhtes kohaldatakse „n + 2” reeglit) staatuse eelised on tasakaalustatud rangemate teabenõuetega. See vähendab suurprojektide põhjendamatute taotluste esitamise ohtu. Komisjoni kogemuste kohaselt on liikmesriikidel suurem oht jätta teatamata suurprojektide kriteeriumidele vastavatest projektidest ning selle ohu tõttu määratletigi neid eeskirjades „majanduslikult tervikliku jadana töödest”.

| 22. | Komisjon nõustub, et esitatud tasuvusanalüüsid olid erineva kvaliteediga. Tasuvusanalüüsi juhendi kasutamine ei olnud kohustuslik, kuid regionaalpoliitika peadirektoraat on soovitanud riikide ametiasutustel seda järgida ja on toetanud koolitustegevust. Komisjon on püüdnud edendada eelkõige tasuvusanalüüside metoodika sisemist ühtsust iga liikmesriigi projektide seas, sest tasuvusanalüüsi kasutatakse projektidele rahaliste vahendite eraldamiseks ning seda tuleb seetõttu rakendada järjekindlalt.
  Regionaalarengu peadirektoraat on koostanud tasuvusanalüüside kvaliteedi ja võrreldavuse parandamiseks programmitööperioodil 2007–2013 töödokumendi, milles antakse suuniseid tasuvusanalüüsi tegemiseks (töödokument nr 4 — vt vastus punktile 24). |
| --- | --- |

22.

Komisjon nõustub, et esitatud tasuvusanalüüsid olid erineva kvaliteediga. Tasuvusanalüüsi juhendi kasutamine ei olnud kohustuslik, kuid regionaalpoliitika peadirektoraat on soovitanud riikide ametiasutustel seda järgida ja on toetanud koolitustegevust. Komisjon on püüdnud edendada eelkõige tasuvusanalüüside metoodika sisemist ühtsust iga liikmesriigi projektide seas, sest tasuvusanalüüsi kasutatakse projektidele rahaliste vahendite eraldamiseks ning seda tuleb seetõttu rakendada järjekindlalt.

Regionaalarengu peadirektoraat on koostanud tasuvusanalüüside kvaliteedi ja võrreldavuse parandamiseks programmitööperioodil 2007–2013 töödokumendi, milles antakse suuniseid tasuvusanalüüsi tegemiseks (töödokument nr 4 — vt vastus punktile 24).

| 23. | Rahastamisettepanekute põhjendamiseks esitatud analüüsi puhul nõutav üksikasjalikkus on ka subjektiivne küsimus, eriti kui esitatud analüüs põhineb siseriiklikel kriteeriumidel, mis on kehtestatud infrastruktuuri investeeringutele või riigiabi läbivaatamisele. |
| --- | --- |

23.

Rahastamisettepanekute põhjendamiseks esitatud analüüsi puhul nõutav üksikasjalikkus on ka subjektiivne küsimus, eriti kui esitatud analüüs põhineb siseriiklikel kriteeriumidel, mis on kehtestatud infrastruktuuri investeeringutele või riigiabi läbivaatamisele.

| 24. | Esimene lõik — suurprojektide abitaotlustes esines tõepoolest mõnikord kontrollikoja loetletud puudusi ning komisjonil ei õnnestunud mõnel juhul enne projektide heakskiitmist kõiki lünki vajalikus täiendavas teabes täita.
  Programmitööperioodiks 2007–2013 on töödokumendis nr 4 esitatud suunised tasuvusanalüüsi läbiviimiseks, sealhulgas tööeeskirjad ja tasuvusanalüüsi põhiparameetrite (nt diskontomäärad, vaatlusperioodid) orienteeruvad väärtused. Komisjon soovitab nimetatud dokumendis liikmesriikidel töötada välja oma suunised tasuvusanalüüside koostamiseks, võttes arvesse nende konkreetseid institutsionaalseid ja majanduslikke tingimusi. Praegu abistatakse liikmesriike siseriiklike suuniste väljatöötamisel programmi JASPERS raames (vt vastus punktile 57).
  Esimene taane — alates 2007. aastast, mil komisjoni rakendusmäärusesse lisati struktureeritud loetelu andmetest, mida suurprojektide abitaotluste puhul nõutakse (määruse (EÜ) nr 1828/2006 XX lisa), ei ole enam võimalik jätta välja tähtsaid andmeid nagu tulumäär või vaatlusperiood, seega ei loeta tasuvusanalüüsi põhielementideta projekte põhimõtteliselt lubatavateks.
  Teine taane — komisjon soovitab programmitööperioodil 2007–2013 kasutada asjaomase sektori jaoks ette nähtud standardset viitevaatlusperioodi (töödokument nr 4). Keskkonnamõjusid ei ole lihtne mõõta; tasuvusanalüüsi juhendis selgitatakse siiski, et seda tuleb teha, ning soovitatakse kasutada mõnda erinevatest väljatöötatud meetoditest.
  Kolmas taane — komisjoni soovitatud diskontomäärad on mõeldud sihttasemena, millest liikmesriikides kohaldatavad määrad võivad erineda, kuid komisjon soovitab säilitada sisemise järjekindluse liikmesriigi või piirkonna samalaadsete projektide puhul. Programmitööperioodi 2007–2013 abitaotluse vormides on rahalist tasuvust ELi toetusega ja ilma selgesti eristatud. Seoses amortisatsiooni arvessevõtmisega on nii tasuvusanalüüsi juhendis kui ka töödokumendis nr 4 selgitatud, et see on raamatupidamiskirje ja mitte rahavoog, seepärast tuleb see diskonteeritud rahavoogude analüüsist välja jätta.
  Teine lõik — komisjon nõustub, et tootlike investeeringute tasuvusanalüüsid on infrastruktuuriprojektide omadega võrreldes suhteliselt nõrgad. Tootlike investeeringute tasuvusanalüüside kohta liikmesriikidele antavate suuniste täiustamiseks kavatseb komisjon lisada uuendatud tasuvusanalüüsi juhendisse tootliku investeeringu juhtumiuuringu. Tuuakse esile ka tööstusprojektide finants- ja majandusanalüüsi erinevused.
  3. selgitus — komisjon nõustub, et suurprojekti abitaotluse koostamisel tuleb arvesse võtta võimalikult palju teavet sellega seotud projektide mõju kohta nende projektide vastavatele asukohtadele. Tuleb märkida, et võrgustiku mõjusid käsitletakse tavaliselt liikluse ja nõudluse analüüsis ning seega sisalduvad need juba kaudselt tasuvusanalüüsis. |
| --- | --- |

24.

Esimene lõik — suurprojektide abitaotlustes esines tõepoolest mõnikord kontrollikoja loetletud puudusi ning komisjonil ei õnnestunud mõnel juhul enne projektide heakskiitmist kõiki lünki vajalikus täiendavas teabes täita.

Programmitööperioodiks 2007–2013 on töödokumendis nr 4 esitatud suunised tasuvusanalüüsi läbiviimiseks, sealhulgas tööeeskirjad ja tasuvusanalüüsi põhiparameetrite (nt diskontomäärad, vaatlusperioodid) orienteeruvad väärtused. Komisjon soovitab nimetatud dokumendis liikmesriikidel töötada välja oma suunised tasuvusanalüüside koostamiseks, võttes arvesse nende konkreetseid institutsionaalseid ja majanduslikke tingimusi. Praegu abistatakse liikmesriike siseriiklike suuniste väljatöötamisel programmi JASPERS raames (vt vastus punktile 57).

Esimene taane — alates 2007. aastast, mil komisjoni rakendusmäärusesse lisati struktureeritud loetelu andmetest, mida suurprojektide abitaotluste puhul nõutakse (määruse (EÜ) nr 1828/2006 XX lisa), ei ole enam võimalik jätta välja tähtsaid andmeid nagu tulumäär või vaatlusperiood, seega ei loeta tasuvusanalüüsi põhielementideta projekte põhimõtteliselt lubatavateks.

Teine taane — komisjon soovitab programmitööperioodil 2007–2013 kasutada asjaomase sektori jaoks ette nähtud standardset viitevaatlusperioodi (töödokument nr 4). Keskkonnamõjusid ei ole lihtne mõõta; tasuvusanalüüsi juhendis selgitatakse siiski, et seda tuleb teha, ning soovitatakse kasutada mõnda erinevatest väljatöötatud meetoditest.

Kolmas taane — komisjoni soovitatud diskontomäärad on mõeldud sihttasemena, millest liikmesriikides kohaldatavad määrad võivad erineda, kuid komisjon soovitab säilitada sisemise järjekindluse liikmesriigi või piirkonna samalaadsete projektide puhul. Programmitööperioodi 2007–2013 abitaotluse vormides on rahalist tasuvust ELi toetusega ja ilma selgesti eristatud. Seoses amortisatsiooni arvessevõtmisega on nii tasuvusanalüüsi juhendis kui ka töödokumendis nr 4 selgitatud, et see on raamatupidamiskirje ja mitte rahavoog, seepärast tuleb see diskonteeritud rahavoogude analüüsist välja jätta.

Teine lõik — komisjon nõustub, et tootlike investeeringute tasuvusanalüüsid on infrastruktuuriprojektide omadega võrreldes suhteliselt nõrgad. Tootlike investeeringute tasuvusanalüüside kohta liikmesriikidele antavate suuniste täiustamiseks kavatseb komisjon lisada uuendatud tasuvusanalüüsi juhendisse tootliku investeeringu juhtumiuuringu. Tuuakse esile ka tööstusprojektide finants- ja majandusanalüüsi erinevused.

3. selgitus — komisjon nõustub, et suurprojekti abitaotluse koostamisel tuleb arvesse võtta võimalikult palju teavet sellega seotud projektide mõju kohta nende projektide vastavatele asukohtadele. Tuleb märkida, et võrgustiku mõjusid käsitletakse tavaliselt liikluse ja nõudluse analüüsis ning seega sisalduvad need juba kaudselt tasuvusanalüüsis.

| 25. | Komisjon on abitaotlused üldjuhul põhjalikult läbi vaadanud. Projektitaotluste vastuvõtmiseks kulus suhteliselt kaua aega tavaliselt seetõttu, et komisjon on kohustatud hankima lisateavet enamiku suurprojektide kohta (vt punkt 19).
  Kuigi komisjon lükkab projekte tagasi väga harva, võtavad liikmesriigid mõnel juhul projekte tagasi pärast komisjonilt märkuste saamist. |
| --- | --- |

25.

Komisjon on abitaotlused üldjuhul põhjalikult läbi vaadanud. Projektitaotluste vastuvõtmiseks kulus suhteliselt kaua aega tavaliselt seetõttu, et komisjon on kohustatud hankima lisateavet enamiku suurprojektide kohta (vt punkt 19).

Kuigi komisjon lükkab projekte tagasi väga harva, võtavad liikmesriigid mõnel juhul projekte tagasi pärast komisjonilt märkuste saamist.

| 27. | Riigiabi läbivaatamise eesmärk on tagada, et riigiabi oleks lubatud anda vaid sel määral, mil see on vajalik konkreetse ebasoodsa asukoha kompenseerimiseks või teatavate avalikku huvi pakkuvate tegevuste (näiteks uurimis- või koolitustegevus või keskkonnakaitse) hüvitamiseks. |
| --- | --- |

27.

Riigiabi läbivaatamise eesmärk on tagada, et riigiabi oleks lubatud anda vaid sel määral, mil see on vajalik konkreetse ebasoodsa asukoha kompenseerimiseks või teatavate avalikku huvi pakkuvate tegevuste (näiteks uurimis- või koolitustegevus või keskkonnakaitse) hüvitamiseks.

| 29. | Kontrollikoja viidatud juhtudel leiti, seda sageli pärast märkimisväärseid sisemisi arutelusid, et kavandatud kaasrahastamismäärad on tasuvus- ja finantsanalüüsidega piisavalt põhjendatud.
  Hindamisüksus on töötanud välja tasuvusanalüüsi tarkvara, mida ametnikud saavad kasutada, et kontrollida liikmesriikides tehtud analüüside, sealhulgas ELi toetuse kindlaksmääramiseks tehtud finantsdefitsiidi arvutuse õigsust. Kõnealune tarkvara on olnud kättesaadav alates 2004. aasta lõpust ja hiljuti seda uuendati, et selles võetaks arvesse uusi kaasrahastamise eeskirjasid aastateks 2007–2013. |
| --- | --- |

29.

Kontrollikoja viidatud juhtudel leiti, seda sageli pärast märkimisväärseid sisemisi arutelusid, et kavandatud kaasrahastamismäärad on tasuvus- ja finantsanalüüsidega piisavalt põhjendatud.

Hindamisüksus on töötanud välja tasuvusanalüüsi tarkvara, mida ametnikud saavad kasutada, et kontrollida liikmesriikides tehtud analüüside, sealhulgas ELi toetuse kindlaksmääramiseks tehtud finantsdefitsiidi arvutuse õigsust. Kõnealune tarkvara on olnud kättesaadav alates 2004. aasta lõpust ja hiljuti seda uuendati, et selles võetaks arvesse uusi kaasrahastamise eeskirjasid aastateks 2007–2013.

| 30. | Aastatel 2000–2006 kehtinud eeskirjad võimaldasid kaasrahastamismäärade kehtestamisel üsna suurt paindlikkust. Ühtekuuluvusfondile lubati määrusega veel suuremat paindlikkust kui Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul. Komisjoni suunistes (näiteks punktis 18 viidatud kokkuvõtlikud hindamistabelid) taotletakse kohaldatava metoodika võimalikult suurt järjekindlust, eriti iga liikmesriigi siseselt, kuid nendega ei saa kehtestada täiesti standardset tava.
  Programmitööperioodiks 2007–2013 on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 55 selgemad eeskirjad fondidest tehtavate osamaksude muutmiseks. Arvutusmeetodit ELi toetuse muutmiseks on selgitatud töödokumendis nr 4 (vt vastus punktile 24). Ka abitaotluste vorme on kohandatud asjakohase teabe esitamise tagamiseks. |
| --- | --- |

30.

Aastatel 2000–2006 kehtinud eeskirjad võimaldasid kaasrahastamismäärade kehtestamisel üsna suurt paindlikkust. Ühtekuuluvusfondile lubati määrusega veel suuremat paindlikkust kui Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul. Komisjoni suunistes (näiteks punktis 18 viidatud kokkuvõtlikud hindamistabelid) taotletakse kohaldatava metoodika võimalikult suurt järjekindlust, eriti iga liikmesriigi siseselt, kuid nendega ei saa kehtestada täiesti standardset tava.

Programmitööperioodiks 2007–2013 on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 55 selgemad eeskirjad fondidest tehtavate osamaksude muutmiseks. Arvutusmeetodit ELi toetuse muutmiseks on selgitatud töödokumendis nr 4 (vt vastus punktile 24). Ka abitaotluste vorme on kohandatud asjakohase teabe esitamise tagamiseks.

| 31. | Sotsiaalmajanduslikud tingimused, nagu investeeringu piirkonna suhteline jõukus, võivad toetuse määramist kaudselt mõjutada tasuvusanalüüsi raamesse kuuluva nõudluse analüüsi kaudu.
  Majandusanalüüs on peamiselt vajalik infrastruktuuriprojekti rahastamise või mitterahastamise üle otsustamisel. Kui aga projekt on selle sotsiaal-majandusliku mõju põhjal juba välja valitud, määratakse toetus üldjuhul kindlaks finantsanalüüsi alusel. Komisjon peab seda õigeks lähenemisviisiks. Majanduslikult väga soovitavatele projektidele vähem vahendeid eraldades võib nende elluviimine ohtu sattuda.
  Komisjon leiab, et ta ei saa otsustada liikmesriigi kavandatud täieliku finantspaketi struktuuri üle, vaid ainult ühenduse toetuse taseme üle. |
| --- | --- |

31.

Sotsiaalmajanduslikud tingimused, nagu investeeringu piirkonna suhteline jõukus, võivad toetuse määramist kaudselt mõjutada tasuvusanalüüsi raamesse kuuluva nõudluse analüüsi kaudu.

Majandusanalüüs on peamiselt vajalik infrastruktuuriprojekti rahastamise või mitterahastamise üle otsustamisel. Kui aga projekt on selle sotsiaal-majandusliku mõju põhjal juba välja valitud, määratakse toetus üldjuhul kindlaks finantsanalüüsi alusel. Komisjon peab seda õigeks lähenemisviisiks. Majanduslikult väga soovitavatele projektidele vähem vahendeid eraldades võib nende elluviimine ohtu sattuda.

Komisjon leiab, et ta ei saa otsustada liikmesriigi kavandatud täieliku finantspaketi struktuuri üle, vaid ainult ühenduse toetuse taseme üle.

| 32. | Kui tootlikule investeeringule on heaks kiidetud erakorralise riigiabi andmine või kui see on kooskõlas heakskiidetud riigiabikavaga, on heakskiidetud avaliku sektori abi paketi raames taotletud ELi osamaksu võimaldamise üle otsustamisel normaalne tugineda sellele hinnangule (vt ka vastused punktidele 20 ja 27).
  Sotsiaalmajanduslike tegurite arvesse võtmisese kohta toetuse taseme muutmisel vt vastus punktile 31.
  Komisjon nõustub, et riigi tasandil oleks soovitav kehtestada tootlike investeerimisprojektide abitaotluste võrdleva hindamise menetlus, et võtta arvesse laiemaid majanduslikke küsimusi ja vältida ülerahastamist.
  4. selgitus — abi andmise kohta otsuse tegemisel ei ole määrav tegur teatavas asukohas investeeringut kaaluva ettevõtte rahaline seis, vaid (täiendava) investeeringu eeldatav rahaline tasuvus selles kohas. Tühimõju on tüüpiline riigiabikavadega kaasnev oht, sest suurel osal suurprojektidest on eelduste kohaselt positiivne nüüdispuhasväärtus ja diskontomäärast kõrgem tulumäär ning mõnikord on abi eesmärk meelitada just vähem arenenud piirkonda investeering, mis oleks muidu tehtud mõnesse teise piirkonda. |
| --- | --- |

32.

Kui tootlikule investeeringule on heaks kiidetud erakorralise riigiabi andmine või kui see on kooskõlas heakskiidetud riigiabikavaga, on heakskiidetud avaliku sektori abi paketi raames taotletud ELi osamaksu võimaldamise üle otsustamisel normaalne tugineda sellele hinnangule (vt ka vastused punktidele 20 ja 27).

Sotsiaalmajanduslike tegurite arvesse võtmisese kohta toetuse taseme muutmisel vt vastus punktile 31.

Komisjon nõustub, et riigi tasandil oleks soovitav kehtestada tootlike investeerimisprojektide abitaotluste võrdleva hindamise menetlus, et võtta arvesse laiemaid majanduslikke küsimusi ja vältida ülerahastamist.

4. selgitus — abi andmise kohta otsuse tegemisel ei ole määrav tegur teatavas asukohas investeeringut kaaluva ettevõtte rahaline seis, vaid (täiendava) investeeringu eeldatav rahaline tasuvus selles kohas. Tühimõju on tüüpiline riigiabikavadega kaasnev oht, sest suurel osal suurprojektidest on eelduste kohaselt positiivne nüüdispuhasväärtus ja diskontomäärast kõrgem tulumäär ning mõnikord on abi eesmärk meelitada just vähem arenenud piirkonda investeering, mis oleks muidu tehtud mõnesse teise piirkonda.

| 33. | Lisaks kontrollikoja viidatud suunistele oli komisjon andnud varem, 1999.–2001. aastal suuniseid, millele on viidatud punktides 17 ja 18, ja 2002. aastal juhenddokumendi struktuurifondidest kasumit teenivatele investeeringutele abi andmisel rakendatavate määrade kohta ning oli 2003. aastal soovitanud liikmesriikidel kohaldada finantsanalüüsides diskontomäärade ja muude parameetrite suhtes ühiseid põhimõtteid (vt punkt 28). |
| --- | --- |

33.

Lisaks kontrollikoja viidatud suunistele oli komisjon andnud varem, 1999.–2001. aastal suuniseid, millele on viidatud punktides 17 ja 18, ja 2002. aastal juhenddokumendi struktuurifondidest kasumit teenivatele investeeringutele abi andmisel rakendatavate määrade kohta ning oli 2003. aastal soovitanud liikmesriikidel kohaldada finantsanalüüsides diskontomäärade ja muude parameetrite suhtes ühiseid põhimõtteid (vt punkt 28).

| 34. | Avaliku ja erasektori partnerluse projektide kohta soovitatakse töödokumendis nr 4, et erainvestori suurema kapitali alternatiivkulu arvesse võtmiseks võib olla asjakohane kohaldada suuremat diskontomäära. Seoses suhtelise jõukuse üle otsustamisega soovitatakse töödokumendis, et projekti tulude (mis on finantsdefitsiidi arvutamise valemi sisendiks) kindlaksmääramisel tuleks otseselt arvesse võtta määrade jõukohasust. |
| --- | --- |

34.

Avaliku ja erasektori partnerluse projektide kohta soovitatakse töödokumendis nr 4, et erainvestori suurema kapitali alternatiivkulu arvesse võtmiseks võib olla asjakohane kohaldada suuremat diskontomäära. Seoses suhtelise jõukuse üle otsustamisega soovitatakse töödokumendis, et projekti tulude (mis on finantsdefitsiidi arvutamise valemi sisendiks) kindlaksmääramisel tuleks otseselt arvesse võtta määrade jõukohasust.

KAS SUURPROJEKTIDE JÄRELHINDAMINE ANNAB TULEMUSI, MIS TULEVAD KASUKS EDASPIDISTE OTSUSTE TEGEMISEL?

| 36. | Euroopa Regionaalarengu Fondi järelhindamine programmitööperioodi 1994–1999 kohta hõlmas „eesmärki” tervikuna ja seega sekkumisi eri tasanditel, kuigi põhiliselt programmi koondtasandil. Programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamiste kohta vt vastus punktile 55. |
| --- | --- |

36.

Euroopa Regionaalarengu Fondi järelhindamine programmitööperioodi 1994–1999 kohta hõlmas „eesmärki” tervikuna ja seega sekkumisi eri tasanditel, kuigi põhiliselt programmi koondtasandil. Programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamiste kohta vt vastus punktile 55.

| 38. | Järelhindamise aluseks ei ole ainult järelevalvesüsteemist saadav teave. Neile andmetele on vaja lisada näiteks võrgustiku mõjude, pikemaajalise nõudluse ja investeeringu etappide järgsete mõjude jne analüüs. |
| --- | --- |

38.

Järelhindamise aluseks ei ole ainult järelevalvesüsteemist saadav teave. Neile andmetele on vaja lisada näiteks võrgustiku mõjude, pikemaajalise nõudluse ja investeeringu etappide järgsete mõjude jne analüüs.

| 39. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et hindamine on tähtis tulevaste rahastamist ja rakendamist käsitlevate otsuste tegemise seisukohast, ning sellega, et hindamise läbiviimiseks vajalike andmete kindlaksmääramiseks ja kogumiseks on vaja töövahendeid. Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi hindamise paremaks korraldamiseks ja hindamiskultuuri edendamiseks struktuurimeetmete kulutuste eest vastutavate isikute seas. |
| --- | --- |

39.

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et hindamine on tähtis tulevaste rahastamist ja rakendamist käsitlevate otsuste tegemise seisukohast, ning sellega, et hindamise läbiviimiseks vajalike andmete kindlaksmääramiseks ja kogumiseks on vaja töövahendeid. Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi hindamise paremaks korraldamiseks ja hindamiskultuuri edendamiseks struktuurimeetmete kulutuste eest vastutavate isikute seas.

| 40. | Muud erandid on olnud keskkonnaprojektide tasuvusanalüüside järelhindamine aastail 2002/2003 Iirimaal ning Ühtekuuluvusfondi 1993.–1999. aasta ja 2000.–2006. aasta projektide hiljuti avaldatud järelhindamine Portugalis. 1994.–1999. aasta puhul ei olnud eeskirjades otseselt ette nähtud kohustust teha järelhindamine (küll aga on see kohustus ette nähtud programmitööperioodide 2000–2006 ja 2007–2013 puhul). Lõppkokkuvõttes võttis endale järelhindamise eest vastutuse komisjon (mitte liikmesriigid). Eeskirjades ei olnud nõuet viia läbi järelhindamisi projekti tasandil, kuigi see on soovitatav.
  Suurte infrastruktuuriprojektide tulemustest antakse sageli aru nende edasiarendamise eesmärgil; nii oli see näiteks Ateena metroo projekti puhul, mille raames koostati metroo arendamise uuring ja 20 aasta äriplaan. Need uuringud sisaldavad palju järelhindamise teabega sarnast teavet projekti eelmiste etappide kohta. |
| --- | --- |

40.

Muud erandid on olnud keskkonnaprojektide tasuvusanalüüside järelhindamine aastail 2002/2003 Iirimaal ning Ühtekuuluvusfondi 1993.–1999. aasta ja 2000.–2006. aasta projektide hiljuti avaldatud järelhindamine Portugalis. 1994.–1999. aasta puhul ei olnud eeskirjades otseselt ette nähtud kohustust teha järelhindamine (küll aga on see kohustus ette nähtud programmitööperioodide 2000–2006 ja 2007–2013 puhul). Lõppkokkuvõttes võttis endale järelhindamise eest vastutuse komisjon (mitte liikmesriigid). Eeskirjades ei olnud nõuet viia läbi järelhindamisi projekti tasandil, kuigi see on soovitatav.

Suurte infrastruktuuriprojektide tulemustest antakse sageli aru nende edasiarendamise eesmärgil; nii oli see näiteks Ateena metroo projekti puhul, mille raames koostati metroo arendamise uuring ja 20 aasta äriplaan. Need uuringud sisaldavad palju järelhindamise teabega sarnast teavet projekti eelmiste etappide kohta.

| 41. | Hindamine, millele kontrollikoda osutab punkti 41 alapunktis d, andis tulevaste otsuste vastuvõtmiseks kasulikku teavet ning selle tulemuste üle peetud arutelu tulemusel parandati programmitööperioodi 2007–2013 suhtes kohaldatavat uut regulatiivset raamistikku. |
| --- | --- |

41.

Hindamine, millele kontrollikoda osutab punkti 41 alapunktis d, andis tulevaste otsuste vastuvõtmiseks kasulikku teavet ning selle tulemuste üle peetud arutelu tulemusel parandati programmitööperioodi 2007–2013 suhtes kohaldatavat uut regulatiivset raamistikku.

| 42. | Komisjon on täielikult tunnistanud programmitööperioodiga 1994–1999 seonduvate andmete vähesusest põhjustatud puudusi ning on võtnud meetmeid andmete paremaks kogumiseks programmitööperioodil 2000–2006 ja veelgi enam programmitööperioodil 2007–2013. |
| --- | --- |

42.

Komisjon on täielikult tunnistanud programmitööperioodiga 1994–1999 seonduvate andmete vähesusest põhjustatud puudusi ning on võtnud meetmeid andmete paremaks kogumiseks programmitööperioodil 2000–2006 ja veelgi enam programmitööperioodil 2007–2013.

| 43. | Uus elektrooniline teabevahetusvahend SFC2007 võimaldab suurprojekti abitaotluse esitada alles pärast kõikide struktureeritud andmete (määruse (EÜ) nr 1828/2006 XX lisa) süsteemi sisestamist. |
| --- | --- |

43.

Uus elektrooniline teabevahetusvahend SFC2007 võimaldab suurprojekti abitaotluse esitada alles pärast kõikide struktureeritud andmete (määruse (EÜ) nr 1828/2006 XX lisa) süsteemi sisestamist.

| 44. | Komisjon viis läbi vastuses punktile 41 kirjeldatud kontrollikoja osutatud hindamise tulemuste järelkontrolli. Erinevate meetmete kohta, mis on võetud hindamiseks kättesaadavate andmete parandamiseks, vt ka vastused punktidele 24, 42 ja 43.






  c) | Komisjon koostas hiljuti töödokumendi, mis käsitleb tööhõivele avalduva mõju mõõtmise meetodeid. Komisjon soovitab liikmesriikidel kasutada seda metoodikat töökohtade loomise kohta esitatava teabe parandamiseks. |
| --- | --- | --- |

44.

Komisjon viis läbi vastuses punktile 41 kirjeldatud kontrollikoja osutatud hindamise tulemuste järelkontrolli. Erinevate meetmete kohta, mis on võetud hindamiseks kättesaadavate andmete parandamiseks, vt ka vastused punktidele 24, 42 ja 43.

c)

Komisjon koostas hiljuti töödokumendi, mis käsitleb tööhõivele avalduva mõju mõõtmise meetodeid. Komisjon soovitab liikmesriikidel kasutada seda metoodikat töökohtade loomise kohta esitatava teabe parandamiseks.

| 45. | b) | Paljudes rahastamistaotlustes ei ole esialgset olukorda tõepoolest selgelt või igakülgselt kirjeldatud. Siiski, kuna tasuvusanalüüsi viiakse läbi kasvavalt, s.t projektiga ja projektita stsenaariumi vahe alusel, lähtub viimane neist muidugi olemasolevast olukorrast. Uutes abitaotluse vormides on seda konkreetsemalt väljendatud. Neis küsitakse ka asjakohaseid näitajaid väljundi ja programmi eesmärkide saavutamisse antava kohta. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Paljudes rahastamistaotlustes ei ole esialgset olukorda tõepoolest selgelt või igakülgselt kirjeldatud. Siiski, kuna tasuvusanalüüsi viiakse läbi kasvavalt, s.t projektiga ja projektita stsenaariumi vahe alusel, lähtub viimane neist muidugi olemasolevast olukorrast. Uutes abitaotluse vormides on seda konkreetsemalt väljendatud. Neis küsitakse ka asjakohaseid näitajaid väljundi ja programmi eesmärkide saavutamisse antava kohta.

| 46. | Vt vastus punktile 42. |
| --- | --- |

46.

Vt vastus punktile 42.

| 48. | b) | Komisjon kavatseb uurida ühikukulude küsimust põhjalikumalt alates Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamisest. Ühe hindamise käigus hinnatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud suurprojektide tõhusust. Komisjon töötab välja ka ühikukulude uurimise metoodika ja testib seda, et seda hiljem rakendada edasiste hindamiste tegemisel, näiteks Ühtekuuluvusfondi ja ISPA projektide kavandatud järelhindamiste juures. Lõppeesmärk on luua ühikukulude andmebaas, mis hõlmab nii ühtekuuluvuspoliitika raames rahastatavat tegevust kui ka kättesaadavaid rahvusvahelisi võrdlusnäitajaid. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Komisjon kavatseb uurida ühikukulude küsimust põhjalikumalt alates Euroopa Regionaalarengu Fondi programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamisest. Ühe hindamise käigus hinnatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud suurprojektide tõhusust. Komisjon töötab välja ka ühikukulude uurimise metoodika ja testib seda, et seda hiljem rakendada edasiste hindamiste tegemisel, näiteks Ühtekuuluvusfondi ja ISPA projektide kavandatud järelhindamiste juures. Lõppeesmärk on luua ühikukulude andmebaas, mis hõlmab nii ühtekuuluvuspoliitika raames rahastatavat tegevust kui ka kättesaadavaid rahvusvahelisi võrdlusnäitajaid.

| d) | Projekti majandusliku tulumäära hilisema ümberarvutamise ajal olid tegelikud andmed kättesaadavad põhiliselt ainult investeerimisetappide kohta (s.t investeerimiskulude summad ja ajakava) ja ainult osaliselt kasutusetappide kohta. Seepärast oligi hilisema ümberarvutamise juures kasutusetapil ilmneva projektist saadava puhaskasu mõõtmiseks mitmel juhul vaja kasutada eelhindamise andmeid. |
| --- | --- |

d)

Projekti majandusliku tulumäära hilisema ümberarvutamise ajal olid tegelikud andmed kättesaadavad põhiliselt ainult investeerimisetappide kohta (s.t investeerimiskulude summad ja ajakava) ja ainult osaliselt kasutusetappide kohta. Seepärast oligi hilisema ümberarvutamise juures kasutusetapil ilmneva projektist saadava puhaskasu mõõtmiseks mitmel juhul vaja kasutada eelhindamise andmeid.

| e) | Tuleb märkida, et infrastruktuuriprojektidest tulenevat kaudset töökohtade loomist on raske hinnata. Seepärast on komisjon otsustanud seda teavet infrastruktuuri suurprojektide abitaotlustes programmitööperioodil 2007–2013 mitte küsida. |
| --- | --- |

e)

Tuleb märkida, et infrastruktuuriprojektidest tulenevat kaudset töökohtade loomist on raske hinnata. Seepärast on komisjon otsustanud seda teavet infrastruktuuri suurprojektide abitaotlustes programmitööperioodil 2007–2013 mitte küsida.

| 49. | a) | Infrastruktuuriprojektide tasuvusanalüüsides esitatud kaudsete mõjute (näiteks kaudne tööhõive või ummikute vähenemine pärast raudtee pikendamist) prognoose ei saa järelevalve abil mõõta. Investeerimisetapil saab järelevalvet teha rahaliste ja füüsiliste väljundite, kuid mitte majanduslike mõjude üle, mis tekivad kasutusetapil ja üldiselt pikema perioodi jooksul. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Infrastruktuuriprojektide tasuvusanalüüsides esitatud kaudsete mõjute (näiteks kaudne tööhõive või ummikute vähenemine pärast raudtee pikendamist) prognoose ei saa järelevalve abil mõõta. Investeerimisetapil saab järelevalvet teha rahaliste ja füüsiliste väljundite, kuid mitte majanduslike mõjude üle, mis tekivad kasutusetapil ja üldiselt pikema perioodi jooksul.

| b) | Komisjon leiab, et laiemaid piirkonna tasandi majanduslikke mõjusid (ettevõtete asutamine, kaudne töökohtade loomine, tootlikkus ja keskkond) on parem hinnata programmi kui projekti tasandil. |
| --- | --- |

b)

Komisjon leiab, et laiemaid piirkonna tasandi majanduslikke mõjusid (ettevõtete asutamine, kaudne töökohtade loomine, tootlikkus ja keskkond) on parem hinnata programmi kui projekti tasandil.

| 51. | Uuel programmitööperioodil kavatsetakse pöörata sellele nõudele rohkem tähelepanu. Need andmed sisalduvad igal juhul üldiselt lõpparuannetes pärast projektide lõpuleviimist. |
| --- | --- |

51.

Uuel programmitööperioodil kavatsetakse pöörata sellele nõudele rohkem tähelepanu. Need andmed sisalduvad igal juhul üldiselt lõpparuannetes pärast projektide lõpuleviimist.

| 52.–53. | Suurprojektide järelevalveks valitud näitajad ei pruugi tingimata olla samad, mida kasutatakse prioriteetide tasandil, kuigi need peaksid olema omavahel kooskõlas. See puudutab eriti tulemusi või mõju, mida on mõttekas mõõta prioriteedi, kuid mitte projekti tasandil. Näiteks on ligipääsetavuse paranemist ühe projekti tulemusena raske mõõta ning prioriteetse suuna tasandil mõõdetud paranenud ligipääsetavus ei tulene üksnes üksikprojektide mõjude summast, sest tõenäoliselt on ka võrgustiku mõjudel oluline roll. |
| --- | --- |

52.–53.

Suurprojektide järelevalveks valitud näitajad ei pruugi tingimata olla samad, mida kasutatakse prioriteetide tasandil, kuigi need peaksid olema omavahel kooskõlas. See puudutab eriti tulemusi või mõju, mida on mõttekas mõõta prioriteedi, kuid mitte projekti tasandil. Näiteks on ligipääsetavuse paranemist ühe projekti tulemusena raske mõõta ning prioriteetse suuna tasandil mõõdetud paranenud ligipääsetavus ei tulene üksnes üksikprojektide mõjude summast, sest tõenäoliselt on ka võrgustiku mõjudel oluline roll.

| 54. | Kuigi programmitööperioodiks 2000–2006 kogutud andmetes on kindlasti puudusi ja ebajärjekindlust, leiab komisjon, et olukord on varasemaga võrreldes paranenud ning et kogutakse märkimisväärsel hulgal asjakohast materjali, mida võib järelhindamisel kasutada (vt vastus punktile 55). Programmitööperioodiks 2007–2013 on komisjon teabe standardiseerimise ja võrreldavuse parandamiseks määratlenud põhinäitajad (järelevalve ja hindamise näitajaid käsitleva töödokumendi nr 2 I lisa). Komisjon soovitab liikmesriikidel kasutada neid põhilisi väljundi ja tulemusnäitajaid programmi, mitte projekti tasandil. |
| --- | --- |

54.

Kuigi programmitööperioodiks 2000–2006 kogutud andmetes on kindlasti puudusi ja ebajärjekindlust, leiab komisjon, et olukord on varasemaga võrreldes paranenud ning et kogutakse märkimisväärsel hulgal asjakohast materjali, mida võib järelhindamisel kasutada (vt vastus punktile 55). Programmitööperioodiks 2007–2013 on komisjon teabe standardiseerimise ja võrreldavuse parandamiseks määratlenud põhinäitajad (järelevalve ja hindamise näitajaid käsitleva töödokumendi nr 2 I lisa). Komisjon soovitab liikmesriikidel kasutada neid põhilisi väljundi ja tulemusnäitajaid programmi, mitte projekti tasandil.

| 55. | Euroopa Regionaalarengu Fondi järelhindamist programmitööperioodi 2000–2006 kohta korraldatakse 11 tööpaketis, millega hinnatakse poliitika üldist mõju, sealhulgas valitud temaatilisi aspekte. Üks neist on kavandatud spetsiaalselt kättesaadava teabe kogumiseks kõikides programmidokumentides sisalduvate näitajate kohta. Andmete kogumise tööpakett hõlbustab konsultantide tööd teiste tööpakettidega, milles keskendutakse lünkade täitmisele andmetes ja tehakse tegelikud hindamised. Kui järelhindamise käigus hindab komisjon Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud investeeringuid peamiselt üldise poliitika tasandil ja mitte üksikprojektide tasandil, keskendutakse ühes tööpaketis transpordi suurprojektide mõjule, mida analüüsitakse individuaalselt. Veel ühes tööpaketis koondatakse teave suurprojektide mõju kohta tööhõivele. Tööd plaanitakse teha ka seoses infrastruktuuri suurprojektide ühikukuludega (vt vastus punkti 48 alapunktile b).
  Komisjon viib Ühtekuuluvusfondi programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamise läbi 2009. aastal. |
| --- | --- |

55.

Euroopa Regionaalarengu Fondi järelhindamist programmitööperioodi 2000–2006 kohta korraldatakse 11 tööpaketis, millega hinnatakse poliitika üldist mõju, sealhulgas valitud temaatilisi aspekte. Üks neist on kavandatud spetsiaalselt kättesaadava teabe kogumiseks kõikides programmidokumentides sisalduvate näitajate kohta. Andmete kogumise tööpakett hõlbustab konsultantide tööd teiste tööpakettidega, milles keskendutakse lünkade täitmisele andmetes ja tehakse tegelikud hindamised. Kui järelhindamise käigus hindab komisjon Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud investeeringuid peamiselt üldise poliitika tasandil ja mitte üksikprojektide tasandil, keskendutakse ühes tööpaketis transpordi suurprojektide mõjule, mida analüüsitakse individuaalselt. Veel ühes tööpaketis koondatakse teave suurprojektide mõju kohta tööhõivele. Tööd plaanitakse teha ka seoses infrastruktuuri suurprojektide ühikukuludega (vt vastus punkti 48 alapunktile b).

Komisjon viib Ühtekuuluvusfondi programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamise läbi 2009. aastal.

UUED MÄÄRUSED PROGRAMMITÖÖPERIOODIKS 2007–2013

| 57. | Komisjon viitab ka täiustatud abitaotluse vormidele, millest kantakse andmed kesksesse andmebaasi SFC2007, sisejuhiste uuendamisele (ametnike meelespea eraldi jaotises), tarkvara kasutamisele tasuvusanalüüsi parameetrite ja tulemuste sidususe ja järjekindluse kontrollimiseks ning programmi JASPERS (ühine abi Euroopa piirkondade projektide toetuseks) kasutuselevõtmisele, millega antakse liikmesriikidele projektide koostamisel tehnilist abi. Vt ka vastused punktidele 22, 24, 29, 43 ja 44. |
| --- | --- |

57.

Komisjon viitab ka täiustatud abitaotluse vormidele, millest kantakse andmed kesksesse andmebaasi SFC2007, sisejuhiste uuendamisele (ametnike meelespea eraldi jaotises), tarkvara kasutamisele tasuvusanalüüsi parameetrite ja tulemuste sidususe ja järjekindluse kontrollimiseks ning programmi JASPERS (ühine abi Euroopa piirkondade projektide toetuseks) kasutuselevõtmisele, millega antakse liikmesriikidele projektide koostamisel tehnilist abi. Vt ka vastused punktidele 22, 24, 29, 43 ja 44.

| 58. | Kuigi põhirõhk on programmi tasandi järelhindamisel, kasutab komisjon selleks suurprojektidest saadavaid andmeid, nagu see toimub ka programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamise käigus (vt vastus punktile 55). Komisjon soovitab liikmesriikidel ka edaspidi teha vabatahtlikke järelhindamisi, muu hulgas projekti ja sektori tasandil. |
| --- | --- |

58.

Kuigi põhirõhk on programmi tasandi järelhindamisel, kasutab komisjon selleks suurprojektidest saadavaid andmeid, nagu see toimub ka programmitööperioodi 2000–2006 järelhindamise käigus (vt vastus punktile 55). Komisjon soovitab liikmesriikidel ka edaspidi teha vabatahtlikke järelhindamisi, muu hulgas projekti ja sektori tasandil.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 59. | Arvesse tuleb võtta programmitööperioodil 2000–2006 regulatiivses keskkonnas esinenud piiranguid.






  a) | Komisjon on üldjuhul viinud läbi põhjaliku hindamise. Enamik programmitööperioodi 2000–2006 projektidest esitati pärast 2003. aastat. |
| --- | --- | --- |

59.

Arvesse tuleb võtta programmitööperioodil 2000–2006 regulatiivses keskkonnas esinenud piiranguid.

a)

Komisjon on üldjuhul viinud läbi põhjaliku hindamise. Enamik programmitööperioodi 2000–2006 projektidest esitati pärast 2003. aastat.

| b) | Komisjon nõustub, et rahastamistaotlused olid erineva kvaliteediga ning et tootlike investeerimisprojektide abitaotlused olid suhteliselt nõrgad. Komisjon püüdis üldjuhul toimikute kvaliteeti parandada selgituste küsimise teel. Programmitööperioodiks 2007–2013 on komisjonipoolse suurprojektide abitaotluste läbivaatamise õiguslikku alust ja vahendeid parandatud. |
| --- | --- |

b)

Komisjon nõustub, et rahastamistaotlused olid erineva kvaliteediga ning et tootlike investeerimisprojektide abitaotlused olid suhteliselt nõrgad. Komisjon püüdis üldjuhul toimikute kvaliteeti parandada selgituste küsimise teel. Programmitööperioodiks 2007–2013 on komisjonipoolse suurprojektide abitaotluste läbivaatamise õiguslikku alust ja vahendeid parandatud.

| c) | Programmitööperioodi 2000–2006 suhtes kohaldatavad eeskirjad võimaldasid kaasrahastamismäärade kehtestamisel üsna suurt paindlikkust. |
| --- | --- |

c)

Programmitööperioodi 2000–2006 suhtes kohaldatavad eeskirjad võimaldasid kaasrahastamismäärade kehtestamisel üsna suurt paindlikkust.

| 60. | Suurprojektidesse kaasatud märkimisväärsete summade tõttu peab komisjon oluliseks kohaldada nende suhtes rangemat taotlemisprotsessi ja hoolikamat läbivaatamist. See aitab tagada maksimaalse mõju regionaalarengule ja ühenduse vahendite tõhusa kasutamise.
  Komisjon on võtnud meetmeid, et parandada nii projektitaotluste koostamist liikmesriikide poolt kui ka nende komisjonipoolset hindamist. Selle mõju avaldub täielikult programmitööperioodil 2007–2013. |
| --- | --- |

60.

Suurprojektidesse kaasatud märkimisväärsete summade tõttu peab komisjon oluliseks kohaldada nende suhtes rangemat taotlemisprotsessi ja hoolikamat läbivaatamist. See aitab tagada maksimaalse mõju regionaalarengule ja ühenduse vahendite tõhusa kasutamise.

Komisjon on võtnud meetmeid, et parandada nii projektitaotluste koostamist liikmesriikide poolt kui ka nende komisjonipoolset hindamist. Selle mõju avaldub täielikult programmitööperioodil 2007–2013.

| 61. | a) | Alates 2000. aastast ei ole olnud regulatiivset alust nõuda liikmesriikidelt järelhindamiste tegemist projekti tasandil, kuigi see on soovitatav. Projektide järelhindamine oli nõutav ainult Ühtekuuluvusfondi puhul ja seda tegi komisjon. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Alates 2000. aastast ei ole olnud regulatiivset alust nõuda liikmesriikidelt järelhindamiste tegemist projekti tasandil, kuigi see on soovitatav. Projektide järelhindamine oli nõutav ainult Ühtekuuluvusfondi puhul ja seda tegi komisjon.

| b) | Komisjon tunnistas puudusi abitaotlustega esitatud andmetes programmitööperioodi 1994–1999 kohta ning on võtnud meetmeid andmete kogumise parandamiseks programmitööperioodil 2000–2006 ja veelgi enam programmitööperioodil 2007–2013. |
| --- | --- |

b)

Komisjon tunnistas puudusi abitaotlustega esitatud andmetes programmitööperioodi 1994–1999 kohta ning on võtnud meetmeid andmete kogumise parandamiseks programmitööperioodil 2000–2006 ja veelgi enam programmitööperioodil 2007–2013.

| c) | Järelevalveandmetes oli järelhindamist takistavaid puudusi. On võetud meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks, eriti programmitööperioodiks 2007–2013. Komisjon ei leia siiski, et kaudsete mõjude üle oleks võimalik projekti tasandil järelevalvet teha (vt vastus punktile 49). |
| --- | --- |

c)

Järelevalveandmetes oli järelhindamist takistavaid puudusi. On võetud meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks, eriti programmitööperioodiks 2007–2013. Komisjon ei leia siiski, et kaudsete mõjude üle oleks võimalik projekti tasandil järelevalvet teha (vt vastus punktile 49).

| 62. | Kuigi programmitööperioodi 2000–2006 kohta kogutavates andmetes on kindlasti puudusi ja ebajärjekindlust, on olukord paranenud ja programmitööperioodi 2000–2006 hindamiste kavandamisel on varasemate hindamiste puudusi arvesse võetud. |
| --- | --- |

62.

Kuigi programmitööperioodi 2000–2006 kohta kogutavates andmetes on kindlasti puudusi ja ebajärjekindlust, on olukord paranenud ja programmitööperioodi 2000–2006 hindamiste kavandamisel on varasemate hindamiste puudusi arvesse võetud.

| 63. | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega ja kavatseb tagada täiustatud õigusnormide nõuetekohase rakendamise.






  a) | Lisaks rangemate nõuete kehtestamisele teabele, mille esitamist taotluses eeskirjade kohaselt nõutakse, ja ELi toetuse määramise eeskirjade selgitamisele on uuendatud ka sisejuhiseid ning menetlusi muudetakse praegu arvutipõhiseks. |
| --- | --- | --- |

63.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega ja kavatseb tagada täiustatud õigusnormide nõuetekohase rakendamise.

a)

Lisaks rangemate nõuete kehtestamisele teabele, mille esitamist taotluses eeskirjade kohaselt nõutakse, ja ELi toetuse määramise eeskirjade selgitamisele on uuendatud ka sisejuhiseid ning menetlusi muudetakse praegu arvutipõhiseks.

| b) | Koos taotlustele rangemate nõuete kehtestamise ja töötlemise arvutipõhiseks muutmisega peaksid töödokument tasuvusanalüüsi kohta ja uuendatud tasuvusanalüüsi juhend parandama tasuvusanalüüside kvaliteeti ja moodustama ühise raamistiku projektide hindamiseks. |
| --- | --- |

b)

Koos taotlustele rangemate nõuete kehtestamise ja töötlemise arvutipõhiseks muutmisega peaksid töödokument tasuvusanalüüsi kohta ja uuendatud tasuvusanalüüsi juhend parandama tasuvusanalüüside kvaliteeti ja moodustama ühise raamistiku projektide hindamiseks.

| c) | Programmitööperioodi 2007–2013 suhtes kohaldatavates eeskirjades on kehtestatud selgemad reeglid kasumit teenivatele projektidele võimaldatava ELi osamaksu kindlaksmääramiseks. Töödokumendis on antud suunised nende uute reeglite rakendamiseks. Komisjon leiab, et toetuse muutmine peaks põhinema finantsanalüüsil, milles on teatavaid sotsiaal-majanduslikke aspekte juba kaudselt arvesse võetud. |
| --- | --- |

c)

Programmitööperioodi 2007–2013 suhtes kohaldatavates eeskirjades on kehtestatud selgemad reeglid kasumit teenivatele projektidele võimaldatava ELi osamaksu kindlaksmääramiseks. Töödokumendis on antud suunised nende uute reeglite rakendamiseks. Komisjon leiab, et toetuse muutmine peaks põhinema finantsanalüüsil, milles on teatavaid sotsiaal-majanduslikke aspekte juba kaudselt arvesse võetud.

| 64. | a) | Komisjon nõustub, et suurprojektide järelhindamine võib olla liikmesriikidele kasulik ning on seepärast nende läbiviimist alati soodustanud. Komisjon teeb seda ka edaspidi, kuid arvab, et piirkonnas avalduvaid laiemaid majanduslikke mõjusid on paljudel juhtudel parem hinnata programmi tasandil. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Komisjon nõustub, et suurprojektide järelhindamine võib olla liikmesriikidele kasulik ning on seepärast nende läbiviimist alati soodustanud. Komisjon teeb seda ka edaspidi, kuid arvab, et piirkonnas avalduvaid laiemaid majanduslikke mõjusid on paljudel juhtudel parem hinnata programmi tasandil.

| b) | Komisjoni järelevalvet käsitlevates soovitustes liikmesriikidele võetakse arvesse tulevaste hindamiste vajadusi, milles projektide andmetel on ka edaspidi tähtis osa. Uus elektroonilise teabevahetuse vahend hõlbustab projektide kohta komisjoni rakendusmääruses nõutavate struktureeritud andmete kogumist.
  Iga-aastased rakendusaruanded peavad sisaldama teavet suurprojektide rahastamise ja nende rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni järelevalvet käsitlevates soovitustes liikmesriikidele võetakse arvesse tulevaste hindamiste vajadusi, milles projektide andmetel on ka edaspidi tähtis osa. Uus elektroonilise teabevahetuse vahend hõlbustab projektide kohta komisjoni rakendusmääruses nõutavate struktureeritud andmete kogumist.

Iga-aastased rakendusaruanded peavad sisaldama teavet suurprojektide rahastamise ja nende rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| c) | Uutes abitaotluse vormides palutakse konkreetselt kirjeldada esialgset olukorda koos asjakohaste tulemusnäitajatega ja panusega programmi eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

c)

Uutes abitaotluse vormides palutakse konkreetselt kirjeldada esialgset olukorda koos asjakohaste tulemusnäitajatega ja panusega programmi eesmärkide saavutamisse.

| 65. | Komisjon peab oluliseks kehtestada suurprojektidele täiendavaid nõudeid ja neid põhjalikumalt läbi vaadata, võttes arvesse neis kasutatavate vahendite mahtu. Mis tahes sellises läbivaatamises, nagu kontrollikoda soovitab, tuleks arvesse võtta mõju, mida avaldab komisjoni kavandatav programmitööperioodil 2007–2013 kohaldatavate menetluste parandamine. |
| --- | --- |

65.

Komisjon peab oluliseks kehtestada suurprojektidele täiendavaid nõudeid ja neid põhjalikumalt läbi vaadata, võttes arvesse neis kasutatavate vahendite mahtu. Mis tahes sellises läbivaatamises, nagu kontrollikoda soovitab, tuleks arvesse võtta mõju, mida avaldab komisjoni kavandatav programmitööperioodil 2007–2013 kohaldatavate menetluste parandamine.

---