# Úřední věstník C 26/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 26 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5130. ledna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 26

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5130. ledna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2008/C 026/01 | Zvláštní zpráva č. 9/2007 k hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2008/C 026/01

Zvláštní zpráva č. 9/2007 k hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 26/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 9/2007

k hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2008/C 26/01)

OBSAH

| I–V | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–V

| 1–14 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–14

| 1–7 | Úloha Evropské unie při podpoře činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje |
| --- | --- |

1–7

| 8–14 | Hodnocení a sledování rámcových programů |
| --- | --- |

8–14

| 15–18 | ROZSAH A KONCEPCE AUDITU |
| --- | --- |

15–18

| 19–109 | AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

19–109

| 19–37 | Logika intervence, stanovení cílů a ukazatele výkonnosti |
| --- | --- |

19–37

| 38–49 | Strategie hodnocení |
| --- | --- |

38–49

| 50–68 | Organizace hodnocení rámcových programů |
| --- | --- |

50–68

| 69–97 | Metodiky a postupy hodnocení |
| --- | --- |

69–97

| 98–109 | Šíření a využití zjištění hodnocení |
| --- | --- |

98–109

| 110–118 | CELKOVÝ ZÁVĚR |
| --- | --- |

110–118

Příloha I: Měření dopadů a výsledků veřejné intervence v oblasti výzkumu a technologického rozvoje

Příloha II: Ustanovení o monitorování a hodnocení v legislativních rozhodnutích o 4. RP až 7. RP

Příloha III: Hlavní rozdíly v hodnocení ex post u výzkumných programů mezi EU (4. RP–6. RP), USA a Kanadou

Příloha IV: Možná struktura skupin pro 7. RP

Odpovědi Komise

SHRNUTÍ

| I. | Rámcové programy Společenství (dále také „RP“) v oblasti výzkumu a technologického rozvoje jsou největším veřejným zdrojem financování výzkumu v Evropské unii. Za řízení rámcových programů a vyhodnocení jejich výsledků odpovídá Komise. |
| --- | --- |

I.

Rámcové programy Společenství (dále také „RP“) v oblasti výzkumu a technologického rozvoje jsou největším veřejným zdrojem financování výzkumu v Evropské unii. Za řízení rámcových programů a vyhodnocení jejich výsledků odpovídá Komise.

| II. | Audit zahrnoval opatření k monitorování a hodnocení, která byla zavedena od roku 1995 pro poslední tři programová období (4. RP, 5. RP, 6. RP), a vyplynuly z něj rovněž perspektivy aktuálního 7. RP (2007–2013). Audit byl proveden společně s Radou auditorů ESVO a za pomoci externích odborníků. |
| --- | --- |

II.

Audit zahrnoval opatření k monitorování a hodnocení, která byla zavedena od roku 1995 pro poslední tři programová období (4. RP, 5. RP, 6. RP), a vyplynuly z něj rovněž perspektivy aktuálního 7. RP (2007–2013). Audit byl proveden společně s Radou auditorů ESVO a za pomoci externích odborníků.

| III. | Audit se zabýval otázkou, zda je přístup Komise v oblasti hodnocení rámcových programů přiměřený. V této souvislosti Účetní dvůr ověřoval, zda Komise splnila právní požadavky na hodnocení, a zjišťoval, zda její systém hodnocení a monitorování splnil očekávání zúčastněných stran. Účetní dvůr zejména zkoumal, zda:






  i) | rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, mají základní logiku intervence, která by se mohla stát řádným východiskem pro hodnocení a monitorování; |
| --- | --- | --- |

III.

Audit se zabýval otázkou, zda je přístup Komise v oblasti hodnocení rámcových programů přiměřený. V této souvislosti Účetní dvůr ověřoval, zda Komise splnila právní požadavky na hodnocení, a zjišťoval, zda její systém hodnocení a monitorování splnil očekávání zúčastněných stran. Účetní dvůr zejména zkoumal, zda:

i)

rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, mají základní logiku intervence, která by se mohla stát řádným východiskem pro hodnocení a monitorování;

| ii) | Komise stanovila strategii hodnocení rámcových programů; |
| --- | --- |

ii)

Komise stanovila strategii hodnocení rámcových programů;

| iii) | organizační struktura systému Komise pro hodnocení rámcových programů zajistila, aby hodnocení bylo patřičně koordinováno, aby na ně byly vyčleněny přiměřené prostředky a aby bylo zúčastněnými stranami vnímáno jako dostatečně nezávislé; |
| --- | --- |

iii)

organizační struktura systému Komise pro hodnocení rámcových programů zajistila, aby hodnocení bylo patřičně koordinováno, aby na ně byly vyčleněny přiměřené prostředky a aby bylo zúčastněnými stranami vnímáno jako dostatečně nezávislé;

| iv) | metodiky použité k hodnocení byly uspokojivé a |
| --- | --- |

iv)

metodiky použité k hodnocení byly uspokojivé a

| v) | činnosti v oblasti hodnocení a monitorování poskytly informace a analýzu, které by bylo možné použít ke zlepšení probíhajících programů a při přípravě budoucích rámcových programů. |
| --- | --- |

v)

činnosti v oblasti hodnocení a monitorování poskytly informace a analýzu, které by bylo možné použít ke zlepšení probíhajících programů a při přípravě budoucích rámcových programů.

| IV. | Zjištění a závěry Účetního dvora:






  i) | účelné monitorování a hodnocení narušila neexistence explicitně stanovené logiky intervence, nedostatečně vymezené cíle programu a neuspokojivé měření výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

IV.

Zjištění a závěry Účetního dvora:

i)

účelné monitorování a hodnocení narušila neexistence explicitně stanovené logiky intervence, nedostatečně vymezené cíle programu a neuspokojivé měření výkonnosti;

| ii) | neexistence komplexní strategie hodnocení rámcových programů, kterou by odsouhlasila generální ředitelství zabývající se výzkumem a provádějící rámcové programy, vedla k tomu, že přístupy jednotlivých útvarů Komise nebyly konzistentní. To dokládá zejména nedostatečné hodnocení významných částí rámcových programů; |
| --- | --- |

ii)

neexistence komplexní strategie hodnocení rámcových programů, kterou by odsouhlasila generální ředitelství zabývající se výzkumem a provádějící rámcové programy, vedla k tomu, že přístupy jednotlivých útvarů Komise nebyly konzistentní. To dokládá zejména nedostatečné hodnocení významných částí rámcových programů;

| iii) | hodnocení rámcových programů bylo decentralizované, stávající koordinační mechanismy mezi jednotlivými generálními ředitelstvími provádějícími rámcové programy byly neúčelné a ústřední útvary Komise nemohou dodržování standardů vynucovat. Obecně však generální ředitelství zabývající se výzkumem formální požadavky na hodnocení plní. Využívání skupin složených z externích odborníků na vysoké úrovni jmenovaných Komisí pro zásadní hodnocení bylo vzhledem ke kontextu Společenství vhodné. Tyto dočasné skupiny však nebyly do procesu zapojeny dostatečně včas na to, aby mohly ovlivnit shromažďování důkazů, a měly pouze omezenou možnost průběžně sledovat relevantní záležitosti. Protože byla použita pouze jedna obecná skupina pro pětiletá hodnocení, která se zabývala všemi aspekty a programy, nebyla specifickým záležitostem souvisejícím s různými vědeckými oblastmi v rámci rámcových programů věnována dostatečná pozornost; |
| --- | --- |

iii)

hodnocení rámcových programů bylo decentralizované, stávající koordinační mechanismy mezi jednotlivými generálními ředitelstvími provádějícími rámcové programy byly neúčelné a ústřední útvary Komise nemohou dodržování standardů vynucovat. Obecně však generální ředitelství zabývající se výzkumem formální požadavky na hodnocení plní. Využívání skupin složených z externích odborníků na vysoké úrovni jmenovaných Komisí pro zásadní hodnocení bylo vzhledem ke kontextu Společenství vhodné. Tyto dočasné skupiny však nebyly do procesu zapojeny dostatečně včas na to, aby mohly ovlivnit shromažďování důkazů, a měly pouze omezenou možnost průběžně sledovat relevantní záležitosti. Protože byla použita pouze jedna obecná skupina pro pětiletá hodnocení, která se zabývala všemi aspekty a programy, nebyla specifickým záležitostem souvisejícím s různými vědeckými oblastmi v rámci rámcových programů věnována dostatečná pozornost;

| iv) | nebyly poskytnuty přiměřené metodické pokyny, hodnotitelé naráželi na potíže při shromažďování příslušných údajů a na rozdíl od situace u krátkodobých záležitostí souvisejících s prováděním programů neexistovaly žádné hodnotící studie, které by se zabývaly dlouhodobějšími výsledky a dopady rámcových programů; |
| --- | --- |

iv)

nebyly poskytnuty přiměřené metodické pokyny, hodnotitelé naráželi na potíže při shromažďování příslušných údajů a na rozdíl od situace u krátkodobých záležitostí souvisejících s prováděním programů neexistovaly žádné hodnotící studie, které by se zabývaly dlouhodobějšími výsledky a dopady rámcových programů;

| v) | v důsledku výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že načasování hodnocení bylo pro řešení nejdůležitějších otázek často předčasné, byl systém Komise pro hodnocení rámcových programů pro tvůrce politik, zúčastněné strany či dokonce pro samotnou Komisi užitečný jen v omezeném rozsahu. K dispozici je rovněž málo údajů o dosažení cílů a o výsledcích rámcových programů. |
| --- | --- |

v)

v důsledku výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že načasování hodnocení bylo pro řešení nejdůležitějších otázek často předčasné, byl systém Komise pro hodnocení rámcových programů pro tvůrce politik, zúčastněné strany či dokonce pro samotnou Komisi užitečný jen v omezeném rozsahu. K dispozici je rovněž málo údajů o dosažení cílů a o výsledcích rámcových programů.

| V. | Účetní dvůr doporučuje, aby:






  i) | v budoucích právních předpisech byla explicitně stanovena logika intervence. Měly by být vysvětleny základní předpoklady, objasněna vazba mezi vědeckými a sociálně-ekonomickými cíli a vypracovány vhodné ukazatele výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

V.

Účetní dvůr doporučuje, aby:

i)

v budoucích právních předpisech byla explicitně stanovena logika intervence. Měly by být vysvětleny základní předpoklady, objasněna vazba mezi vědeckými a sociálně-ekonomickými cíli a vypracovány vhodné ukazatele výkonnosti;

| ii) | generální ředitelství provádějící rámcové programy vypracovala (a společně odsouhlasila) komplexní strategii hodnocení. To by mělo zahrnovat zejména konzistentní přístup, co se týká minimální úrovně, na níž musí být provedeno podrobné hodnocení, aby byla zohledněna specifika každé vědecké oblasti; |
| --- | --- |

ii)

generální ředitelství provádějící rámcové programy vypracovala (a společně odsouhlasila) komplexní strategii hodnocení. To by mělo zahrnovat zejména konzistentní přístup, co se týká minimální úrovně, na níž musí být provedeno podrobné hodnocení, aby byla zohledněna specifika každé vědecké oblasti;

| iii) | se zvážilo zřízení úřadu pro společné hodnocení ke koordinaci činností generálních ředitelství zabývajících se výzkumem v oblasti hodnocení rámcových programů jako celku a vytvoření systému skupin (a podskupin) složených z externích odborníků. Tyto skupiny by měly být zřízeny s dostatečným předstihem, aby Komisi mohly poskytovat účelnou pomoc a činily tak po celé programové období i po jeho skončení; |
| --- | --- |

iii)

se zvážilo zřízení úřadu pro společné hodnocení ke koordinaci činností generálních ředitelství zabývajících se výzkumem v oblasti hodnocení rámcových programů jako celku a vytvoření systému skupin (a podskupin) složených z externích odborníků. Tyto skupiny by měly být zřízeny s dostatečným předstihem, aby Komisi mohly poskytovat účelnou pomoc a činily tak po celé programové období i po jeho skončení;

| iv) | požadavky na údaje pro hodnocení a monitorování byly náležitě analyzovány a více se využívaly ostatní existující zdroje údajů. Komise by dále měla racionalizovat požadavky na předkládání zpráv a výkaznictví ze strany účastníků. Měla by rovněž vypracovat podrobnou příručku pro hodnocení rámcových programů a vyvinout širší škálu metod a postupů hodnocení, jež se budou při hodnocení v této oblasti používat; |
| --- | --- |

iv)

požadavky na údaje pro hodnocení a monitorování byly náležitě analyzovány a více se využívaly ostatní existující zdroje údajů. Komise by dále měla racionalizovat požadavky na předkládání zpráv a výkaznictví ze strany účastníků. Měla by rovněž vypracovat podrobnou příručku pro hodnocení rámcových programů a vyvinout širší škálu metod a postupů hodnocení, jež se budou při hodnocení v této oblasti používat;

| v) | zavedla hodnocení, jehož typ a rozsah přiměřeně zohlední termíny stanovené v právních předpisech o 7. RP, a objasnila, jak lze hodnocení využít k úpravě programů (tzv. learning programmes) a jak mohou přispět k rozhodnutím o politice. |
| --- | --- |

v)

zavedla hodnocení, jehož typ a rozsah přiměřeně zohlední termíny stanovené v právních předpisech o 7. RP, a objasnila, jak lze hodnocení využít k úpravě programů (tzv. learning programmes) a jak mohou přispět k rozhodnutím o politice.

ÚVOD

Úloha Evropské unie při podpoře činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje

| 1. | Výzkum a technologický rozvoj (dále také „VTR“) (1) je hlavní hnací silou vědeckého a technologického pokroku a inovací a jako takový významně přispívá ke zvýšení životní úrovně. Veřejná intervence v oblasti VTR je obecně odůvodněna jako opatření k nápravě tzv. „selhání trhu“, přičemž veřejná podpora snižuje nejistotu, poskytuje investice v případech, kdy je výzkum veřejným statkem, nebo pokud existují významné externality. |
| --- | --- |

1.

Výzkum a technologický rozvoj (dále také „VTR“) (1) je hlavní hnací silou vědeckého a technologického pokroku a inovací a jako takový významně přispívá ke zvýšení životní úrovně. Veřejná intervence v oblasti VTR je obecně odůvodněna jako opatření k nápravě tzv. „selhání trhu“, přičemž veřejná podpora snižuje nejistotu, poskytuje investice v případech, kdy je výzkum veřejným statkem, nebo pokud existují významné externality.

| 2. | Úloha Společenství při podpoře VTR je stanovena v článku 163 Smlouvy o ES, v němž se uvádí, že „Společenství má za cíl posilovat vědecké a technologické základy průmyslu Společenství a podporovat rozvoj jeho mezinárodní konkurenceschopnosti, jakož i podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou... pokládány za nezbytné“. Články 164–173 určují činnosti, jež mají být v tomto ohledu prováděny, a rozsah a provedení víceletých rámcových programů (RP) v oblasti VTR. Komise odpovídá za předložení návrhů rámcových programů, zatímco rozhodnutí o rámcovém programu a pravidla účasti a šíření výsledků přijímá Evropský parlament a Rada postupem spolurozhodování. Rada sama přijímá zvláštní programy. Rámcové programy provádí společně šest generálních ředitelství (GŘ) (2), označovaných jako generální ředitelství zabývající se výzkumem. |
| --- | --- |

2.

Úloha Společenství při podpoře VTR je stanovena v článku 163 Smlouvy o ES, v němž se uvádí, že „Společenství má za cíl posilovat vědecké a technologické základy průmyslu Společenství a podporovat rozvoj jeho mezinárodní konkurenceschopnosti, jakož i podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou... pokládány za nezbytné“. Články 164–173 určují činnosti, jež mají být v tomto ohledu prováděny, a rozsah a provedení víceletých rámcových programů (RP) v oblasti VTR. Komise odpovídá za předložení návrhů rámcových programů, zatímco rozhodnutí o rámcovém programu a pravidla účasti a šíření výsledků přijímá Evropský parlament a Rada postupem spolurozhodování. Rada sama přijímá zvláštní programy. Rámcové programy provádí společně šest generálních ředitelství (GŘ) (2), označovaných jako generální ředitelství zabývající se výzkumem.

| 3. | V rámci široké škály politik prováděných v Evropské unii k posílení inovací a konkurenceschopnosti jsou rámcové programy nejdůležitějším finančním nástrojem, který na úrovni Společenství přispívá k lisabonské strategii (3) a barcelonskému cíli (4). |
| --- | --- |

3.

V rámci široké škály politik prováděných v Evropské unii k posílení inovací a konkurenceschopnosti jsou rámcové programy nejdůležitějším finančním nástrojem, který na úrovni Společenství přispívá k lisabonské strategii (3) a barcelonskému cíli (4).

Image

| 4. | Prostřednictvím rámcových programů poskytuje Společenství finanční prostředky výzkumným pracovníkům v Evropské unii, přidružených zemích a mezinárodních organizacích. Jejich rozpočty se v průběhu let značně zvýšily a v rámci 7. RP dosáhly výše 7 217 milionů EUR ročně v porovnání s 2 761 miliony EUR v rámci 4. RP (viz obr. 1). Z hlediska rozpočtových položek představují největší oblast přímého centralizovaného řízení v rámci Komise (5). |
| --- | --- |

4.

Prostřednictvím rámcových programů poskytuje Společenství finanční prostředky výzkumným pracovníkům v Evropské unii, přidružených zemích a mezinárodních organizacích. Jejich rozpočty se v průběhu let značně zvýšily a v rámci 7. RP dosáhly výše 7 217 milionů EUR ročně v porovnání s 2 761 miliony EUR v rámci 4. RP (viz obr. 1). Z hlediska rozpočtových položek představují největší oblast přímého centralizovaného řízení v rámci Komise (5).

| 5. | Rámcové programy se od mnoha národních programů liší v tom, že zahrnují základní i aplikovaný výzkum s účastí průmyslových podniků a veřejných výzkumných organizací (6). Skládají se ze zvláštních programů (a podprogramů), které se zabývají širokými vědeckými oblastmi. Tyto programy obvykle sestávají z řady oblastí, které se soustředí na konkrétní vědecké otázky. Tyto oblasti jsou poté prováděny prostřednictvím projektů (nazývaných „nepřímými akcemi“) na základě výzev k předkládání nabídek. Tímto způsobem jsou v jednotlivých oblastech financovány stovky jednotlivých projektů. |
| --- | --- |

5.

Rámcové programy se od mnoha národních programů liší v tom, že zahrnují základní i aplikovaný výzkum s účastí průmyslových podniků a veřejných výzkumných organizací (6). Skládají se ze zvláštních programů (a podprogramů), které se zabývají širokými vědeckými oblastmi. Tyto programy obvykle sestávají z řady oblastí, které se soustředí na konkrétní vědecké otázky. Tyto oblasti jsou poté prováděny prostřednictvím projektů (nazývaných „nepřímými akcemi“) na základě výzev k předkládání nabídek. Tímto způsobem jsou v jednotlivých oblastech financovány stovky jednotlivých projektů.

| 6. | Podíl rámcových programů na celkovém veřejném financování VTR v rámci Evropské unie a jejích členských států se pohybuje v rozmezí od 4 % do 5 %. Jeho dopad na to, které výzkumné činnosti se v Evropě provádějí, je však podstatně větší. Důvodem je skutečnost, že z grantů Společenství se obecně kryje pouze část celkových finančních prostředků na projekt. Kromě toho musí výzkumní pracovníci při předkládání žádostí o financování prokázat, že se jejich projekty zabývají cíli, které jsou uvedeny ve výzvách k předkládání nabídek. Tímto způsobem rámcové programy motivují k tomu, aby se činnosti v oblasti VTR zaměřovaly na konkrétní cíle EU. |
| --- | --- |

6.

Podíl rámcových programů na celkovém veřejném financování VTR v rámci Evropské unie a jejích členských států se pohybuje v rozmezí od 4 % do 5 %. Jeho dopad na to, které výzkumné činnosti se v Evropě provádějí, je však podstatně větší. Důvodem je skutečnost, že z grantů Společenství se obecně kryje pouze část celkových finančních prostředků na projekt. Kromě toho musí výzkumní pracovníci při předkládání žádostí o financování prokázat, že se jejich projekty zabývají cíli, které jsou uvedeny ve výzvách k předkládání nabídek. Tímto způsobem rámcové programy motivují k tomu, aby se činnosti v oblasti VTR zaměřovaly na konkrétní cíle EU.

| 7. | V posledních letech došlo u rámcových programů k významným změnám v důsledku:






  — | nových politických výzev (lisabonská strategie a barcelonské cíle, vytvoření Evropského výzkumného prostoru (EVP) a většího využívání otevřené metody koordinace (7) u politiky v oblasti výzkumu a inovací), |
| --- | --- | --- |

7.

V posledních letech došlo u rámcových programů k významným změnám v důsledku:

—

nových politických výzev (lisabonská strategie a barcelonské cíle, vytvoření Evropského výzkumného prostoru (EVP) a většího využívání otevřené metody koordinace (7) u politiky v oblasti výzkumu a inovací),

| — | změny zaměření rámcových programů, od pouhého řešení technických problémů v rámci 4. RP a zabývání se konkrétními sociálními problémy v rámci 5. RP po podporu spolupráce výzkumných organizací v rámci EVP a přispění k vytvoření ekonomiky a společnosti založené na znalostech v rámci 6. a 7. RP, |
| --- | --- |

—

změny zaměření rámcových programů, od pouhého řešení technických problémů v rámci 4. RP a zabývání se konkrétními sociálními problémy v rámci 5. RP po podporu spolupráce výzkumných organizací v rámci EVP a přispění k vytvoření ekonomiky a společnosti založené na znalostech v rámci 6. a 7. RP,

| — | delších programových období (dříve 4 roky, v případě 7. RP nyní 7 let v souladu s finančním výhledem na období 2007–2013), |
| --- | --- |

—

delších programových období (dříve 4 roky, v případě 7. RP nyní 7 let v souladu s finančním výhledem na období 2007–2013),

| — | vyššího počtu členských států a zúčastněných zemí, |
| --- | --- |

—

vyššího počtu členských států a zúčastněných zemí,

| — | většího množství finančních prostředků, zejména v rámci stávajícího finančního výhledu, |
| --- | --- |

—

většího množství finančních prostředků, zejména v rámci stávajícího finančního výhledu,

| — | zřízení Evropské rady pro výzkum (ERV) a postoupení činností při řízení programů výkonným agenturám počínaje 7. RP a |
| --- | --- |

—

zřízení Evropské rady pro výzkum (ERV) a postoupení činností při řízení programů výkonným agenturám počínaje 7. RP a

| — | většího využívání rozsáhlých nástrojů financování (např. sítě excelence, integrované projekty, projekty podle článku 169, společné technologické iniciativy). |
| --- | --- |

—

většího využívání rozsáhlých nástrojů financování (např. sítě excelence, integrované projekty, projekty podle článku 169, společné technologické iniciativy).

Hodnocení a sledování rámcových programů

| 8. | Komise odpovídá za provedení programů a posouzení výsledků programů (8). V rámci Komise je hodnocení decentralizováno na jednotlivá generální ředitelství, přičemž ústřední útvary (zejména GŘ pro rozpočet a generální sekretariát) poskytují podporu a zajišťují koordinaci. |
| --- | --- |

8.

Komise odpovídá za provedení programů a posouzení výsledků programů (8). V rámci Komise je hodnocení decentralizováno na jednotlivá generální ředitelství, přičemž ústřední útvary (zejména GŘ pro rozpočet a generální sekretariát) poskytují podporu a zajišťují koordinaci.

| 9. | Tato zpráva používá vlastní definice Komise, pokud jde o „hodnocení“ jako „posouzení financovaných opatření na základě jejich výsledků, dopadu a potřeb, které mají uspokojit“ (9), a „monitorování“ jako poskytování informací o provádění probíhajících programů a projektů s cílem uspokojit potřeby řízení (10). Takto se činnosti rozlišují rovněž ve stávajících právních předpisech o 7. RP. |
| --- | --- |

9.

Tato zpráva používá vlastní definice Komise, pokud jde o „hodnocení“ jako „posouzení financovaných opatření na základě jejich výsledků, dopadu a potřeb, které mají uspokojit“ (9), a „monitorování“ jako poskytování informací o provádění probíhajících programů a projektů s cílem uspokojit potřeby řízení (10). Takto se činnosti rozlišují rovněž ve stávajících právních předpisech o 7. RP.

| 10. | K popisu výsledků činností v oblasti VTR se dále používá tato terminologie:






  — | „výstupy“ jsou poznatky, zboží a služby přímo vyprodukované v důsledku veřejné intervence (publikace, konferenční materiály, patenty, licence, prototypy, standardy, vyškolení vědci), |
| --- | --- | --- |

10.

K popisu výsledků činností v oblasti VTR se dále používá tato terminologie:

—

„výstupy“ jsou poznatky, zboží a služby přímo vyprodukované v důsledku veřejné intervence (publikace, konferenční materiály, patenty, licence, prototypy, standardy, vyškolení vědci),

| — | „důsledky“ jsou pozdější výsledky zpracování výstupů uživateli a |
| --- | --- |

—

„důsledky“ jsou pozdější výsledky zpracování výstupů uživateli a

| — | „dopady“ jsou dlouhodobé sociálně-ekonomické a politické změny, které veřejná intervence vyvolává. |
| --- | --- |

—

„dopady“ jsou dlouhodobé sociálně-ekonomické a politické změny, které veřejná intervence vyvolává.

Rámeček 1Příklad Globálního systému pro mobilní komunikace (GSM)V tomto příkladu byly „výstupem“ financování Společenství okamžité výsledky projektu, např. vypracování normy GSM. „Důsledkem“ bylo její přijetí jako normy digitální mobilní telefonie v Evropě i mimo ni, což značně přispělo k rozvoji odvětví telekomunikací. Konečně „dopady“ byly hospodářské, sociální a politické důsledky mezinárodního používání této technologie. Patří k nim přispění k vytváření pracovních příležitostí v odvětví telekomunikací a v souvisejících odvětvích a růst významu tohoto průmyslového odvětví v evropském hospodářství. GSM umožnil rovněž nový způsob komunikace mezi lidmi.

| 11. | Posouzení těchto výsledků však vyvolává řadu metodických problémů (viz příloha I). Sociálně-ekonomické změny jsou složité a konkrétní vztah mezi výzkumnou činností a zaznamenanými důsledky a dopady lze často sledovat jen obtížně. Ačkoliv tyto metodické problémy představují značnou potíž, nevylučují nutně účelné hodnocení. |
| --- | --- |

11.

Posouzení těchto výsledků však vyvolává řadu metodických problémů (viz příloha I). Sociálně-ekonomické změny jsou složité a konkrétní vztah mezi výzkumnou činností a zaznamenanými důsledky a dopady lze často sledovat jen obtížně. Ačkoliv tyto metodické problémy představují značnou potíž, nevylučují nutně účelné hodnocení.

| 12. | Komise má systém monitorování a hodnocení rámcových programů zaveden od 80. let minulého století (11). Počínaje 4. RP v polovině 90. let minulého století systém monitorování a hodnocení sestával z řady částečně propojených činností, včetně






  — | ročního monitorování (zejména provádění programu) a |
| --- | --- | --- |

12.

Komise má systém monitorování a hodnocení rámcových programů zaveden od 80. let minulého století (11). Počínaje 4. RP v polovině 90. let minulého století systém monitorování a hodnocení sestával z řady částečně propojených činností, včetně

—

ročního monitorování (zejména provádění programu) a

| — | pětiletého hodnocení činností rámcového programu (a od 6. RP dodatečného posouzení konkrétních záležitostí). |
| --- | --- |

—

pětiletého hodnocení činností rámcového programu (a od 6. RP dodatečného posouzení konkrétních záležitostí).

Obě činnosti musely být prováděny za pomoci externích odborníků (viz obr. 2 a příloha II).

Obrázek 2

4. RP až 7. RP – Hlavní požadavky na monitorování a hodnocení

| 4. RP (1995–1998) | 5. RP (1999–2002) | 6. RP (2003–2006) | 7. RP (2007–2013) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dvě hodnocení (v polovině období a závěrečné), u všech 20 podprogramů a RP; závěrečné hodnocení se překrývá s hodnocením 5. RP v polovině období | Dvě souběžná hodnocení (v polovině období), v každém případě pro 7 zvláštních programů a RP | Jedno hodnocení RP a jeho tří zvláštních programů (v polovině období), nikoliv však pro všech 20 podprogramů, doplněno konkrétním hodnocením a pravidelnými zprávami o pokroku (tj. monitorovacími zprávami) | nejméně pět hodnocení (ex ante, v polovině období a závěrečné), včetně zvláštní zprávy o pokroku před průběžným hodnocením |
| 1. | Ex ante: ne |

4. RP (1995–1998)

5. RP (1999–2002)

6. RP (2003–2006)

7. RP (2007–2013)

Dvě hodnocení (v polovině období a závěrečné), u všech 20 podprogramů a RP; závěrečné hodnocení se překrývá s hodnocením 5. RP v polovině období

Dvě souběžná hodnocení (v polovině období), v každém případě pro 7 zvláštních programů a RP

Jedno hodnocení RP a jeho tří zvláštních programů (v polovině období), nikoliv však pro všech 20 podprogramů, doplněno konkrétním hodnocením a pravidelnými zprávami o pokroku (tj. monitorovacími zprávami)

nejméně pět hodnocení (ex ante, v polovině období a závěrečné), včetně zvláštní zprávy o pokroku před průběžným hodnocením

1.

Ex ante: ne

| 1. | Ex ante: ne |
| --- | --- |

1.

Ex ante: ne

| 1. | Ex ante: ne |
| --- | --- |

1.

Ex ante: ne

| 1. | Ex ante:
  zahrnuto do posouzení dopadů návrhu Komise na 7. RP (2005). |
| --- | --- |

1.

zahrnuto do posouzení dopadů návrhu Komise na 7. RP (2005).

| 2. | V polovině období:






  — | „pětileté hodnocení“: v polovině RP, před příštím RP (1997). |
| --- | --- | --- |

2.

—

„pětileté hodnocení“: v polovině RP, před příštím RP (1997).

| 2. | V polovině období:






  — | pětileté hodnocení: před předložením návrhu na příští RP (2000), |
| --- | --- | --- |

2.

—

pětileté hodnocení: před předložením návrhu na příští RP (2000),

| — | přezkum pokroku v polovině RP (2001). |
| --- | --- |

—

přezkum pokroku v polovině RP (2001).

| 2. | V polovině období:






  — | hodnocení účelnosti nástrojů (2004), |
| --- | --- | --- |

2.

—

hodnocení účelnosti nástrojů (2004),

| — | pětileté hodnocení, před předložením návrhu na příští RP (2004), |
| --- | --- |

—

pětileté hodnocení, před předložením návrhu na příští RP (2004),

| — | pravidelné zprávy o pokroku (tj. monitorovací zprávy). |
| --- | --- |

—

pravidelné zprávy o pokroku (tj. monitorovací zprávy).

| 2. | V polovině období:






  — | ex post, 2 roky po skončení předchozího RP (2008), |
| --- | --- | --- |

2.

—

ex post, 2 roky po skončení předchozího RP (2008),

| — | zpráva o pokroku před průběžným hodnocením (do roku 2010), |
| --- | --- |

—

zpráva o pokroku před průběžným hodnocením (do roku 2010),

| — | průběžné hodnocení (2010). |
| --- | --- |

—

průběžné hodnocení (2010).

| 3. | Závěrečné:






  — | po skončení RP (1999) |
| --- | --- | --- |

3.

—

po skončení RP (1999)

| 3. | Závěrečné:
  ne |
| --- | --- |

3.

ne

| 3. | Závěrečné:
  ne

  [změněno rozhodnutím o 7. RP] |
| --- | --- |

3.

ne

[změněno rozhodnutím o 7. RP]

| 3. | Závěrečné:
  dva roky po skončení RP (2015), podpořeno specifickými studiemi, průběžným hodnocením a dalšími hodnotícími činnostmi prováděnými během celého období RP. |
| --- | --- |

3.

dva roky po skončení RP (2015), podpořeno specifickými studiemi, průběžným hodnocením a dalšími hodnotícími činnostmi prováděnými během celého období RP.

Zdroj: viz příloha II.

| 13. | Dosud byla provedena tři pětiletá hodnocení (12), jejichž výsledkem byly zprávy, které předložili p. Davignon, p. Majó a p. Ormala (1997, 2000 resp. 2004). GŘ pro informační společnost dále provedlo cílené posouzení svého zvláštního programu. Je třeba poznamenat, že pětiletá hodnocení byla podle právních předpisů o 7. RP zrušena a tím byla odstraněna překážka spočívající v tom, že se zásadní hodnocení musela soustředit na předchozích pět let, v důsledku čehož zahrnovala části dvou po sobě jdoucích programových období. V roce 2004 byla zveřejněna rovněž Marimónova zpráva (13), zvláštní hodnocení týkající se účelnosti nových nástrojů zavedených v rámci 6. RP. |
| --- | --- |

13.

Dosud byla provedena tři pětiletá hodnocení (12), jejichž výsledkem byly zprávy, které předložili p. Davignon, p. Majó a p. Ormala (1997, 2000 resp. 2004). GŘ pro informační společnost dále provedlo cílené posouzení svého zvláštního programu. Je třeba poznamenat, že pětiletá hodnocení byla podle právních předpisů o 7. RP zrušena a tím byla odstraněna překážka spočívající v tom, že se zásadní hodnocení musela soustředit na předchozích pět let, v důsledku čehož zahrnovala části dvou po sobě jdoucích programových období. V roce 2004 byla zveřejněna rovněž Marimónova zpráva (13), zvláštní hodnocení týkající se účelnosti nových nástrojů zavedených v rámci 6. RP.

| 14. | V roce 2000 a 2002 byl přezkoumán rámec pro hodnotící činnosti v Komisi (14). Tato sdělení byla aktualizována v roce 2007 s přihlédnutím k důsledkům správní reformy Komise a nového finančního nařízení (15). V těchto dokumentech je úloha a funkce hodnocení popsána v kontextu celkového cyklu plánování, programování a vykazování Komise a je stanoven soubor 21 standardů pro hodnocení a 18 modelů osvědčených postupů. Tyto dokumenty se dále zabývají použitím hodnocení při přípravě a zjednodušování právních předpisů EU. |
| --- | --- |

14.

V roce 2000 a 2002 byl přezkoumán rámec pro hodnotící činnosti v Komisi (14). Tato sdělení byla aktualizována v roce 2007 s přihlédnutím k důsledkům správní reformy Komise a nového finančního nařízení (15). V těchto dokumentech je úloha a funkce hodnocení popsána v kontextu celkového cyklu plánování, programování a vykazování Komise a je stanoven soubor 21 standardů pro hodnocení a 18 modelů osvědčených postupů. Tyto dokumenty se dále zabývají použitím hodnocení při přípravě a zjednodušování právních předpisů EU.

ROZSAH A KONCEPCE AUDITU

15.

| 15. | Hlavním cílem auditu bylo zjistit, zda má Komise přiměřený přístup při posuzování výsledků rámcových programů v oblasti VTR. |
| --- | --- |

Hlavním cílem auditu bylo zjistit, zda má Komise přiměřený přístup při posuzování výsledků rámcových programů v oblasti VTR.

| 16. | Za tímto účelem Účetní dvůr posuzoval, nakolik:






  — | byla stanovena explicitní logika intervence, která podporuje rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, a nakolik lze podle ní měřit a hodnotit výstupy, důsledky a dopady, a tak poskytnout řádný základ pro hodnocení a monitorování, |
| --- | --- | --- |

16.

Za tímto účelem Účetní dvůr posuzoval, nakolik:

—

byla stanovena explicitní logika intervence, která podporuje rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, a nakolik lze podle ní měřit a hodnotit výstupy, důsledky a dopady, a tak poskytnout řádný základ pro hodnocení a monitorování,

| — | byla stanovena strategie hodnocení rámcových programů podporující účelné a konzistentní hodnocení, |
| --- | --- |

—

byla stanovena strategie hodnocení rámcových programů podporující účelné a konzistentní hodnocení,

| — | organizační struktura systému hodnocení zajišťuje, aby hodnocení bylo patřičně koordinováno napříč jednotlivými rámcovými programy, aby na ně byly vyčleněny přiměřené prostředky a aby bylo zúčastněnými stranami vnímáno jako dostatečně nezávislé, |
| --- | --- |

—

organizační struktura systému hodnocení zajišťuje, aby hodnocení bylo patřičně koordinováno napříč jednotlivými rámcovými programy, aby na ně byly vyčleněny přiměřené prostředky a aby bylo zúčastněnými stranami vnímáno jako dostatečně nezávislé,

| — | metodiky použité k hodnocení zajišťují, aby byly příslušné záležitosti řešeny odpovídajícím způsobem, a hodnocení tudíž bylo vnímáno jako věrohodné, a |
| --- | --- |

—

metodiky použité k hodnocení zajišťují, aby byly příslušné záležitosti řešeny odpovídajícím způsobem, a hodnocení tudíž bylo vnímáno jako věrohodné, a

| — | činnosti v oblasti hodnocení a monitorování poskytují informace a analýzu, které lze použít ke zlepšení probíhajících programů (programy, které se „poučí“ z předchozích chyb, tzv. learning programmes) a k přípravě budoucích rámcových programů. |
| --- | --- |

—

činnosti v oblasti hodnocení a monitorování poskytují informace a analýzu, které lze použít ke zlepšení probíhajících programů (programy, které se „poučí“ z předchozích chyb, tzv. learning programmes) a k přípravě budoucích rámcových programů.

| 17. | Tato zpráva zahrnuje příslušná opatření pro 4. RP (1995–1998), 5. RP (1999–2002) a 6. RP (2003–2006). Zabývá se rovněž právními požadavky, které v současnosti platí v rámci 7. RP (2007–2013), ale nijak neposuzuje dokument Komise týkající se 7. RP „Posouzení dopadů a hodnocení ex ante“ (16). Zaměřuje se na monitorování a hodnocení programů ex post, nikoliv na hodnocení návrhů projektů ex ante nebo hodnocení samotných projektů ex post. |
| --- | --- |

17.

Tato zpráva zahrnuje příslušná opatření pro 4. RP (1995–1998), 5. RP (1999–2002) a 6. RP (2003–2006). Zabývá se rovněž právními požadavky, které v současnosti platí v rámci 7. RP (2007–2013), ale nijak neposuzuje dokument Komise týkající se 7. RP „Posouzení dopadů a hodnocení ex ante“ (16). Zaměřuje se na monitorování a hodnocení programů ex post, nikoliv na hodnocení návrhů projektů ex ante nebo hodnocení samotných projektů ex post.

| 18. | Audit se uskutečnil za účasti Rady auditorů ESVO a s pomocí externích odborníků. Důkazní informace byly shromážděny prostřednictvím:






  — | auditní činnosti u Komise (dokumentární přezkum a pohovory se zaměstnanci), která zahrnovala určení právních a zákonných požadavků, přezkum cílů a kritérií výkonnosti, analýzu více než 80 monitorovacích a hodnotících zpráv a analýzu organizace hodnotících činností v rámci Komise, |
| --- | --- | --- |

18.

Audit se uskutečnil za účasti Rady auditorů ESVO a s pomocí externích odborníků. Důkazní informace byly shromážděny prostřednictvím:

—

auditní činnosti u Komise (dokumentární přezkum a pohovory se zaměstnanci), která zahrnovala určení právních a zákonných požadavků, přezkum cílů a kritérií výkonnosti, analýzu více než 80 monitorovacích a hodnotících zpráv a analýzu organizace hodnotících činností v rámci Komise,

| — | pohovorů s více než 90 odborníky, kteří byli určeni jako účastníci v členských státech a přidružených zemích (Česká republika, Německo, Estonsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Finsko, Švédsko, Spojené království a Norsko), |
| --- | --- |

—

pohovorů s více než 90 odborníky, kteří byli určeni jako účastníci v členských státech a přidružených zemích (Česká republika, Německo, Estonsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Finsko, Švédsko, Spojené království a Norsko),

| — | průzkumů u institucionálních zúčastněných stran ve výboru ITRE Evropského parlamentu (17) a ve výboru CREST Rady (18), |
| --- | --- |

—

průzkumů u institucionálních zúčastněných stran ve výboru ITRE Evropského parlamentu (17) a ve výboru CREST Rady (18),

| — | konzultací s více než 65 odborníky v oblasti hodnocení výzkumu v USA a Kanadě jako mezinárodní srovnávací skupinou, |
| --- | --- |

—

konzultací s více než 65 odborníky v oblasti hodnocení výzkumu v USA a Kanadě jako mezinárodní srovnávací skupinou,

| — | přezkumu odborné literatury o současných trendech v hodnocení výzkumu a |
| --- | --- |

—

přezkumu odborné literatury o současných trendech v hodnocení výzkumu a

| — | projednání zjištění auditu, závěrů a doporučení s evropskými a severoamerickými odborníky na hodnocení výzkumu v průběhu řady schůzek účelové pracovní skupiny v únoru 2007. |
| --- | --- |

—

projednání zjištění auditu, závěrů a doporučení s evropskými a severoamerickými odborníky na hodnocení výzkumu v průběhu řady schůzek účelové pracovní skupiny v únoru 2007.

AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY

Logika intervence, stanovení cílů a ukazatele výkonnosti

| 19. | Účelné hodnocení a monitorování vyžaduje jasné cíle a příslušné ukazatele výkonnosti na úrovni politiky, programu a projektu, pomocí nichž lze posoudit výsledky veřejné intervence. Z osvědčených postupů v jiných rozpočtových oblastech EU a dalších oblastech vyplývá, že by tyto cíle a ukazatele měly být vymezeny v rámci logiky intervence. |
| --- | --- |

19.

Účelné hodnocení a monitorování vyžaduje jasné cíle a příslušné ukazatele výkonnosti na úrovni politiky, programu a projektu, pomocí nichž lze posoudit výsledky veřejné intervence. Z osvědčených postupů v jiných rozpočtových oblastech EU a dalších oblastech vyplývá, že by tyto cíle a ukazatele měly být vymezeny v rámci logiky intervence.

| 20. | Logiku intervence lze definovat jako soubor hypotetických souvislostí mezi příčinou a následkem, které popisují, jak intervence podle očekávání dosáhne celkových cílů (19). Pokyny Komise k hodnocení uvádějí, že logika intervence stanoví „konceptuální souvislost od vstupu intervence k jejím výstupům a následně dopadům na společnost v podobě výsledků a důsledků“ (20). V celé této zprávě se používá tato definice. |
| --- | --- |

20.

Logiku intervence lze definovat jako soubor hypotetických souvislostí mezi příčinou a následkem, které popisují, jak intervence podle očekávání dosáhne celkových cílů (19). Pokyny Komise k hodnocení uvádějí, že logika intervence stanoví „konceptuální souvislost od vstupu intervence k jejím výstupům a následně dopadům na společnost v podobě výsledků a důsledků“ (20). V celé této zprávě se používá tato definice.

| 21. | Účetní dvůr posoudil, nakolik byla pro rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, zavedena logika intervence, která poskytla řádný základ pro hodnocení a monitorování. |
| --- | --- |

21.

Účetní dvůr posoudil, nakolik byla pro rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, zavedena logika intervence, která poskytla řádný základ pro hodnocení a monitorování.

Logika intervence pro rámcové programy není explicitně stanovena

| 22. | Definování logiky intervence by mělo být od samého počátku hlavním prvkem návrhu programu. Výchozím bodem pro takovouto logiku intervence pro rámcové programy by měl být článek 163 Smlouvy, v němž se uvádí, že je nutné posilovat vědecké a technologické základy a zajistit větší konkurenceschopnost (viz bod 2). Toto by bylo potřeba více konkretizovat z hlediska různých vědeckých oblastí zahrnutých do rámcových programů a různých používaných nástrojů. |
| --- | --- |

22.

Definování logiky intervence by mělo být od samého počátku hlavním prvkem návrhu programu. Výchozím bodem pro takovouto logiku intervence pro rámcové programy by měl být článek 163 Smlouvy, v němž se uvádí, že je nutné posilovat vědecké a technologické základy a zajistit větší konkurenceschopnost (viz bod 2). Toto by bylo potřeba více konkretizovat z hlediska různých vědeckých oblastí zahrnutých do rámcových programů a různých používaných nástrojů.

| 23. | Na všech úrovních však chybí explicitně stanovený logický model, který by vysvětloval, jak rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, přispívají k vědeckému a technologickému pokroku a inovacím. |
| --- | --- |

23.

Na všech úrovních však chybí explicitně stanovený logický model, který by vysvětloval, jak rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, přispívají k vědeckému a technologickému pokroku a inovacím.

| 24. | Neexistenci logiky intervence pro rámcové programy zdůraznila rovněž skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004, která uvedla, že „... skupiny jako naše mají vyplnit mezeru mezi důkazy shromážděnými převážně na úrovni projektu na straně jedné a vyššími sociálně-ekonomickými cíli výzkumné politiky na straně druhé. Momentálně je však vztah obtížné stanovit kvůli způsobu, jakým se rámcový program plánuje. Ten postrádá jednoznačné logické spojení mezi nejvyššími cíli a konkrétními cíli v oblasti výzkumu a poznatků“ (21). |
| --- | --- |

24.

Neexistenci logiky intervence pro rámcové programy zdůraznila rovněž skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004, která uvedla, že „... skupiny jako naše mají vyplnit mezeru mezi důkazy shromážděnými převážně na úrovni projektu na straně jedné a vyššími sociálně-ekonomickými cíli výzkumné politiky na straně druhé. Momentálně je však vztah obtížné stanovit kvůli způsobu, jakým se rámcový program plánuje. Ten postrádá jednoznačné logické spojení mezi nejvyššími cíli a konkrétními cíli v oblasti výzkumu a poznatků“ (21).

| 25. | Jiný přístup se používá v některých členských státech (např. Nizozemsku, Finsku) a v USA (viz obr. 3), kde je stanovení logiky intervence mnohem samozřejmější, a v Kanadě, kde je povinné pro všechny programy (viz příloha III). Používání logiky intervence v návrhu programu zde vede k cílenějším a lépe strukturovaným programům. Komise ji zavádí i v jiných oblastech politiky Společenství (např. vnější pomoc) (22).
  Obrázek 3
  Stanovení hierarchie cílů na základě logických modelů – příklad zemědělského výzkumu v USA








  Politika | Program | Projekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Cíl politiky:
  přispět k lepšímu živobytí rodin zemědělců. | | |
| Účel:
  vyšší zemědělská výroba, produktivita a příjmy domácností zemědělců. | Cíl programu:
  přispět k vyšší zemědělské výrobě, produktivitě a příjmům domácností zemědělců. | |
| Očekávaný výsledek:
  větší používání lepších zemědělských technologií ze strany cílových zemědělců. | Účel:
  širší používání lepších zemědělských technologií ze strany zemědělců (např. rýže). | Cíl projektu:
  přispět k většímu využívání doporučených lepších technologií. |
| | Očekávaný výsledek:
  poskytnutí/šíření doporučení pro cílové zemědělce. | Účel:
  poskytnout doporučení ohledně lepších technologií vhodných pro cílové zemědělce. |
| | | Očekávané výsledky (např.):








  1. | určení technologií založených na prioritách zemědělců, |

25.

Jiný přístup se používá v některých členských státech (např. Nizozemsku, Finsku) a v USA (viz obr. 3), kde je stanovení logiky intervence mnohem samozřejmější, a v Kanadě, kde je povinné pro všechny programy (viz příloha III). Používání logiky intervence v návrhu programu zde vede k cílenějším a lépe strukturovaným programům. Komise ji zavádí i v jiných oblastech politiky Společenství (např. vnější pomoc) (22).

Obrázek 3

Stanovení hierarchie cílů na základě logických modelů – příklad zemědělského výzkumu v USA

Politika

Program

Projekt

Cíl politiky:
  přispět k lepšímu živobytí rodin zemědělců.

Účel:
  vyšší zemědělská výroba, produktivita a příjmy domácností zemědělců.

Cíl programu:
  přispět k vyšší zemědělské výrobě, produktivitě a příjmům domácností zemědělců.

Očekávaný výsledek:
  větší používání lepších zemědělských technologií ze strany cílových zemědělců.

Účel:
  širší používání lepších zemědělských technologií ze strany zemědělců (např. rýže).

Cíl projektu:
  přispět k většímu využívání doporučených lepších technologií.

Očekávaný výsledek:
  poskytnutí/šíření doporučení pro cílové zemědělce.

Účel:
  poskytnout doporučení ohledně lepších technologií vhodných pro cílové zemědělce.

Očekávané výsledky (např.):

1.

určení technologií založených na prioritách zemědělců,

| 2. | vytvoření a úprava technologií, |
| --- | --- |

2.

vytvoření a úprava technologií,

| 3. | ověření technologií na polích zemědělců. |
| --- | --- |

3.

ověření technologií na polích zemědělců.

Zdroj: Americká Národní rada pro zemědělský výzkum.

| 26. | Základní odůvodnění veřejné intervence a předpokládané příčinné souvislosti (podle nichž je program poté podrobně naplánován, prováděn a posouzen) nejsou nijak kodifikovány, což narušuje účelné hodnocení a monitorování rámcových programů. Tak tomu je zejména v důsledku toho, jak jsou stanoveny cíle programu a ukazatele výkonnosti. |
| --- | --- |

26.

Základní odůvodnění veřejné intervence a předpokládané příčinné souvislosti (podle nichž je program poté podrobně naplánován, prováděn a posouzen) nejsou nijak kodifikovány, což narušuje účelné hodnocení a monitorování rámcových programů. Tak tomu je zejména v důsledku toho, jak jsou stanoveny cíle programu a ukazatele výkonnosti.

Bez explicitně stanoveného logického modelu je obtížnější stanovit koherentní cíle programu

| 27. | Skutečnost, že není explicitně stanoveno základní odůvodnění veřejné intervence, ztěžuje koherentní nastavení a strukturování cílů programu. To je zřejmé z toho, že:






  — | není jasné, jak programové cíle rámcových programů souvisejí s cíli politiky, např. celkovým cílem podle článku 163 Smlouvy, cíli uvedenými v lisabonské strategii a barcelonském prohlášení (viz body 2 a 7), |
| --- | --- | --- |

27.

Skutečnost, že není explicitně stanoveno základní odůvodnění veřejné intervence, ztěžuje koherentní nastavení a strukturování cílů programu. To je zřejmé z toho, že:

—

není jasné, jak programové cíle rámcových programů souvisejí s cíli politiky, např. celkovým cílem podle článku 163 Smlouvy, cíli uvedenými v lisabonské strategii a barcelonském prohlášení (viz body 2 a 7),

| — | vztah mezi jednotlivými cíli programu, a to jak na různých úrovních právních předpisů (např. rozhodnutí o rámcovém programu, rozhodnutí o zvláštním programu a pravidla účasti a šíření výsledků), tak mezi základními akty a pracovními programy Komise, není vždy zřejmý. |
| --- | --- |

—

vztah mezi jednotlivými cíli programu, a to jak na různých úrovních právních předpisů (např. rozhodnutí o rámcovém programu, rozhodnutí o zvláštním programu a pravidla účasti a šíření výsledků), tak mezi základními akty a pracovními programy Komise, není vždy zřejmý.

| 28. | Komise se v pracovních programech pokusila stanovit operační cíle na základě cílů programu definovaných v právních předpisech týkajících se rámcových programů. Tato její snaha však v téměř žádném případu nevedla k objasnění základní logiky programů a cíle uvedené v pracovních programech nebyly konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené, což je od roku 2003 podle finančního nařízení (23) právně stanovený požadavek. |
| --- | --- |

28.

Komise se v pracovních programech pokusila stanovit operační cíle na základě cílů programu definovaných v právních předpisech týkajících se rámcových programů. Tato její snaha však v téměř žádném případu nevedla k objasnění základní logiky programů a cíle uvedené v pracovních programech nebyly konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené, což je od roku 2003 podle finančního nařízení (23) právně stanovený požadavek.

| 29. | Není jasné, nakolik lze cíle politiky sledovat prostřednictvím zvláštních programů, pracovních programů a výzev k předkládání nabídek pro jednotlivé projekty spolufinancované Společenstvím. Dokud nebudou tyto vztahy objasněny, příspěvek rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, k dosažení těchto cílů nebude možné posoudit. Při auditu bylo zjištěno, že Komise ve svých hodnoceních může uvést jen málo důkazů (či nemůže poskytnout žádné přesvědčivé důkazy) o dosažení dlouhodobějších cílů, a to na úrovni projektů i programů (viz bod 82). |
| --- | --- |

29.

Není jasné, nakolik lze cíle politiky sledovat prostřednictvím zvláštních programů, pracovních programů a výzev k předkládání nabídek pro jednotlivé projekty spolufinancované Společenstvím. Dokud nebudou tyto vztahy objasněny, příspěvek rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, k dosažení těchto cílů nebude možné posoudit. Při auditu bylo zjištěno, že Komise ve svých hodnoceních může uvést jen málo důkazů (či nemůže poskytnout žádné přesvědčivé důkazy) o dosažení dlouhodobějších cílů, a to na úrovni projektů i programů (viz bod 82).

Neexistence explicitně stanovené logiky intervence a jasných cílů ztěžuje vypracování ukazatelů výkonnosti

| 30. | Neexistence explicitně stanoveného modelu logiky a jasně vysvětlených cílů programu rovněž bránila ve vypracování ukazatelů výkonnosti ke sledování dosažení cílů programu, pokud jde o výstupy, důsledky a dopady, takže dosud nebyly takovéto ukazatele „účelnosti“ pro rámcové programy vůbec stanoveny (viz bod 73). |
| --- | --- |

30.

Neexistence explicitně stanoveného modelu logiky a jasně vysvětlených cílů programu rovněž bránila ve vypracování ukazatelů výkonnosti ke sledování dosažení cílů programu, pokud jde o výstupy, důsledky a dopady, takže dosud nebyly takovéto ukazatele „účelnosti“ pro rámcové programy vůbec stanoveny (viz bod 73).

| 31. | V této situaci je rovněž obtížnější provádět přezkum probíhajících projektů financovaných těmito programy a následné hodnocení dokončených projektů, což přispívá k potížím při agregaci hodnocení projektů na úroveň programu (viz příloha I a bod 84). |
| --- | --- |

31.

V této situaci je rovněž obtížnější provádět přezkum probíhajících projektů financovaných těmito programy a následné hodnocení dokončených projektů, což přispívá k potížím při agregaci hodnocení projektů na úroveň programu (viz příloha I a bod 84).

Systém ABB/ABM není ve stávající zavedené podobě vhodným nástrojem pro měření výkonnosti rámcových programů

| 32. | Některé ukazatele, které sledují efektivnost provádění programů (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby), lze nalézt ve výročních monitorovacích zprávách Komise a rovněž v rámci systému Komise pro řízení podle jednotlivých činností (ABM). |
| --- | --- |

32.

Některé ukazatele, které sledují efektivnost provádění programů (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby), lze nalézt ve výročních monitorovacích zprávách Komise a rovněž v rámci systému Komise pro řízení podle jednotlivých činností (ABM).

| 33. | Dosud však generální ředitelství zabývající se výzkumem dokonce i při provádění téhož zvláštního programu (nebo podprogramu) nepoužívala standardizovanou nebo srovnatelnou nomenklaturu pro sestavení rozpočtu podle jednotlivých činností (Activity-Based Budgeting (ABB)) a související ukazatele. Tyto ukazatele proto nelze použít ke srovnání výkonnosti mezi jednotlivými programy, ani v jejich rámci.

  Rámeček 2ABB/ABM, jak je v současnosti zaveden v generálních ředitelstvích zabývajících se výzkumemV systému ABB/ABM se na rámcové programy vztahují dvě různé oblasti politiky, v jejichž rámci jsou činnosti těchto programů prezentovány podle různé nomenklatury specifické pro jednotlivá generální ředitelství (24). To platí dokonce pro zvláštní programy a podprogramy prováděné více generálními ředitelstvími. Cíle ABM byly stanoveny podle odlišných základních zásad (25) a – jak uvádí útvar interního auditu Komise (26) – většinou byly formulovány obecně a popisují snahy nebo činnosti. Ukazatele byly zpravidla orientovány na vstupy (např. počet schůzek atd.). Některé zohledňovaly efektivnost procesu (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby), avšak mezi programy a generálními ředitelstvími nebyly srovnatelné kvůli rozdílům v nomenklatuře ABB, ve specifických předpokladech jednotlivých generálních ředitelství (např. zahájení a ukončení zvláštních správních procesů) a základním souboru (např. druh grantové dohody, druh platby), který se vzal v úvahu při jejich výpočtu. |
| --- | --- |

33.

Dosud však generální ředitelství zabývající se výzkumem dokonce i při provádění téhož zvláštního programu (nebo podprogramu) nepoužívala standardizovanou nebo srovnatelnou nomenklaturu pro sestavení rozpočtu podle jednotlivých činností (Activity-Based Budgeting (ABB)) a související ukazatele. Tyto ukazatele proto nelze použít ke srovnání výkonnosti mezi jednotlivými programy, ani v jejich rámci.

Rámeček 2ABB/ABM, jak je v současnosti zaveden v generálních ředitelstvích zabývajících se výzkumemV systému ABB/ABM se na rámcové programy vztahují dvě různé oblasti politiky, v jejichž rámci jsou činnosti těchto programů prezentovány podle různé nomenklatury specifické pro jednotlivá generální ředitelství (24). To platí dokonce pro zvláštní programy a podprogramy prováděné více generálními ředitelstvími. Cíle ABM byly stanoveny podle odlišných základních zásad (25) a – jak uvádí útvar interního auditu Komise (26) – většinou byly formulovány obecně a popisují snahy nebo činnosti. Ukazatele byly zpravidla orientovány na vstupy (např. počet schůzek atd.). Některé zohledňovaly efektivnost procesu (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby), avšak mezi programy a generálními ředitelstvími nebyly srovnatelné kvůli rozdílům v nomenklatuře ABB, ve specifických předpokladech jednotlivých generálních ředitelství (např. zahájení a ukončení zvláštních správních procesů) a základním souboru (např. druh grantové dohody, druh platby), který se vzal v úvahu při jejich výpočtu.

Doporučení

34.

| 34. | V budoucích legislativních návrzích pro Radu a Evropský parlament by Komise měla explicitně stanovit logiku intervence pro rámcový program jako celek a části, z nichž se skládá. |
| --- | --- |

V budoucích legislativních návrzích pro Radu a Evropský parlament by Komise měla explicitně stanovit logiku intervence pro rámcový program jako celek a části, z nichž se skládá.

| 35. | Pro 7. RP by Komise měla:






  — | jasně popsat cíle rámcového programu a zvláštních programů (a podprogramů), které jsou jeho součástí, a jak by jich mělo být dosaženo, |
| --- | --- | --- |

35.

Pro 7. RP by Komise měla:

—

jasně popsat cíle rámcového programu a zvláštních programů (a podprogramů), které jsou jeho součástí, a jak by jich mělo být dosaženo,

| — | pro jednotlivé zvláštní programy (a podprogramy) objasnit vztah mezi vědeckými a sociálně-ekonomickými cíli a |
| --- | --- |

—

pro jednotlivé zvláštní programy (a podprogramy) objasnit vztah mezi vědeckými a sociálně-ekonomickými cíli a

| — | stanovit příslušné operační cíle. |
| --- | --- |

—

stanovit příslušné operační cíle.

| 36. | V rámci monitorovacího systému 7. RP by Komise měla pro každý zvláštní program (a podprogram) vypracovat omezený, avšak vyvážený soubor ukazatelů výkonnosti pro měření efektivnosti a účelnosti provádění programu. |
| --- | --- |

36.

V rámci monitorovacího systému 7. RP by Komise měla pro každý zvláštní program (a podprogram) vypracovat omezený, avšak vyvážený soubor ukazatelů výkonnosti pro měření efektivnosti a účelnosti provádění programu.

| 37. | Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla harmonizovat svou nomenklaturu ABM/ABB, aby ukazatele výkonnosti byly srovnatelné jak v čase, tak pokud možno mezi jednotlivými zvláštními programy (a podprogramy). |
| --- | --- |

37.

Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla harmonizovat svou nomenklaturu ABM/ABB, aby ukazatele výkonnosti byly srovnatelné jak v čase, tak pokud možno mezi jednotlivými zvláštními programy (a podprogramy).

Strategie hodnocení

| 38. | Strategie hodnocení stanoví koncepční rámec, v němž jsou jednotlivé hodnotící činnosti navrženy, naplánovány, prováděny a používány. Z osvědčených postupů v jiných rozpočtových oblastech EU a v dalších oblastech vyplývá, že by tato strategie měla vzít v úvahu hlavní právní, organizační a metodické záležitosti vztahující se k hodnocení programů. To zahrnuje otázku, jaká hodnocení mají být provedena, kým a kdy, jak mají být shromážděny údaje, jaké metodické přístupy mají být použity a jak mají být zjištění sdělena a dále sledována. |
| --- | --- |

38.

Strategie hodnocení stanoví koncepční rámec, v němž jsou jednotlivé hodnotící činnosti navrženy, naplánovány, prováděny a používány. Z osvědčených postupů v jiných rozpočtových oblastech EU a v dalších oblastech vyplývá, že by tato strategie měla vzít v úvahu hlavní právní, organizační a metodické záležitosti vztahující se k hodnocení programů. To zahrnuje otázku, jaká hodnocení mají být provedena, kým a kdy, jak mají být shromážděny údaje, jaké metodické přístupy mají být použity a jak mají být zjištění sdělena a dále sledována.

| 39. | Zavedení takovéto strategie a zajištění, aby byla provedena, je předpokladem pro to, aby se hodnocení stalo nedílnou součástí organizační kultury Komise a jejího rozhodovacího procesu. Účetní dvůr však uznává, že vzhledem k rozmanitosti vědeckých oblastí zahrnutých do rámcových programů by tato strategie měla každému odpovědnému generálnímu ředitelství poskytovat přiměřenou míru pružnosti a neměla být příliš preskriptivní. |
| --- | --- |

39.

Zavedení takovéto strategie a zajištění, aby byla provedena, je předpokladem pro to, aby se hodnocení stalo nedílnou součástí organizační kultury Komise a jejího rozhodovacího procesu. Účetní dvůr však uznává, že vzhledem k rozmanitosti vědeckých oblastí zahrnutých do rámcových programů by tato strategie měla každému odpovědnému generálnímu ředitelství poskytovat přiměřenou míru pružnosti a neměla být příliš preskriptivní.

| 40. | Účetní dvůr kontroloval, nakolik Komise zavedla takovouto strategii hodnocení v oblasti rámcových programů. |
| --- | --- |

40.

Účetní dvůr kontroloval, nakolik Komise zavedla takovouto strategii hodnocení v oblasti rámcových programů.

Absence komplexní strategie pro hodnocení rámcových programů

| 41. | Komise poprvé zveřejnila svůj přístup k hodnocení rámcových programů v 80. letech minulého století (27). Tento přístup byl aktualizován v roce 1996, kdy Komise informovala Evropský parlament a Radu o tom, co tehdy považovala za důležité základní zásady pro monitorování a hodnocení, a objasnila zamýšlený přístup po přijetí 4. RP (28). Nejednalo se však o komplexní strategii hodnocení, jak je popsána výše (viz body 38 a 39). Navíc v letech 1996–2006 Komise svůj přístup k hodnocení 5. RP a 6. RP výrazně nerevidovala, a to navzdory skutečnosti, že se změnil rozsah i zaměření těchto programů (viz bod 7). Konkrétně generální ředitelství zabývající se výzkumem nedohodla konzistentní přístup k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, nad rámec legislativních požadavků přijatých v roce 1999 (pro 5. RP), v roce 2002 (pro 6. RP) a 2006 (pro 7. RP) (29). |
| --- | --- |

41.

Komise poprvé zveřejnila svůj přístup k hodnocení rámcových programů v 80. letech minulého století (27). Tento přístup byl aktualizován v roce 1996, kdy Komise informovala Evropský parlament a Radu o tom, co tehdy považovala za důležité základní zásady pro monitorování a hodnocení, a objasnila zamýšlený přístup po přijetí 4. RP (28). Nejednalo se však o komplexní strategii hodnocení, jak je popsána výše (viz body 38 a 39). Navíc v letech 1996–2006 Komise svůj přístup k hodnocení 5. RP a 6. RP výrazně nerevidovala, a to navzdory skutečnosti, že se změnil rozsah i zaměření těchto programů (viz bod 7). Konkrétně generální ředitelství zabývající se výzkumem nedohodla konzistentní přístup k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, nad rámec legislativních požadavků přijatých v roce 1999 (pro 5. RP), v roce 2002 (pro 6. RP) a 2006 (pro 7. RP) (29).

| 42. | Neexistence takového strategického přístupu k hodnocení v této oblasti představuje pro současné programové období konkrétní problém, neboť 7. RP provádí společně několik generálních ředitelství, Evropská rada pro výzkum a výkonné agentury, a dále s ohledem na povinné střídání zaměstnanců na citlivých místech dle požadavků finančního nařízení. Je to rovněž v rozporu se současnou praxí v oblasti vnější pomoci (která je druhou největší oblastí přímo řízenou Komisí). V této oblasti se od roku 2002 příslušná generální ředitelství dohodla na společných víceletých strategiích hodnocení v návaznosti na programová období (viz bod 52). |
| --- | --- |

42.

Neexistence takového strategického přístupu k hodnocení v této oblasti představuje pro současné programové období konkrétní problém, neboť 7. RP provádí společně několik generálních ředitelství, Evropská rada pro výzkum a výkonné agentury, a dále s ohledem na povinné střídání zaměstnanců na citlivých místech dle požadavků finančního nařízení. Je to rovněž v rozporu se současnou praxí v oblasti vnější pomoci (která je druhou největší oblastí přímo řízenou Komisí). V této oblasti se od roku 2002 příslušná generální ředitelství dohodla na společných víceletých strategiích hodnocení v návaznosti na programová období (viz bod 52).

| 43. | Neexistence jasně stanovené strategie hodnocení je rovněž silně v rozporu se situací v USA a Kanadě, kde strategii vyžaduje právní rámec (viz příloha III). |
| --- | --- |

43.

Neexistence jasně stanovené strategie hodnocení je rovněž silně v rozporu se situací v USA a Kanadě, kde strategii vyžaduje právní rámec (viz příloha III).

| 44. | Jak je vysvětleno níže, napříč rámcovými programy existují značné rozdíly v pokrytí a intenzitě hodnocení. Vyskytly se i další nedostatky, např. problémy s koordinací, rozdíly v metodických přístupech, problémy s načasováním a nedostatky v komunikaci a při kontrole opatření přijatých v návaznosti na zjištění hodnocení, jimiž se zabývají další oddíly této zprávy. Tyto nedostatky odrážejí skutečnost, že neexistuje žádná strategie hodnocení rámcových programů. |
| --- | --- |

44.

Jak je vysvětleno níže, napříč rámcovými programy existují značné rozdíly v pokrytí a intenzitě hodnocení. Vyskytly se i další nedostatky, např. problémy s koordinací, rozdíly v metodických přístupech, problémy s načasováním a nedostatky v komunikaci a při kontrole opatření přijatých v návaznosti na zjištění hodnocení, jimiž se zabývají další oddíly této zprávy. Tyto nedostatky odrážejí skutečnost, že neexistuje žádná strategie hodnocení rámcových programů.

Rozdíly v pokrytí a intenzitě hodnocení napříč rámcovými programy

| 45. | Rámcové programy se skládají z řady zvláštních programů (a podprogramů), které se mohou značně lišit, pokud jde o jejich účel, základní dynamiku a rozpočtové položky (pro 7. RP viz příloha IV). Zvláštní ustanovení jednotlivých rozhodnutí o rámcových programech a finančního nařízení (30) (které vyžaduje hodnocení programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji) společně znamenají, že právní požadavek na hodnocení rámcového programu jako celku i většiny jeho zvláštních programů, které jsou jeho součástí, platí od 4. RP. |
| --- | --- |

45.

Rámcové programy se skládají z řady zvláštních programů (a podprogramů), které se mohou značně lišit, pokud jde o jejich účel, základní dynamiku a rozpočtové položky (pro 7. RP viz příloha IV). Zvláštní ustanovení jednotlivých rozhodnutí o rámcových programech a finančního nařízení (30) (které vyžaduje hodnocení programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji) společně znamenají, že právní požadavek na hodnocení rámcového programu jako celku i většiny jeho zvláštních programů, které jsou jeho součástí, platí od 4. RP.

| 46. | Komise nestanovila pravidlo, pokud jde o to, kdy mají být zvláštní programy nebo podprogramy rámcového programu vyhodnoceny, nebo společnou prahovou hodnotu, při jejímž překročení je nutno hodnocení provést. To vedlo k nejednotným výkladům toho, co by se mělo hodnotit a jak podrobně:






  — | GŘ pro informační společnost mělo za to, že program IST jako takový je důležitým výdajovým programem a v roce 2004 provedlo úplné pětileté hodnocení souběžně s hodnocením rámcového programu jako celku, |
| --- | --- | --- |

46.

Komise nestanovila pravidlo, pokud jde o to, kdy mají být zvláštní programy nebo podprogramy rámcového programu vyhodnoceny, nebo společnou prahovou hodnotu, při jejímž překročení je nutno hodnocení provést. To vedlo k nejednotným výkladům toho, co by se mělo hodnotit a jak podrobně:

—

GŘ pro informační společnost mělo za to, že program IST jako takový je důležitým výdajovým programem a v roce 2004 provedlo úplné pětileté hodnocení souběžně s hodnocením rámcového programu jako celku,

| — | GŘ pro výzkum takovéto hodnocení na úrovni zvláštních programů systematicky neorganizovalo, a to navzdory skutečnosti, že rozpočty několika programů, za něž neslo odpovědnost, byly srovnatelné velikosti. |
| --- | --- |

—

GŘ pro výzkum takovéto hodnocení na úrovni zvláštních programů systematicky neorganizovalo, a to navzdory skutečnosti, že rozpočty několika programů, za něž neslo odpovědnost, byly srovnatelné velikosti.

| 47. | V důsledku toho nebyly v případě pětiletého hodnocení v roce 2004 značné části programů 4. RP a 5. RP (odpovídající 30 % všech rozpočtových položek pro 4. RP a 50 % pro 5. RP) vyhodnoceny vůbec. To znamená, že Komise nesplnila požadavky na hodnocení stanovené v článku 27 finančního nařízení. |
| --- | --- |

47.

V důsledku toho nebyly v případě pětiletého hodnocení v roce 2004 značné části programů 4. RP a 5. RP (odpovídající 30 % všech rozpočtových položek pro 4. RP a 50 % pro 5. RP) vyhodnoceny vůbec. To znamená, že Komise nesplnila požadavky na hodnocení stanovené v článku 27 finančního nařízení.

| 48. | Tyto odlišné výklady ohledně minimálních právních požadavků týkajících se hodnocení a z toho plynoucí nedostatečné hodnocení rámcových programů v minulosti ilustrují nedostatečnou koordinaci a důsledek neexistence strategického přístupu Komise pro jejich hodnocení. |
| --- | --- |

48.

Tyto odlišné výklady ohledně minimálních právních požadavků týkajících se hodnocení a z toho plynoucí nedostatečné hodnocení rámcových programů v minulosti ilustrují nedostatečnou koordinaci a důsledek neexistence strategického přístupu Komise pro jejich hodnocení.

Doporučení

49.

| 49. | Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla naléhavě vypracovat a dohodnout společnou strategii hodnocení rámcových programů. Tato strategie by měla zahrnovat konzistentní přístup k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, aniž by byla příliš preskriptivní. Dále by měla poskytnout vodítko, pokud jde o minimální úroveň, na niž je nutno hodnocení provést, aby se zohlednila specifika jednotlivých vědeckých oblastí. |
| --- | --- |

Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla naléhavě vypracovat a dohodnout společnou strategii hodnocení rámcových programů. Tato strategie by měla zahrnovat konzistentní přístup k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, aniž by byla příliš preskriptivní. Dále by měla poskytnout vodítko, pokud jde o minimální úroveň, na niž je nutno hodnocení provést, aby se zohlednila specifika jednotlivých vědeckých oblastí.

Organizace hodnocení rámcových programů

| 50. | Hodnocení rámcových programů musí být podpořeno odpovídajícími organizačními opatřeními, která by měla vyplývat ze strategického zaměření Komise pro hodnocení rámcových programů. Účetní dvůr ověřoval, nakolik organizační struktura zajistila, aby byl systém hodnocení patřičně koordinován, aby na něj byly vyčleněny přiměřené prostředky a rovněž aby byl zúčastněnými stranami vnímán jako dostatečně nezávislý. |
| --- | --- |

50.

Hodnocení rámcových programů musí být podpořeno odpovídajícími organizačními opatřeními, která by měla vyplývat ze strategického zaměření Komise pro hodnocení rámcových programů. Účetní dvůr ověřoval, nakolik organizační struktura zajistila, aby byl systém hodnocení patřičně koordinován, aby na něj byly vyčleněny přiměřené prostředky a rovněž aby byl zúčastněnými stranami vnímán jako dostatečně nezávislý.

Komise

Rámcové programy jsou prováděny společně několika generálními ředitelstvími, přičemž odpovědnost za hodnocení je decentralizovaná

| 51. | V rámci Komise odpovídají za vyhodnocení výdajových programů jednotlivá generální ředitelství (viz bod 8) a v rámci každého generálního ředitelství byla vytvořena hodnotící jednotka. Tyto hodnotící jednotky jsou pověřeny plánováním, koordinací a prováděním hodnocení. |
| --- | --- |

51.

V rámci Komise odpovídají za vyhodnocení výdajových programů jednotlivá generální ředitelství (viz bod 8) a v rámci každého generálního ředitelství byla vytvořena hodnotící jednotka. Tyto hodnotící jednotky jsou pověřeny plánováním, koordinací a prováděním hodnocení.

| 52. | Neexistence zvláštního koordinačního subjektu nebo jediného subjektu pro hodnocení rámcového programu jako celku, např. úřadu pro společné hodnocení pro generální ředitelství zabývající se výzkumem, je v rozporu s ostatními oblastmi politiky. V oblasti vnější pomoci byla pro tři generální ředitelství (pro rozvoj, pro vnější vztahy a úřad EuropeAid) zřízena jednotka pro společné hodnocení, která převzala hodnocení rozvojových programů Komise v třetích zemích (viz bod 42). |
| --- | --- |

52.

Neexistence zvláštního koordinačního subjektu nebo jediného subjektu pro hodnocení rámcového programu jako celku, např. úřadu pro společné hodnocení pro generální ředitelství zabývající se výzkumem, je v rozporu s ostatními oblastmi politiky. V oblasti vnější pomoci byla pro tři generální ředitelství (pro rozvoj, pro vnější vztahy a úřad EuropeAid) zřízena jednotka pro společné hodnocení, která převzala hodnocení rozvojových programů Komise v třetích zemích (viz bod 42).

| 53. | GŘ pro výzkum zajišťuje prostřednictvím interní „sítě Komise pro hodnocení VTR“ výměnu poznatků mezi hodnotícími jednotkami jednotlivých generálních ředitelství, není však oprávněno stanovit minimální požadavky na hodnocení. Tento mechanismus však nepostačoval k zajištění odpovídající koordinace hodnocení rámcových programů ze strany Komise. |
| --- | --- |

53.

GŘ pro výzkum zajišťuje prostřednictvím interní „sítě Komise pro hodnocení VTR“ výměnu poznatků mezi hodnotícími jednotkami jednotlivých generálních ředitelství, není však oprávněno stanovit minimální požadavky na hodnocení. Tento mechanismus však nepostačoval k zajištění odpovídající koordinace hodnocení rámcových programů ze strany Komise.

| 54. | V roce 2000 a 2002 a pak opět v roce 2007 Komise revidovala svůj celkový přístup k hodnocení (viz bod 14). Přestože nebylo zjištěno žádné významné zlepšení způsobu, jakým jsou hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, plánována, navrhována a prováděna, obecně generální ředitelství zabývající se výzkumem dodržela požadavky platné pro celou Komisi. |
| --- | --- |

54.

V roce 2000 a 2002 a pak opět v roce 2007 Komise revidovala svůj celkový přístup k hodnocení (viz bod 14). Přestože nebylo zjištěno žádné významné zlepšení způsobu, jakým jsou hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, plánována, navrhována a prováděna, obecně generální ředitelství zabývající se výzkumem dodržela požadavky platné pro celou Komisi.

Ústřední útvary Komise: stanoví standardy, ale nevymáhají je

| 55. | Ústřední útvary Komise (zejména GŘ pro rozpočet a generální sekretariát) poskytují metodické pokyny, stanoví společné standardy v rámci Komise jako celku (viz body 14 a 70) a monitorují, jak generální ředitelství a útvary tyto standardy aplikují. Nemohou však nařídit, jak mají být hodnocení prováděna v praxi. |
| --- | --- |

55.

Ústřední útvary Komise (zejména GŘ pro rozpočet a generální sekretariát) poskytují metodické pokyny, stanoví společné standardy v rámci Komise jako celku (viz body 14 a 70) a monitorují, jak generální ředitelství a útvary tyto standardy aplikují. Nemohou však nařídit, jak mají být hodnocení prováděna v praxi.

| 56. | Ze zkušeností v USA a Kanadě vyplývá, že vymáhání normotvornými subjekty zde přispívá k zajištění účinného fungování systému hodnocení. V obou zemích federální ministerstva stanoví a prosazují rámec, v němž se posuzuje úspěch programu (viz příloha III). Prostředí je sice jiné, nicméně jejich systémy jsou založeny na stejné základní zásadě, že by podobu systému hodnocení měl posoudit a jeho účelnost přezkoumat subjekt nezávislý na subjektu provádějícím program. Totéž lze zaznamenat v některých členských státech (např. Francii (31), Španělsku (32), Německu (33)), kde na hodnocení prováděná financujícími agenturami dohlížejí externí subjekty, nebo dokonce provádějí tato hodnocení samy. |
| --- | --- |

56.

Ze zkušeností v USA a Kanadě vyplývá, že vymáhání normotvornými subjekty zde přispívá k zajištění účinného fungování systému hodnocení. V obou zemích federální ministerstva stanoví a prosazují rámec, v němž se posuzuje úspěch programu (viz příloha III). Prostředí je sice jiné, nicméně jejich systémy jsou založeny na stejné základní zásadě, že by podobu systému hodnocení měl posoudit a jeho účelnost přezkoumat subjekt nezávislý na subjektu provádějícím program. Totéž lze zaznamenat v některých členských státech (např. Francii (31), Španělsku (32), Německu (33)), kde na hodnocení prováděná financujícími agenturami dohlížejí externí subjekty, nebo dokonce provádějí tato hodnocení samy.

Skupiny

Skupiny externích odborníků: vyžadované právními předpisy o rámcových programech od 4. RP

| 57. | Počínaje 4. RP musí většinu zásadních hodnocení (a roční monitorování) rámcových programů provádět skupiny externích odborníků (nebo s jejich pomocí) (viz příloha II). Navzdory potížím při hledání vhodných odborníků mohou takovéto skupiny zajistit transparentnost, poskytnout určitou míru nezávislosti, usnadnit zapojení zúčastněných stran a uplatnit znalost rámcového programu, hodnocení a základních vědeckých otázek. |
| --- | --- |

57.

Počínaje 4. RP musí většinu zásadních hodnocení (a roční monitorování) rámcových programů provádět skupiny externích odborníků (nebo s jejich pomocí) (viz příloha II). Navzdory potížím při hledání vhodných odborníků mohou takovéto skupiny zajistit transparentnost, poskytnout určitou míru nezávislosti, usnadnit zapojení zúčastněných stran a uplatnit znalost rámcového programu, hodnocení a základních vědeckých otázek.

| 58. | To potvrdily průzkumy Účetního dvora, z nichž vyplynulo, že respondenti považují systém hodnocení Komise založený na skupinách za systém, který zaručuje nezávislost (viz obr. 4). |
| --- | --- |

58.

To potvrdily průzkumy Účetního dvora, z nichž vyplynulo, že respondenti považují systém hodnocení Komise založený na skupinách za systém, který zaručuje nezávislost (viz obr. 4).

Image

Nedostatky přístupu založeného na skupinách zavedeného Komisí

| 59. | Navzdory tomuto pozitivnímu vnímání se (jak členové skupin a zúčastněné strany upozornili Účetní dvůr v průběhu auditu) využívání skupin ze strany Komise k hodnocení rámcových programů vyznačovalo těmito nedostatky:






  — | hodnotící skupiny jsou obvykle zřízeny méně než jeden rok před tím, než má být jejich zpráva vyhotovena, a scházejí se pouze k omezenému počtu zasedání. To členům skupin ztěžuje možnost ovlivnit vymezení údajů a analýzu potřebnou pro jejich práci. Vzhledem k tomu, že se jedná o skupiny „ad hoc“ a dočasné skupiny, nelze poznatky o programech snadno shromáždit a důležité otázky sledovat v průběhu času. To je problémem zejména v případě, kdy je (jako v případě 7. RP) v průběhu programového období naplánována řada zásadních hodnocení (viz příloha II). Je to rovněž v rozporu s praxí Komise v případě jejích odborných poradních skupin pro rámcové programy, které jsou stálými subjekty (34). Rovněž v Kanadě (35) jsou hodnotící skupiny stálé, aby byl zajištěn konzistentní a vnitřně provázaný přístup (viz příloha III), |
| --- | --- | --- |

59.

Navzdory tomuto pozitivnímu vnímání se (jak členové skupin a zúčastněné strany upozornili Účetní dvůr v průběhu auditu) využívání skupin ze strany Komise k hodnocení rámcových programů vyznačovalo těmito nedostatky:

—

hodnotící skupiny jsou obvykle zřízeny méně než jeden rok před tím, než má být jejich zpráva vyhotovena, a scházejí se pouze k omezenému počtu zasedání. To členům skupin ztěžuje možnost ovlivnit vymezení údajů a analýzu potřebnou pro jejich práci. Vzhledem k tomu, že se jedná o skupiny „ad hoc“ a dočasné skupiny, nelze poznatky o programech snadno shromáždit a důležité otázky sledovat v průběhu času. To je problémem zejména v případě, kdy je (jako v případě 7. RP) v průběhu programového období naplánována řada zásadních hodnocení (viz příloha II). Je to rovněž v rozporu s praxí Komise v případě jejích odborných poradních skupin pro rámcové programy, které jsou stálými subjekty (34). Rovněž v Kanadě (35) jsou hodnotící skupiny stálé, aby byl zajištěn konzistentní a vnitřně provázaný přístup (viz příloha III),

| — | při stanovení zadání skupin a upřesnění otázek hodnocení Komise nekonzultuje externí zúčastněné strany, např. výrobní odvětví a významné výzkumné organizace podílející se na rámcových programech. Monitorovací skupina z roku 2004 tento problém rovněž zaznamenala a poznamenala, že „... možní uživatelé by měli být do procesu zapojeni v počáteční fázi“ (36), a |
| --- | --- |

—

při stanovení zadání skupin a upřesnění otázek hodnocení Komise nekonzultuje externí zúčastněné strany, např. výrobní odvětví a významné výzkumné organizace podílející se na rámcových programech. Monitorovací skupina z roku 2004 tento problém rovněž zaznamenala a poznamenala, že „... možní uživatelé by měli být do procesu zapojeni v počáteční fázi“ (36), a

| — | skupiny fungují způsobem, který se liší od „nezávislého rovnocenného posouzení“. Jejich členové nemají čas provést hodnocení sami; obvykle radí na základě údajů a důkazů, které jsou jim poskytnuty z jiných zdrojů. V důsledku časového omezení mají skupiny jen omezenou možnost zadat další studie potřebné k zodpovězení otázek stanovených v jejich zadání. Až na několik málo výjimek měly v praxi skupiny pro pětileté hodnocení k dispozici pouze informace poskytnuté Komisí. |
| --- | --- |

—

skupiny fungují způsobem, který se liší od „nezávislého rovnocenného posouzení“. Jejich členové nemají čas provést hodnocení sami; obvykle radí na základě údajů a důkazů, které jsou jim poskytnuty z jiných zdrojů. V důsledku časového omezení mají skupiny jen omezenou možnost zadat další studie potřebné k zodpovězení otázek stanovených v jejich zadání. Až na několik málo výjimek měly v praxi skupiny pro pětileté hodnocení k dispozici pouze informace poskytnuté Komisí.

Prostředky

Pro hodnocení rámcových programů nebyly výslovně vyčleněny žádné prostředky

| 60. | Finanční prostředky na hodnocení jsou poskytovány ročně podle potřeb stanovených generálními ředitelstvími provádějícími rámcové programy. V současné době pocházejí z prostředků celé Komise z GŘ pro rozpočet a prostředků z administrativní části rozpočtu na úrovni dotčených generálních ředitelství. Zvláštní opatření jsou kromě toho financována jako nepřímé akce z provozního rozpočtu rámcových programů. To znamená, že žádná částka není vyhrazena výslovně na hodnocení. |
| --- | --- |

60.

Finanční prostředky na hodnocení jsou poskytovány ročně podle potřeb stanovených generálními ředitelstvími provádějícími rámcové programy. V současné době pocházejí z prostředků celé Komise z GŘ pro rozpočet a prostředků z administrativní části rozpočtu na úrovni dotčených generálních ředitelství. Zvláštní opatření jsou kromě toho financována jako nepřímé akce z provozního rozpočtu rámcových programů. To znamená, že žádná částka není vyhrazena výslovně na hodnocení.

| 61. | V roce 2006 byl za celou Komisi průměrný počet zaměstnanců pracujících v oblasti hodnocení a řízení založeného na činnostech odhadován přibližně na 1 % celkového počtu zaměstnanců (37). U činností týkajících se monitorování a hodnocení rámcových programů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje se pak jednalo o 1,2 % v GŘ pro výzkum a 1,3 % v GŘ pro informační společnost. V případě GŘ pro výzkum byly více než dvě třetiny těchto lidských zdrojů přiděleny oddělením pro operační programy, a nikoliv hodnotící jednotce a hodnocení bylo pouze jedním z úkolů, které jim byly zadány. |
| --- | --- |

61.

V roce 2006 byl za celou Komisi průměrný počet zaměstnanců pracujících v oblasti hodnocení a řízení založeného na činnostech odhadován přibližně na 1 % celkového počtu zaměstnanců (37). U činností týkajících se monitorování a hodnocení rámcových programů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje se pak jednalo o 1,2 % v GŘ pro výzkum a 1,3 % v GŘ pro informační společnost. V případě GŘ pro výzkum byly více než dvě třetiny těchto lidských zdrojů přiděleny oddělením pro operační programy, a nikoliv hodnotící jednotce a hodnocení bylo pouze jedním z úkolů, které jim byly zadány.

Finanční prostředky na hodnocení rámcových programů jsou nižší, než doporučila Komise

| 62. | Prostředky vyhrazené na hodnocení lze rovněž vyjádřit jako procento celkových rozpočtových položek přidělených na program. Z údajů získaných během auditu vyplývá, že v případě výzkumných programů v rámci členských států tato částka leží v rozmezí od 0,1 % do 2 %. Komise ve svých pokynech navrhuje, aby na hodnocení bylo vyhrazeno 0,5 % rozpočtu programu (38). U větších programů však úspory z rozsahu znamenají, že by mohla postačovat menší část jejich rozpočtů. |
| --- | --- |

62.

Prostředky vyhrazené na hodnocení lze rovněž vyjádřit jako procento celkových rozpočtových položek přidělených na program. Z údajů získaných během auditu vyplývá, že v případě výzkumných programů v rámci členských států tato částka leží v rozmezí od 0,1 % do 2 %. Komise ve svých pokynech navrhuje, aby na hodnocení bylo vyhrazeno 0,5 % rozpočtu programu (38). U větších programů však úspory z rozsahu znamenají, že by mohla postačovat menší část jejich rozpočtů.

| 63. | Porovnání údajů Komise o výdajích na hodnocení v období 2003–2006 a rozpočtových položek pro jednotlivá generální ředitelství ukazuje, že celkový průměr činí přibližně 0,15 %, což je výrazně méně, než navrhuje Komise. Podrobnější analýza za rok 2006 odhaluje, že GŘ pro informační společnost vynaložilo na hodnocení přibližně čtyřikrát více než GŘ pro výzkum v porovnání s přidělenými částkami v rámci jejich působnosti. V GŘ pro výzkum je navíc na hodnocení vyhrazeno v přepočtu na plnou pracovní dobu pouze 0,7 % úředníka na milion eur ročního rozpočtu. Pro srovnání, GŘ pro informační společnost vyčleňuje dvojnásobek. |
| --- | --- |

63.

Porovnání údajů Komise o výdajích na hodnocení v období 2003–2006 a rozpočtových položek pro jednotlivá generální ředitelství ukazuje, že celkový průměr činí přibližně 0,15 %, což je výrazně méně, než navrhuje Komise. Podrobnější analýza za rok 2006 odhaluje, že GŘ pro informační společnost vynaložilo na hodnocení přibližně čtyřikrát více než GŘ pro výzkum v porovnání s přidělenými částkami v rámci jejich působnosti. V GŘ pro výzkum je navíc na hodnocení vyhrazeno v přepočtu na plnou pracovní dobu pouze 0,7 % úředníka na milion eur ročního rozpočtu. Pro srovnání, GŘ pro informační společnost vyčleňuje dvojnásobek.

| 64. | Jak ukazuje tato zpráva, toto dodatečné úsilí vynakládané GŘ pro informační společnost vedlo k ucelenějšímu pokrytí hodnocením (viz body 13 a 46) a (jak se ukázalo ve vzorku hodnotících studií přezkoumaných Účetním dvorem) k použití metodik, které jsou pro potřeby hodnocení vhodnější (viz bod 84). |
| --- | --- |

64.

Jak ukazuje tato zpráva, toto dodatečné úsilí vynakládané GŘ pro informační společnost vedlo k ucelenějšímu pokrytí hodnocením (viz body 13 a 46) a (jak se ukázalo ve vzorku hodnotících studií přezkoumaných Účetním dvorem) k použití metodik, které jsou pro potřeby hodnocení vhodnější (viz bod 84).

| 65. | Odhad nákladů, který Účetní dvůr provedl na základě údajů poskytnutých Komisí, ukazuje, že by systém hodnocení založený na návrzích předložených v této zprávě v průměru představoval méně než 0,4 % rozpočtových položek 7. RP. To by pokrylo náklady na skupiny, externě vypracované studie, zaměstnance úřadu pro společné hodnocení i ve stávajících hodnotících jednotkách v rámci jednotlivých generálních ředitelství a různé jiné náklady (39). |
| --- | --- |

65.

Odhad nákladů, který Účetní dvůr provedl na základě údajů poskytnutých Komisí, ukazuje, že by systém hodnocení založený na návrzích předložených v této zprávě v průměru představoval méně než 0,4 % rozpočtových položek 7. RP. To by pokrylo náklady na skupiny, externě vypracované studie, zaměstnance úřadu pro společné hodnocení i ve stávajících hodnotících jednotkách v rámci jednotlivých generálních ředitelství a různé jiné náklady (39).

Doporučení

66.

| 66. | Generální ředitelství zabývající se výzkumem by kromě existujících hodnotících jednotek v rámci jednotlivých generálních ředitelství měla zvážit zřízení úřadu pro společné hodnocení. V souladu se stávající praxí v jiných oblastech politiky by tento úřad mohl koordinovat činnosti Komise v oblasti hodnocení rámcového programu jako celku. Takovéto společné podpůrné funkce byly v minulosti doporučeny pro generální ředitelství provádějící rámcové programy (40) a po vytvoření ERV a postoupení provádění programů výkonným agenturám se v budoucnu mohou stát ještě důležitějšími. |
| --- | --- |

Generální ředitelství zabývající se výzkumem by kromě existujících hodnotících jednotek v rámci jednotlivých generálních ředitelství měla zvážit zřízení úřadu pro společné hodnocení. V souladu se stávající praxí v jiných oblastech politiky by tento úřad mohl koordinovat činnosti Komise v oblasti hodnocení rámcového programu jako celku. Takovéto společné podpůrné funkce byly v minulosti doporučeny pro generální ředitelství provádějící rámcové programy (40) a po vytvoření ERV a postoupení provádění programů výkonným agenturám se v budoucnu mohou stát ještě důležitějšími.

| 67. | Komise by měla nadále využívat hodnotící skupiny, aby jí napomáhaly při hodnotících činnostech. Komise by však měla uvážit, jak strukturu skupin sladit s celkovou strukturou programů v rámci rámcového programu. To by bylo možno provést prostřednictvím skupin pro zvláštní programy a popřípadě podprogramy (viz příloha IV). Tyto skupiny by navíc měly být vytvořeny v dostatečném předstihu, aby Komisi poskytovaly účelnou podporu a činily tak po celé programové období i po jeho skončení. |
| --- | --- |

67.

Komise by měla nadále využívat hodnotící skupiny, aby jí napomáhaly při hodnotících činnostech. Komise by však měla uvážit, jak strukturu skupin sladit s celkovou strukturou programů v rámci rámcového programu. To by bylo možno provést prostřednictvím skupin pro zvláštní programy a popřípadě podprogramy (viz příloha IV). Tyto skupiny by navíc měly být vytvořeny v dostatečném předstihu, aby Komisi poskytovaly účelnou podporu a činily tak po celé programové období i po jeho skončení.

| 68. | Komise by měla znovu uvážit prostředky, které mají být použity k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí. |
| --- | --- |

68.

Komise by měla znovu uvážit prostředky, které mají být použity k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí.

Metodiky a postupy hodnocení

| 69. | Účelné hodnocení vyžaduje použití odpovídajících metodik a postupů. Účetní dvůr ověřoval, v jakém rozsahu existovaly zvláštní pokyny pro hodnocení rámcových programů, zda byly včas náležitě analyzovány informační potřeby a zda měli hodnotitelé k dispozici příslušné údaje. S přihlédnutím k hodnotícím studiím provedeným Komisí (či jejím jménem) Účetní dvůr zkoumal, zda postupy použité pro jednotlivé studie poskytly dostatečný základ pro zodpovězení otázek hodnocení stanovených pro pětiletá hodnocení. V úvahu se bralo rovněž to, jak mohou k vyhodnocení rámcových programů přispět jednotlivá hodnocení na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

69.

Účelné hodnocení vyžaduje použití odpovídajících metodik a postupů. Účetní dvůr ověřoval, v jakém rozsahu existovaly zvláštní pokyny pro hodnocení rámcových programů, zda byly včas náležitě analyzovány informační potřeby a zda měli hodnotitelé k dispozici příslušné údaje. S přihlédnutím k hodnotícím studiím provedeným Komisí (či jejím jménem) Účetní dvůr zkoumal, zda postupy použité pro jednotlivé studie poskytly dostatečný základ pro zodpovězení otázek hodnocení stanovených pro pětiletá hodnocení. V úvahu se bralo rovněž to, jak mohou k vyhodnocení rámcových programů přispět jednotlivá hodnocení na vnitrostátní úrovni.

Využití specifických standardů a pokynů pro rámcové programy

| 70. | GŘ pro rozpočet vydalo několik sdělení objasňujících jeho politiku hodnocení a poskytujících pravidla pro provádění hodnocení a stanovilo soubor standardů pro celou Komisi (viz body 14 a 55) (41). Příslušná generální ředitelství vypracovala zvláštní pokyny pro hodnocení rovněž pro ostatní oblasti politiky (42). |
| --- | --- |

70.

GŘ pro rozpočet vydalo několik sdělení objasňujících jeho politiku hodnocení a poskytujících pravidla pro provádění hodnocení a stanovilo soubor standardů pro celou Komisi (viz body 14 a 55) (41). Příslušná generální ředitelství vypracovala zvláštní pokyny pro hodnocení rovněž pro ostatní oblasti politiky (42).

| 71. | Tak tomu však není v případě rámcových programů. Existuje řada metodických pokynů a sad nástrojů pro hodnotící činnosti v oblasti výzkumu, které byly zveřejněny (nebo financovány) Komisí (43). Ty však neposkytují konkrétní pokyny, jak provádět hodnocení rámcových programů, ani nedefinují, jak mají zaměstnanci Komise nebo externí odborníci používat hlavní pojmy nebo terminologii. To přispělo k níže popsaným problémům. |
| --- | --- |

71.

Tak tomu však není v případě rámcových programů. Existuje řada metodických pokynů a sad nástrojů pro hodnotící činnosti v oblasti výzkumu, které byly zveřejněny (nebo financovány) Komisí (43). Ty však neposkytují konkrétní pokyny, jak provádět hodnocení rámcových programů, ani nedefinují, jak mají zaměstnanci Komise nebo externí odborníci používat hlavní pojmy nebo terminologii. To přispělo k níže popsaným problémům.

Potřeby údajů a shromažďování údajů

Nedostatečná analýza informačních potřeb

| 72. | Generální ředitelství zabývající se výzkumem nevěnovala dostatečnou pozornost pochopení toho, jaké údaje jsou nezbytné pro účely hodnocení a monitorování. Komise neprovedla systematickou a ucelenou analýzu informačních potřeb a požadavky na údaje upřesnila opožděně v průběhu programového období a bez patřičného přihlédnutí k celkovým potřebám hodnocení. Jediným společným pokusem jednotlivých generálních ředitelství dohodnout se na takovýchto údajích byl sociálně-ekonomický dotazník pro 6. RP (viz bod 76). Tento dotazník však byl dokončen v roce 2004 (tři roky po zahájení programového období) a zahrnuje především takové aspekty jako účast mužů a žen a ekologické dopady, nikoliv vědecké výstupy (např. otázky duševního vlastnictví, publikace atd.), důsledky nebo dopady. |
| --- | --- |

72.

Generální ředitelství zabývající se výzkumem nevěnovala dostatečnou pozornost pochopení toho, jaké údaje jsou nezbytné pro účely hodnocení a monitorování. Komise neprovedla systematickou a ucelenou analýzu informačních potřeb a požadavky na údaje upřesnila opožděně v průběhu programového období a bez patřičného přihlédnutí k celkovým potřebám hodnocení. Jediným společným pokusem jednotlivých generálních ředitelství dohodnout se na takovýchto údajích byl sociálně-ekonomický dotazník pro 6. RP (viz bod 76). Tento dotazník však byl dokončen v roce 2004 (tři roky po zahájení programového období) a zahrnuje především takové aspekty jako účast mužů a žen a ekologické dopady, nikoliv vědecké výstupy (např. otázky duševního vlastnictví, publikace atd.), důsledky nebo dopady.

| 73. | Posouzení programů silně závisí na dostupnosti tří druhů údajů:






  — | údaje shromážděné podle ukazatelů účelnosti, jejichž analýza poskytne informace o pokroku směrem k cílům programu. Nedostatečná logika intervence zmíněná výše znamená, že bylo obtížné takovéto ukazatele stanovit (viz bod 30). V praxi měly shromážděné údaje jen malý význam pro měření dosažení cílů programu, |
| --- | --- | --- |

73.

Posouzení programů silně závisí na dostupnosti tří druhů údajů:

—

údaje shromážděné podle ukazatelů účelnosti, jejichž analýza poskytne informace o pokroku směrem k cílům programu. Nedostatečná logika intervence zmíněná výše znamená, že bylo obtížné takovéto ukazatele stanovit (viz bod 30). V praxi měly shromážděné údaje jen malý význam pro měření dosažení cílů programu,

| — | údaje o řízení programů (podle ukazatelů „efektivnosti“) a |
| --- | --- |

—

údaje o řízení programů (podle ukazatelů „efektivnosti“) a

| — | údaje o účastnících (např. míra zapojení významných výzkumných organizací). |
| --- | --- |

—

údaje o účastnících (např. míra zapojení významných výzkumných organizací).

| 74. | Komise by měla mít k dispozici zejména poslední dva druhy údajů. Avšak vzhledem k problémům s interními počítačovými systémy Komise, které jsou zdrojem většiny údajů o řízení programů a o účastnících (44), došlo v praxi v tomto ohledu ke značným problémům (45). |
| --- | --- |

74.

Komise by měla mít k dispozici zejména poslední dva druhy údajů. Avšak vzhledem k problémům s interními počítačovými systémy Komise, které jsou zdrojem většiny údajů o řízení programů a o účastnících (44), došlo v praxi v tomto ohledu ke značným problémům (45).

| 75. | To dokládají značné prodlevy při předkládání zpráv podle článku 173 a ročních monitorovacích zpráv (až o 16 měsíců později v případě zpráv podle článku 173 (46) a až o 7 měsíců později u ročních monitorovacích zpráv v období od roku 2002 do roku 2005). Jelikož tyto informace byly trvale opožděny, jejich využití bylo jen omezené. |
| --- | --- |

75.

To dokládají značné prodlevy při předkládání zpráv podle článku 173 a ročních monitorovacích zpráv (až o 16 měsíců později v případě zpráv podle článku 173 (46) a až o 7 měsíců později u ročních monitorovacích zpráv v období od roku 2002 do roku 2005). Jelikož tyto informace byly trvale opožděny, jejich využití bylo jen omezené.

Neúčelný přístup k získávání údajů hodnocení od účastníků

| 76. | Od 5. RP Komise od účastníků na základě smlouvy systematicky vyžadovala, aby poskytovali údaje potřebné k měření splnění cílů programu, pokud jde o výstupy, důsledky a dopady:






  — | v rámci 5. RP se od účastníků vyžadovalo, aby po dokončení projektu předložili „technologický prováděcí plán“ spolu se závěrečnou zprávou; tyto dokumenty měly často nízkou kvalitu nebo nebyly poskytnuty vůbec, |
| --- | --- | --- |

76.

Od 5. RP Komise od účastníků na základě smlouvy systematicky vyžadovala, aby poskytovali údaje potřebné k měření splnění cílů programu, pokud jde o výstupy, důsledky a dopady:

—

v rámci 5. RP se od účastníků vyžadovalo, aby po dokončení projektu předložili „technologický prováděcí plán“ spolu se závěrečnou zprávou; tyto dokumenty měly často nízkou kvalitu nebo nebyly poskytnuty vůbec,

| — | v rámci 6. RP museli účastníci předložit „plán šíření a využití poznatků“ a při předkládání ročních technických zpráv museli odpovědět na standardizovaný dotazník týkající se sociálně-ekonomických záležitostí. |
| --- | --- |

—

v rámci 6. RP museli účastníci předložit „plán šíření a využití poznatků“ a při předkládání ročních technických zpráv museli odpovědět na standardizovaný dotazník týkající se sociálně-ekonomických záležitostí.

| 77. | Tyto smluvní požadavky na poskytování údajů pro účastníky znamenaly zbytečnou administrativní zátěž. Např. co se týká ročního dotazníku pro 6. RP, údaje jsou shromažďovány mnohem častěji, než je nutné, a navíc z celého souboru projektů, přičemž by postačoval reprezentativní vzorek. To pravděpodobně vede k „únavě z hodnocení“. Tyto informace byly kromě toho shromažďovány v nevhodné době; mnoho základních záležitostí, o nichž jsou získávány údaje, je střednědobé nebo dlouhodobější povahy, takže shromažďování údajů ve smluvní době trvání projektu je samozřejmě předčasné (47). Proto se informace získané pomocí těchto nástrojů v praxi využívaly k hodnocení v rámci 5. RP a 6. RP pouze omezeně. |
| --- | --- |

77.

Tyto smluvní požadavky na poskytování údajů pro účastníky znamenaly zbytečnou administrativní zátěž. Např. co se týká ročního dotazníku pro 6. RP, údaje jsou shromažďovány mnohem častěji, než je nutné, a navíc z celého souboru projektů, přičemž by postačoval reprezentativní vzorek. To pravděpodobně vede k „únavě z hodnocení“. Tyto informace byly kromě toho shromažďovány v nevhodné době; mnoho základních záležitostí, o nichž jsou získávány údaje, je střednědobé nebo dlouhodobější povahy, takže shromažďování údajů ve smluvní době trvání projektu je samozřejmě předčasné (47). Proto se informace získané pomocí těchto nástrojů v praxi využívaly k hodnocení v rámci 5. RP a 6. RP pouze omezeně.

| 78. | Žádný ze zavedených systémů však nestanoví, že informace mají být standardizovaným způsobem shromážděny na konci doby životnosti projektu (nebo krátce poté). Zúčastněné strany, s nimiž byl veden pohovor, navrhovaly, aby tyto informace zahrnovaly splnění cílů projektu, dosažení zamýšlených (a neplánovaných) výsledků a vnímání přidané hodnoty projektů v rámci programů Společenství ze strany účastníků. Tyto informace by mohly rovněž tvořit základ pro externí přezkumy dokončených projektů (48). |
| --- | --- |

78.

Žádný ze zavedených systémů však nestanoví, že informace mají být standardizovaným způsobem shromážděny na konci doby životnosti projektu (nebo krátce poté). Zúčastněné strany, s nimiž byl veden pohovor, navrhovaly, aby tyto informace zahrnovaly splnění cílů projektu, dosažení zamýšlených (a neplánovaných) výsledků a vnímání přidané hodnoty projektů v rámci programů Společenství ze strany účastníků. Tyto informace by mohly rovněž tvořit základ pro externí přezkumy dokončených projektů (48).

| 79. | Spolu s rozsáhlejším využíváním scientometrických metod (např. analýzy citací) k posouzení výsledků projektu (viz bod 83) by to mohlo Komisi poskytnout základ pro přechod na systém financování činností v oblasti VTR spolufinancovaných Společenstvím, který je více založen na výsledcích (49). |
| --- | --- |

79.

Spolu s rozsáhlejším využíváním scientometrických metod (např. analýzy citací) k posouzení výsledků projektu (viz bod 83) by to mohlo Komisi poskytnout základ pro přechod na systém financování činností v oblasti VTR spolufinancovaných Společenstvím, který je více založen na výsledcích (49).

Nebyly přiměřeně využity ostatní zdroje údajů

| 80. | Nedostatečně se využívaly jiné existující zdroje údajů v Komisi a v členských státech (např. databáze vnitrostátních programů v oblasti VTR a financujících agentur a informační služby Společenství pro výzkum a vývoj (Community Research & Development Information Service – CORDIS), kterou provozuje úřad Komise pro úřední tisky (50)). |
| --- | --- |

80.

Nedostatečně se využívaly jiné existující zdroje údajů v Komisi a v členských státech (např. databáze vnitrostátních programů v oblasti VTR a financujících agentur a informační služby Společenství pro výzkum a vývoj (Community Research & Development Information Service – CORDIS), kterou provozuje úřad Komise pro úřední tisky (50)).

Hodnotící studie provedené Komisí

Zprávy přezkoumané Účetním dvorem

| 81. | Účetní dvůr od roku 2000 přezkoumal 86 hodnotících studií vypracovaných Komisí (nebo jejím jménem). Zahrnovaly všech 36 studií tvořících základ pětiletého hodnocení zveřejněného v roce 2004 a dalších 50 studií, které byly od té doby dokončeny. Z toho lze pouze 23 studií považovat za skutečná hodnocení rámcového programu a jeho programů (viz obr. 5).
  Obrázek 5
  Přehled hodnotících studií provedených Komisí (nebo jejím jménem) v období 2000 až 2006








  Druh studií | Počet | Popis |
| --- | --- | --- | --- |
| Hodnocení činností RP | 23 | Hodnotící studie






  — | založené na uznávaných metodikách (51), |

81.

Účetní dvůr od roku 2000 přezkoumal 86 hodnotících studií vypracovaných Komisí (nebo jejím jménem). Zahrnovaly všech 36 studií tvořících základ pětiletého hodnocení zveřejněného v roce 2004 a dalších 50 studií, které byly od té doby dokončeny. Z toho lze pouze 23 studií považovat za skutečná hodnocení rámcového programu a jeho programů (viz obr. 5).

Obrázek 5

Přehled hodnotících studií provedených Komisí (nebo jejím jménem) v období 2000 až 2006

Druh studií

Počet

Popis

Hodnocení činností RP

23

Hodnotící studie

—

založené na uznávaných metodikách (51),

| — | výslovně odkazují na cíle programu a nakolik byly tyto cíle splněny. |
| --- | --- |

—

výslovně odkazují na cíle programu a nakolik byly tyto cíle splněny.

Vnitrostátní posouzení dopadů provedené na úrovni členského státu

12

Studie provedené členskými státy, které se zabývají především vnitrostátní mírou účasti; nevyvozují žádné závěry o cílech programu.

Metodické studie

5

Studie zorganizované Komisí, které mají napomoci při vypracování metodik hodnocení.

Studie evropského prostředí pro VTR

2

Studie zabývající se kontextovými analýzami výzkumného prostředí v Evropě, nikoliv však RP. Zejména není uvedena žádná výslovná zmínka o účinku RP na vnitrostátní výzkumné a inovační systémy.

Neanalytické popisné a statistické dokumenty

33

Dokumenty, které se obvykle zabývají činnostmi RP pouze velmi nepřímo, často činnosti popisují, nikoliv analyzují.

Ostatní dokumenty

11

Řada dokumentů, které se zabývají otázkami obecného politického zájmu, aniž by byly v této souvislosti zkoumány RP.

Hodnocení se soustředí na otázky monitorování, nikoliv výsledky a dopady

| 82. | Z metaanalýzy Účetního dvora týkající se těchto konkrétních hodnotících studií vyplývají dvě hlavní připomínky:






  — | ačkoliv se mnoho studií pokouší vyvodit závěry ohledně cílů programu, tyto závěry jsou prezentovány neurčitě a čtenáře nepřesvědčují, že se hodnocení skutečně touto záležitostí zabývalo. Důvodem je často skutečnost, že celý proces kriticky narušuje nedostatek jasných cílů programu (viz bod 28), |
| --- | --- | --- |

82.

Z metaanalýzy Účetního dvora týkající se těchto konkrétních hodnotících studií vyplývají dvě hlavní připomínky:

—

ačkoliv se mnoho studií pokouší vyvodit závěry ohledně cílů programu, tyto závěry jsou prezentovány neurčitě a čtenáře nepřesvědčují, že se hodnocení skutečně touto záležitostí zabývalo. Důvodem je často skutečnost, že celý proces kriticky narušuje nedostatek jasných cílů programu (viz bod 28),

| — | místo hodnocení výsledků a dopadů rámcových programů nebo jejich zvláštních programů (a podprogramů) je mnoho dokumentů popisných a přinejlepším se soustředí na okamžité výstupy projektu a otázky řízení projektu. Tyto zprávy nemohou poskytnout přesvědčivé důkazy o výsledcích nebo dopadech. |
| --- | --- |

—

místo hodnocení výsledků a dopadů rámcových programů nebo jejich zvláštních programů (a podprogramů) je mnoho dokumentů popisných a přinejlepším se soustředí na okamžité výstupy projektu a otázky řízení projektu. Tyto zprávy nemohou poskytnout přesvědčivé důkazy o výsledcích nebo dopadech.

Nedostatečný důraz na vývoj inovativních metodik

| 83. | U hodnocení z let 2000–2006 převládá využívání tradičních metodik a postupů (zejména průzkumů, dokumentárního přezkumu a pohovorů) (viz obr. 6). Řada jiných náročných, nicméně dobře zavedených metodik a postupů hodnocení nebyla použita (nebo byla použita jen zřídka), konkrétně:






  — | scientometrické metody (např. analýza citací) (52), |
| --- | --- | --- |

83.

U hodnocení z let 2000–2006 převládá využívání tradičních metodik a postupů (zejména průzkumů, dokumentárního přezkumu a pohovorů) (viz obr. 6). Řada jiných náročných, nicméně dobře zavedených metodik a postupů hodnocení nebyla použita (nebo byla použita jen zřídka), konkrétně:

—

scientometrické metody (např. analýza citací) (52),

| — | kvantitativní modely (např. účelnost a efektivnost z hlediska nákladů a poměr nákladů a přínosů) (53), nebo |
| --- | --- |

—

kvantitativní modely (např. účelnost a efektivnost z hlediska nákladů a poměr nákladů a přínosů) (53), nebo

| — | modely účastníků (nebo modely chování) (které se zaměřují na výhledy osob podílejících se na intervenci, např. charakteristiky výzkumných sítí a jejich změny v čase). |
| --- | --- |

—

modely účastníků (nebo modely chování) (které se zaměřují na výhledy osob podílejících se na intervenci, např. charakteristiky výzkumných sítí a jejich změny v čase).

Image

| 84. | Hodnotící studie, které se pokoušely řešit některé metodické problémy při posuzování veřejné intervence v oblasti výzkumu (viz příloha I), byly využity pouze v malém počtu případů:






  — | nedávno byly dokončeny dvě studie na téma logika intervence (54), |
| --- | --- | --- |

84.

Hodnotící studie, které se pokoušely řešit některé metodické problémy při posuzování veřejné intervence v oblasti výzkumu (viz příloha I), byly využity pouze v malém počtu případů:

—

nedávno byly dokončeny dvě studie na téma logika intervence (54),

| — | byly zjištěny pouze tři studie, které se pokoušely posoudit účinek financování Společenství na chování výzkumných organizací, co se týká vytváření celoevropských sítí (55), a to navzdory skutečnosti, že jádrem koncepce EVP je předpoklad kladných účinků vytváření sítí, |
| --- | --- |

—

byly zjištěny pouze tři studie, které se pokoušely posoudit účinek financování Společenství na chování výzkumných organizací, co se týká vytváření celoevropských sítí (55), a to navzdory skutečnosti, že jádrem koncepce EVP je předpoklad kladných účinků vytváření sítí,

| — | pouze v jednom případě byl učiněn pokus vyvodit závěry ohledně dopadu, jehož bylo dosaženo na úrovni programu (nebo podprogramu), a to spojením agregace hodnotících analýz na úrovni projektu s jinými postupy hodnocení (56), a |
| --- | --- |

—

pouze v jednom případě byl učiněn pokus vyvodit závěry ohledně dopadu, jehož bylo dosaženo na úrovni programu (nebo podprogramu), a to spojením agregace hodnotících analýz na úrovni projektu s jinými postupy hodnocení (56), a

| — | nebyly zjištěny žádné důkazy o použití jiných metodik, např. „srovnávací“ metoda (nebo metoda „kontrolní skupiny“). To je přístup, který by byl zvlášť prospěšný k doložení přidané hodnoty programů na úrovni Společenství v porovnání se situací, kdy by nedošlo k žádné intervenci (nebo došlo k intervenci na vnitrostátní nebo regionální úrovni). |
| --- | --- |

—

nebyly zjištěny žádné důkazy o použití jiných metodik, např. „srovnávací“ metoda (nebo metoda „kontrolní skupiny“). To je přístup, který by byl zvlášť prospěšný k doložení přidané hodnoty programů na úrovni Společenství v porovnání se situací, kdy by nedošlo k žádné intervenci (nebo došlo k intervenci na vnitrostátní nebo regionální úrovni).

| 85. | Zúčastněné strany, s nimiž Účetní dvůr hovořil, zastávaly názor, že užitečnost a důležitost hodnocení Komise by mohla být lepší. To svědčí o potřebě dalšího metodologického rozvoje, aby bylo při vývoji systému hodnocení možné zohlednit měnící se povahu rámcových programů (viz bod 7) (57). |
| --- | --- |

85.

Zúčastněné strany, s nimiž Účetní dvůr hovořil, zastávaly názor, že užitečnost a důležitost hodnocení Komise by mohla být lepší. To svědčí o potřebě dalšího metodologického rozvoje, aby bylo při vývoji systému hodnocení možné zohlednit měnící se povahu rámcových programů (viz bod 7) (57).

Náročné otázky vznesené v pětiletých hodnoceních nebylo možno zodpovědět na základě konkrétních hodnotících studií Komise

| 86. | To dokládají rovněž značné problémy, s nimiž se skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004 (58) potýkala při zodpovídání otázek hodnocení uvedených v zadání. Mnoho z těchto náročných otázek nemohlo být vůbec přezkoumáno vzhledem k neexistenci vhodných studií provedených předtím Komisí (nebo jejím jménem) a k nemožnosti, aby členové skupiny zadali takovéto studie včas (viz obr. 7).
  Obrázek 7
  Zodpovídání otázek hodnocení v pětiletém vyhodnocení, rok 2004 | Otázka hodnocení | Zodpovězena ve zprávě? |
| --- | --- | --- | --- |
| PROVÁDĚNÍ | Byly činnosti prováděny efektivně? | částečně |
| Byly činnosti účelné z hlediska nákladů? | částečně |
| Byly celkový právní rámec (včetně pravidel účasti a smluv), nástroje politiky a prováděcí postupy přiměřené a účelné? | ne |
| Byly celkový právní rámec (včetně pravidel účasti a smluv), nástroje politiky a prováděcí postupy přiměřené a účelné? | ne |
| Byly úroveň financování a jiné dostupné prostředky přiměřené? | ne |
| Byly úroveň financování a jiné dostupné prostředky přiměřené? | ano |
| VÝSLEDKY | Dosáhly činnosti svých cílů a objevily se neočekávané výsledky? | ne |
| Jaké jsou hlavní výsledky, zejména co se týká vědeckých, technologických, sociálně-ekonomických a ekologických výstupů, mezinárodní spolupráce, předávání poznatků a inovací, prenormativních činností, dostupnosti, šíření a absorpce výzkumu, rozvoje lidských zdrojů, mobility a odborné přípravy a podpory a zlepšení koordinace výzkumných činností? | ne |
| Byly výsledky a jejich účinky a dopady z hlediska přímých nebo nepřímých příjemců a zúčastněných stran celkově uspokojivé? | ne |
| Byla uspokojivě oslovena příslušná průmyslová a výzkumná společenství, včetně malých a středních podniků? | ano |
| Jak a do jaké míry přispěly činnosti k vyšší konkurenceschopnosti výzkumu EU na mezinárodní úrovni? Dosáhl výzkum EU v určitých oblastech vedoucího postavení? | částečně |
| Jak a do jaké míry přispěly činnosti k politikám EU obecně a ke strategii EU týkající se udržitelného rozvoje? | ne |
| Existují důkazy o strukturální změně, včetně zejména vytváření sítí, integraci a koordinaci výzkumu, na vnitrostátní nebo na mezinárodní úrovni v důsledku výzkumných činností Společenství? | ne |
| Poskytly programy protihodnotu? Měly činnosti trvalé dopady? | ne |
| VÝVOJ A VÝHLED DO BUDOUCNA | Jak se rámcové programy vyvíjely, pokud jde o odůvodnění, cíle, tematické priority, rovnováhu mezi prioritami „zdola nahoru“ a „shora dolů“ a mezi základním a aplikovaným výzkumem, nástroje, evropskou přidanou hodnotu a jiné dopady, zejména ve světle konceptu Evropského výzkumného prostoru (EVP), lisabonských cílů a důležitých mezinárodních hospodářských a výzkumných standardů? | ano |
| Jak byla prostřednictvím rámcového programu dosažena evropská přidaná hodnota? | ano |
| Lze evropské přidané hodnoty dosáhnout pomocí jiných mezinárodních nebo vnitrostátních mechanismů? | ne |
| Budou politické cíle, priority, nástroje a životní cyklus programů vhodné i v budoucnu? | ano |

86.

To dokládají rovněž značné problémy, s nimiž se skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004 (58) potýkala při zodpovídání otázek hodnocení uvedených v zadání. Mnoho z těchto náročných otázek nemohlo být vůbec přezkoumáno vzhledem k neexistenci vhodných studií provedených předtím Komisí (nebo jejím jménem) a k nemožnosti, aby členové skupiny zadali takovéto studie včas (viz obr. 7).

Obrázek 7

Zodpovídání otázek hodnocení v pětiletém vyhodnocení, rok 2004

Otázka hodnocení

Zodpovězena ve zprávě?

PROVÁDĚNÍ

Byly činnosti prováděny efektivně?

částečně

Byly činnosti účelné z hlediska nákladů?

částečně

Byly celkový právní rámec (včetně pravidel účasti a smluv), nástroje politiky a prováděcí postupy přiměřené a účelné?

ne

Byly celkový právní rámec (včetně pravidel účasti a smluv), nástroje politiky a prováděcí postupy přiměřené a účelné?

ne

Byly úroveň financování a jiné dostupné prostředky přiměřené?

ne

Byly úroveň financování a jiné dostupné prostředky přiměřené?

ano

VÝSLEDKY

Dosáhly činnosti svých cílů a objevily se neočekávané výsledky?

ne

Jaké jsou hlavní výsledky, zejména co se týká vědeckých, technologických, sociálně-ekonomických a ekologických výstupů, mezinárodní spolupráce, předávání poznatků a inovací, prenormativních činností, dostupnosti, šíření a absorpce výzkumu, rozvoje lidských zdrojů, mobility a odborné přípravy a podpory a zlepšení koordinace výzkumných činností?

ne

Byly výsledky a jejich účinky a dopady z hlediska přímých nebo nepřímých příjemců a zúčastněných stran celkově uspokojivé?

ne

Byla uspokojivě oslovena příslušná průmyslová a výzkumná společenství, včetně malých a středních podniků?

ano

Jak a do jaké míry přispěly činnosti k vyšší konkurenceschopnosti výzkumu EU na mezinárodní úrovni? Dosáhl výzkum EU v určitých oblastech vedoucího postavení?

částečně

Jak a do jaké míry přispěly činnosti k politikám EU obecně a ke strategii EU týkající se udržitelného rozvoje?

ne

Existují důkazy o strukturální změně, včetně zejména vytváření sítí, integraci a koordinaci výzkumu, na vnitrostátní nebo na mezinárodní úrovni v důsledku výzkumných činností Společenství?

ne

Poskytly programy protihodnotu? Měly činnosti trvalé dopady?

ne

VÝVOJ A VÝHLED DO BUDOUCNA

Jak se rámcové programy vyvíjely, pokud jde o odůvodnění, cíle, tematické priority, rovnováhu mezi prioritami „zdola nahoru“ a „shora dolů“ a mezi základním a aplikovaným výzkumem, nástroje, evropskou přidanou hodnotu a jiné dopady, zejména ve světle konceptu Evropského výzkumného prostoru (EVP), lisabonských cílů a důležitých mezinárodních hospodářských a výzkumných standardů?

ano

Jak byla prostřednictvím rámcového programu dosažena evropská přidaná hodnota?

ano

Lze evropské přidané hodnoty dosáhnout pomocí jiných mezinárodních nebo vnitrostátních mechanismů?

ne

Budou politické cíle, priority, nástroje a životní cyklus programů vhodné i v budoucnu?

ano

| 87. | Kromě toho je třeba poznamenat, že členové skupin mohli odpovědět na otázky uvedené v zadání pouze v případě těch aspektů, kde byly v programech stanoveny jasné a vyčíslitelné cíle (např. podíl malých a středních zúčastněných podniků). |
| --- | --- |

87.

Kromě toho je třeba poznamenat, že členové skupin mohli odpovědět na otázky uvedené v zadání pouze v případě těch aspektů, kde byly v programech stanoveny jasné a vyčíslitelné cíle (např. podíl malých a středních zúčastněných podniků).

Hodnocení rámcových programů provedená na vnitrostátní úrovni

| 88. | Řada členských států a přidružených zemí provádí vlastní vnitrostátní hodnocení rámcových programů, která se zabývají důležitými a zajímavými otázkami z jejich hlediska (59). V posledních osmi letech bylo vypracováno 14 takovýchto studií pro devět členských států a jednu přidruženou zemi. |
| --- | --- |

88.

Řada členských států a přidružených zemí provádí vlastní vnitrostátní hodnocení rámcových programů, která se zabývají důležitými a zajímavými otázkami z jejich hlediska (59). V posledních osmi letech bylo vypracováno 14 takovýchto studií pro devět členských států a jednu přidruženou zemi.

| 89. | Ačkoliv Komise podporovala standardizované přístupy, pokud to bylo možné, tyto vnitrostátní studie dopadů jsou velmi různorodé (60). V důsledku toho jsou omezeny možnosti výsledky agregovat, spojovat nebo porovnávat, jelikož není dodržena harmonizovaná metodika. Vzhledem k vnitrostátní povaze mohou tyto studie pouze částečně zachytit evropský rozměr spolupráce. |
| --- | --- |

89.

Ačkoliv Komise podporovala standardizované přístupy, pokud to bylo možné, tyto vnitrostátní studie dopadů jsou velmi různorodé (60). V důsledku toho jsou omezeny možnosti výsledky agregovat, spojovat nebo porovnávat, jelikož není dodržena harmonizovaná metodika. Vzhledem k vnitrostátní povaze mohou tyto studie pouze částečně zachytit evropský rozměr spolupráce.

| 90. | V „zelené knize“ o EVP z roku 2007 Komise uvedla, že je důležité, aby na úrovni EVP byly k dispozici přesné analýzy o dopadu a účelnosti výzkumných činností a politik, včetně činností a politik členských států a EU. Připustila rovněž, že stávající opatření nejsou přiměřená, aby se mohla tímto problémem zabývat, jelikož každá úroveň intervence provádí hodnocení nezávisle na ostatních (61). |
| --- | --- |

90.

V „zelené knize“ o EVP z roku 2007 Komise uvedla, že je důležité, aby na úrovni EVP byly k dispozici přesné analýzy o dopadu a účelnosti výzkumných činností a politik, včetně činností a politik členských států a EU. Připustila rovněž, že stávající opatření nejsou přiměřená, aby se mohla tímto problémem zabývat, jelikož každá úroveň intervence provádí hodnocení nezávisle na ostatních (61).

Doporučení

91.

| 91. | Komise by měla vypracovat příručku pro hodnocení činností financovaných z rámcových programů, která by obsahovala definice hlavních pojmů a terminologie a stanovila škálu vhodných metodik pro některé hodnotící činnosti. Tato příručka by měla být založena na stávajících pokynech a sadách nástrojů a měla by být pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

Komise by měla vypracovat příručku pro hodnocení činností financovaných z rámcových programů, která by obsahovala definice hlavních pojmů a terminologie a stanovila škálu vhodných metodik pro některé hodnotící činnosti. Tato příručka by měla být založena na stávajících pokynech a sadách nástrojů a měla by být pravidelně aktualizována.

| 92. | Komise by měla definovat své informační potřeby s přihlédnutím k nutnosti omezit administrativní zátěž účastníků. |
| --- | --- |

92.

Komise by měla definovat své informační potřeby s přihlédnutím k nutnosti omezit administrativní zátěž účastníků.

| 93. | Komise by měla poskytovat informace z monitorování provádění rámcových programů včas. Jak požadují „pravidla účasti“ pro 7. RP, je nutno naléhavě řešit problémy týkající se počítačových systémů Komise pro údaje o řízení programu a účastnících. |
| --- | --- |

93.

Komise by měla poskytovat informace z monitorování provádění rámcových programů včas. Jak požadují „pravidla účasti“ pro 7. RP, je nutno naléhavě řešit problémy týkající se počítačových systémů Komise pro údaje o řízení programu a účastnících.

| 94. | Povinnosti účastníků týkající se předkládání zpráv a výkaznictví pro Komisi by se měly významně snížit a průzkumy by se měly provádět pouze na základě vzorku. Smluvní požadavek na předkládání údajů o dopadech na základě ukazatelů pro každý projekt by se měl nahradit stručným sebehodnocením při skončení projektu. |
| --- | --- |

94.

Povinnosti účastníků týkající se předkládání zpráv a výkaznictví pro Komisi by se měly významně snížit a průzkumy by se měly provádět pouze na základě vzorku. Smluvní požadavek na předkládání údajů o dopadech na základě ukazatelů pro každý projekt by se měl nahradit stručným sebehodnocením při skončení projektu.

| 95. | Komise by měla při svých hodnoceních šířeji využívat stávající doplňkové zdroje příslušných informací (a to jak v Komisi, tak i v členských státech). |
| --- | --- |

95.

Komise by měla při svých hodnoceních šířeji využívat stávající doplňkové zdroje příslušných informací (a to jak v Komisi, tak i v členských státech).

| 96. | Komise by měla využívat všechny dostupné metody hodnocení. Kromě toho by měla podporovat rozvoj inovativních přístupů k řešení metodických problémů spojených s hodnocením veřejné intervence ve výzkumu (viz příloha I) a využít tyto přístupy ve vlastních hodnoceních. |
| --- | --- |

96.

Komise by měla využívat všechny dostupné metody hodnocení. Kromě toho by měla podporovat rozvoj inovativních přístupů k řešení metodických problémů spojených s hodnocením veřejné intervence ve výzkumu (viz příloha I) a využít tyto přístupy ve vlastních hodnoceních.

| 97. | Komise by měla s členskými státy konzultovat, jak co nejvíce zvýšit přínosy hodnocení rámcových programů na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

97.

Komise by měla s členskými státy konzultovat, jak co nejvíce zvýšit přínosy hodnocení rámcových programů na vnitrostátní úrovni.

Šíření a využití zjištění hodnocení

| 98. | Hodnocení by mělo poskytnout relevantní informace a analýzu, které lze účelně využít při řízení programu a tvorbě politiky. Hodnocení by mělo zejména poskytnout základ pro informované posouzení silných a slabých stránek veřejné intervence, které je nezbytné pro ponaučení. Účetní dvůr ověřoval, nakolik byla hodnocení náležitě načasovaná, zjištění sdělena zúčastněným stranám mimo Komisi a doporučení zohledněna Komisí za účelem revize probíhajících programů (tzv. learning programmes). |
| --- | --- |

98.

Hodnocení by mělo poskytnout relevantní informace a analýzu, které lze účelně využít při řízení programu a tvorbě politiky. Hodnocení by mělo zejména poskytnout základ pro informované posouzení silných a slabých stránek veřejné intervence, které je nezbytné pro ponaučení. Účetní dvůr ověřoval, nakolik byla hodnocení náležitě načasovaná, zjištění sdělena zúčastněným stranám mimo Komisi a doporučení zohledněna Komisí za účelem revize probíhajících programů (tzv. learning programmes).

Načasování hodnocení nebralo v úvahu druh informací, které lze reálně očekávat

| 99. | Účetní dvůr uznává, že některé druhy analýz vyžadují dlouhodobou perspektivu (např. vyhodnocení důsledků a sociálně-ekonomických dopadů) a že některé aspekty souvisejí s konkrétním programovým obdobím (např. cíle programu, a to i v rámci dané vědecké oblasti), zatímco jiné nikoliv (viz obr. 8). Komise však ve svých hodnotících činnostech nepřijala přístup, který tyto časové horizonty bere v úvahu. |
| --- | --- |

99.

Účetní dvůr uznává, že některé druhy analýz vyžadují dlouhodobou perspektivu (např. vyhodnocení důsledků a sociálně-ekonomických dopadů) a že některé aspekty souvisejí s konkrétním programovým obdobím (např. cíle programu, a to i v rámci dané vědecké oblasti), zatímco jiné nikoliv (viz obr. 8). Komise však ve svých hodnotících činnostech nepřijala přístup, který tyto časové horizonty bere v úvahu.

| 100. | Právní předpisy vyžadují, aby se hlavní hodnotící činnosti Komise zaměřily výhradně na pět let předcházejících pětiletému hodnocení, takže pokrývají část dvou po sobě jdoucích programových období. V důsledku toho byla stěží věnována pozornost střednědobým a dlouhodobým důsledkům a dopadům. Pětiletá hodnocení se proto obvykle zaměřovala na aspekty monitorování, krátkodobé otázky podoby programu a obecné připomínky ohledně zaměření rámcového projektu. Účetní dvůr vítá skutečnost, že právní předpisy o 7. RP již nevyžadují pětiletá hodnocení ani žádné jiné předem stanovené období pokrytí.
  Obrázek 8
  Otázky monitorování a hodnocení podle různých časových horizontů







  Monitorování provádění programu

  (průběžné) | — | Otázky řízení programu (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby, podíl podaných nabídky, které jsou způsobilé, míra úspěšnosti podaných nabídek, plnění rozpočtu, míry financování atd.) |
| --- | --- | --- | --- |

100.

Právní předpisy vyžadují, aby se hlavní hodnotící činnosti Komise zaměřily výhradně na pět let předcházejících pětiletému hodnocení, takže pokrývají část dvou po sobě jdoucích programových období. V důsledku toho byla stěží věnována pozornost střednědobým a dlouhodobým důsledkům a dopadům. Pětiletá hodnocení se proto obvykle zaměřovala na aspekty monitorování, krátkodobé otázky podoby programu a obecné připomínky ohledně zaměření rámcového projektu. Účetní dvůr vítá skutečnost, že právní předpisy o 7. RP již nevyžadují pětiletá hodnocení ani žádné jiné předem stanovené období pokrytí.

Obrázek 8

Otázky monitorování a hodnocení podle různých časových horizontů

Monitorování provádění programu

(průběžné)

—

Otázky řízení programu (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby, podíl podaných nabídky, které jsou způsobilé, míra úspěšnosti podaných nabídek, plnění rozpočtu, míry financování atd.)

Hodnocení krátkodobé

(např. nejdříve po

1–2 letech)

| — | Otázky řízení programu (např. efektivnost správních postupů) |
| --- | --- |

—

Otázky řízení programu (např. efektivnost správních postupů)

| — | Otázky navržení programu (např. dostupnost a pružnost nástrojů, překážky účasti, důsledky pro neúspěch ve výzvách k předkládání nabídek atd.) |
| --- | --- |

—

Otázky navržení programu (např. dostupnost a pružnost nástrojů, překážky účasti, důsledky pro neúspěch ve výzvách k předkládání nabídek atd.)

| — | Analýza profilu účasti (v této fázi především kvantitativní) |
| --- | --- |

—

Analýza profilu účasti (v této fázi především kvantitativní)

Hodnocení

střednědobé

(např. po 7 letech)

| — | Otázky navržení programu (např. účelnost nástrojů) |
| --- | --- |

—

Otázky navržení programu (např. účelnost nástrojů)

| — | Analýza účasti (spojující kvantitativní a kvalitativní hlediska, např. analýza výzkumných sítí, dopady na chování výzkumných pracovníků atd.) |
| --- | --- |

—

Analýza účasti (spojující kvantitativní a kvalitativní hlediska, např. analýza výzkumných sítí, dopady na chování výzkumných pracovníků atd.)

| — | Analýza výstupů projektu
   (62) (např. publikace, přednášky, patenty, licence, prototypy, vyškolení vědci atd.) |
| --- | --- |

—

Analýza výstupů projektu
   (62) (např. publikace, přednášky, patenty, licence, prototypy, vyškolení vědci atd.)

Hodnocení

dlouhodobé

(např. po > 10 letech)

| — | Posouzení výsledků a dopadů |
| --- | --- |

—

Posouzení výsledků a dopadů

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

| 101. | Nedostatky pětiletých hodnocení při posuzování důsledků a dopadů rámcových programů zaznamenali rovněž odborníci Komise:






  — | skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004 uvedla, že „... hodnocení by mělo pokrývat dlouhodobé i krátkodobé záležitosti a věnovat jim dostatečnou pozornost“ a „... mohly by se uvolnit prostředky [...], aby bylo možno provést ambicióznější dlouhodobé hodnotící studie, které by mohly systematičtěji přezkoumat strukturální a širší sociálně-ekonomické záležitosti“ (63), |
| --- | --- | --- |

101.

Nedostatky pětiletých hodnocení při posuzování důsledků a dopadů rámcových programů zaznamenali rovněž odborníci Komise:

—

skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004 uvedla, že „... hodnocení by mělo pokrývat dlouhodobé i krátkodobé záležitosti a věnovat jim dostatečnou pozornost“ a „... mohly by se uvolnit prostředky [...], aby bylo možno provést ambicióznější dlouhodobé hodnotící studie, které by mohly systematičtěji přezkoumat strukturální a širší sociálně-ekonomické záležitosti“ (63),

| — | studie zadaná GŘ pro výzkum zjistila, že „... stávající postupy hodnocení VTR v EU (zahrnující průběžné monitorování, pětiletá hodnocení a hodnocení v polovině období) jsou charakterizována silným zaměřením na monitorování v porovnání s posouzením dopadů“ a „... k posunutí požadavku a očekávání [...] směrem k sociálně-ekonomickému dopadu by byl nutný nový rámec pro hodnocení a monitorování, který by vyžadoval větší úsilí na úrovni dopadů místo monitorování výstupů“ (64). |
| --- | --- |

—

studie zadaná GŘ pro výzkum zjistila, že „... stávající postupy hodnocení VTR v EU (zahrnující průběžné monitorování, pětiletá hodnocení a hodnocení v polovině období) jsou charakterizována silným zaměřením na monitorování v porovnání s posouzením dopadů“ a „... k posunutí požadavku a očekávání [...] směrem k sociálně-ekonomickému dopadu by byl nutný nový rámec pro hodnocení a monitorování, který by vyžadoval větší úsilí na úrovni dopadů místo monitorování výstupů“ (64).

| 102. | Otázka načasování se týká rovněž konkrétních hodnocení vyžadovaných právními předpisy. Např. Marimonóva zpráva z roku 2004, která analyzovala nové nástroje zavedené v 6. RP (2003–2006), byla požadována příliš brzy, takže k dispozici bylo jen málo praktických zkušeností a empirických důkazů (či dokonce neexistovaly žádné), na nichž by bylo možno založit její závěry (65). |
| --- | --- |

102.

Otázka načasování se týká rovněž konkrétních hodnocení vyžadovaných právními předpisy. Např. Marimonóva zpráva z roku 2004, která analyzovala nové nástroje zavedené v 6. RP (2003–2006), byla požadována příliš brzy, takže k dispozici bylo jen málo praktických zkušeností a empirických důkazů (či dokonce neexistovaly žádné), na nichž by bylo možno založit její závěry (65).

Komunikace a šíření výsledků

| 103. | Komise sama může vypracovat a přizpůsobit operační pracovní programy podle krátkodobých cyklů na základě schválení příslušným programovým výborem. To by mohlo být příležitostí k provedení úprav v řízení programu a rovněž přerozdělení rozpočtů v rámci podprogramů. Nebyly nalezeny žádné důkazy, že Komise tuto možnost využívá (viz bod 107). |
| --- | --- |

103.

Komise sama může vypracovat a přizpůsobit operační pracovní programy podle krátkodobých cyklů na základě schválení příslušným programovým výborem. To by mohlo být příležitostí k provedení úprav v řízení programu a rovněž přerozdělení rozpočtů v rámci podprogramů. Nebyly nalezeny žádné důkazy, že Komise tuto možnost využívá (viz bod 107).

| 104. | Vzhledem ke způsobu, jakým jsou rámcové programy navrhovány a přijímány, Komise navíc nemůže provést významné změny, např. změny cílů programu nebo přerozdělení rozpočtů mezi podprogramy. Takovéto dalekosáhlé změny může nařídit pouze normotvorce při revizi právních předpisů týkajících se rámcových programů (např. v roce 2010 pro 7. RP) nebo přijetí dalšího rámcového programu. Z tohoto důvodu právní předpisy obvykle stanoví, že hlavní hodnocení musí být načasována tak, aby jejich výsledky mohly být co nejlépe zohledněny při tvorbě politiky. |
| --- | --- |

104.

Vzhledem ke způsobu, jakým jsou rámcové programy navrhovány a přijímány, Komise navíc nemůže provést významné změny, např. změny cílů programu nebo přerozdělení rozpočtů mezi podprogramy. Takovéto dalekosáhlé změny může nařídit pouze normotvorce při revizi právních předpisů týkajících se rámcových programů (např. v roce 2010 pro 7. RP) nebo přijetí dalšího rámcového programu. Z tohoto důvodu právní předpisy obvykle stanoví, že hlavní hodnocení musí být načasována tak, aby jejich výsledky mohly být co nejlépe zohledněny při tvorbě politiky.

| 105. | K některým hlavním uživatelům hodnocení Komise proto patří samotná generální ředitelství zabývající se výzkumem (66). Právní předpisy o rámcových programech však rovněž výslovně vyžadují, aby hodnocení byla sdělena Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

105.

K některým hlavním uživatelům hodnocení Komise proto patří samotná generální ředitelství zabývající se výzkumem (66). Právní předpisy o rámcových programech však rovněž výslovně vyžadují, aby hodnocení byla sdělena Evropskému parlamentu a Radě.

| 106. | V průzkumu, který Účetní dvůr provedl ve výboru ITRE Evropského parlamentu a výboru CREST Rady, však většina respondentů uvedla, že se nepovažují za dostatečně informované o provádění a výsledcích rámcových programů (viz obr. 9) (67). |
| --- | --- |

106.

V průzkumu, který Účetní dvůr provedl ve výboru ITRE Evropského parlamentu a výboru CREST Rady, však většina respondentů uvedla, že se nepovažují za dostatečně informované o provádění a výsledcích rámcových programů (viz obr. 9) (67).

Image

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zjištění hodnocení

| 107. | Ve svých ročních hodnotících přehledech Komise shrnuje zjištění a opatření přijatá na základě jejích hodnocení (68). Co se týká následné kontroly, Komise rovněž poskytla formální odpovědi na zjištění a doporučení pětiletých hodnocení a konkrétních hodnocení požadovaných podle právních předpisů a v možném rozsahu přijala náležitá opatření k řešení zjištěných nedostatků. Tak tomu však nebylo v případě mnoha jiných přezkoumaných hodnotících zpráv a nebyly nalezeny žádné důkazy, že jejich zjištění a doporučení byla zohledněna při změnách pracovních programů. Obdobně rozpočtové výkazy ABB jednotlivých generálních ředitelství a jejich roční zprávy o činnosti neuvádějí, nakolik bylo jednáno na základě zjištění hodnocení. |
| --- | --- |

107.

Ve svých ročních hodnotících přehledech Komise shrnuje zjištění a opatření přijatá na základě jejích hodnocení (68). Co se týká následné kontroly, Komise rovněž poskytla formální odpovědi na zjištění a doporučení pětiletých hodnocení a konkrétních hodnocení požadovaných podle právních předpisů a v možném rozsahu přijala náležitá opatření k řešení zjištěných nedostatků. Tak tomu však nebylo v případě mnoha jiných přezkoumaných hodnotících zpráv a nebyly nalezeny žádné důkazy, že jejich zjištění a doporučení byla zohledněna při změnách pracovních programů. Obdobně rozpočtové výkazy ABB jednotlivých generálních ředitelství a jejich roční zprávy o činnosti neuvádějí, nakolik bylo jednáno na základě zjištění hodnocení.

Doporučení

108.

| 108. | Komise by měla zavést druh a rozsah hodnocení, jež lze přiměřeně očekávat u termínů stanovených v právních předpisech (2008, 2010 a 2015), vysvětlit, jak lze hodnocení použít k úpravě programů (tzv. learning programmes) a upřesnit, jak mohou hodnocení přispět k rozhodnutím o politice. Komise by měla zejména objasnit plánovaný přístup k hodnocení dlouhodobějších výsledků minulých a stávajících rámcových programů vzhledem k tomu, že tyto výsledky se mohou objevit za 7 až 10 let (viz obr. 8). |
| --- | --- |

Komise by měla zavést druh a rozsah hodnocení, jež lze přiměřeně očekávat u termínů stanovených v právních předpisech (2008, 2010 a 2015), vysvětlit, jak lze hodnocení použít k úpravě programů (tzv. learning programmes) a upřesnit, jak mohou hodnocení přispět k rozhodnutím o politice. Komise by měla zejména objasnit plánovaný přístup k hodnocení dlouhodobějších výsledků minulých a stávajících rámcových programů vzhledem k tomu, že tyto výsledky se mohou objevit za 7 až 10 let (viz obr. 8).

| 109. | Komise by měla přezkoumat své postupy při oznamování a šíření zjištění hodnocení, aby bylo zajištěno, že zúčastněné strany obdrží potřebné informace. Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla oficiálně reagovat na všechna hodnocení a včas zveřejnit tyto studie spolu se svou odpovědí. Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla ve svých rozpočtových výkazech ABB a ročních zprávách o činnosti rovněž podat zprávu o následných opatřeních a využít doporučení při aktualizaci pracovních programů a navrhování budoucích programů. |
| --- | --- |

109.

Komise by měla přezkoumat své postupy při oznamování a šíření zjištění hodnocení, aby bylo zajištěno, že zúčastněné strany obdrží potřebné informace. Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla oficiálně reagovat na všechna hodnocení a včas zveřejnit tyto studie spolu se svou odpovědí. Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla ve svých rozpočtových výkazech ABB a ročních zprávách o činnosti rovněž podat zprávu o následných opatřeních a využít doporučení při aktualizaci pracovních programů a navrhování budoucích programů.

CELKOVÝ ZÁVĚR

| 110. | Účetní dvůr uznává, že vyhodnocení programů v oblasti VTR, a zejména posouzení jejich dlouhodobých výsledků, je přirozeně obtížné a je těžké stanovit osvědčené postupy. |
| --- | --- |

110.

Účetní dvůr uznává, že vyhodnocení programů v oblasti VTR, a zejména posouzení jejich dlouhodobých výsledků, je přirozeně obtížné a je těžké stanovit osvědčené postupy.

| 111. | Podle názoru Účetního dvora je hodnocení nezbytné pro řízení programu, pro budoucí plánování a tvorbu politiky. Hodnocení rovněž představuje základ pro odpovědnost. Poskytuje cenné informace o tom, kterých zamýšlených (nebo nezamýšlených) výsledků bylo dosaženo, nakolik byly splněny cíle programu, o relevanci a využití programů a o efektivnosti a účelnosti provádění programů. Jelikož o obecné orientaci, rozpočtových záležitostech a podobě rámcových programů rozhoduje Evropský parlament a Rada, je zapotřebí transparentní, věrohodný a důkladný systém hodnocení, který jim poskytne odpovídající informace. |
| --- | --- |

111.

Podle názoru Účetního dvora je hodnocení nezbytné pro řízení programu, pro budoucí plánování a tvorbu politiky. Hodnocení rovněž představuje základ pro odpovědnost. Poskytuje cenné informace o tom, kterých zamýšlených (nebo nezamýšlených) výsledků bylo dosaženo, nakolik byly splněny cíle programu, o relevanci a využití programů a o efektivnosti a účelnosti provádění programů. Jelikož o obecné orientaci, rozpočtových záležitostech a podobě rámcových programů rozhoduje Evropský parlament a Rada, je zapotřebí transparentní, věrohodný a důkladný systém hodnocení, který jim poskytne odpovídající informace.

| 112. | V roce 2000 a 2002 Komise zavedla celkový rámec hodnocení a následně jej revidovala v roce 2007. Přestože během auditovaného období Účetní dvůr nezjistil žádná výrazná zlepšení ve způsobu plánování, navržení a provádění hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, generální ředitelství zabývající se výzkumem obecně dodržela formální požadavky platné pro celou Komisi. |
| --- | --- |

112.

V roce 2000 a 2002 Komise zavedla celkový rámec hodnocení a následně jej revidovala v roce 2007. Přestože během auditovaného období Účetní dvůr nezjistil žádná výrazná zlepšení ve způsobu plánování, navržení a provádění hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, generální ředitelství zabývající se výzkumem obecně dodržela formální požadavky platné pro celou Komisi.

| 113. | V období, na něž se vztahuje tato zpráva, jak je požadováno v právních předpisech týkajících se rámcových programů, měla generální ředitelství zabývající se výzkumem zaveden systém hodnocení a Komise může poukázat na značný soubor hodnotících studií. Faktem však zůstává, že o dosažení cílů programu a o výsledcích rámcových programů je toho známo jen málo, či vůbec nic. Důvodem je skutečnost, že se hodnocení obecně zaměřila na krátkodobé záležitosti spojené s prováděním programů. Proto byla hodnocení Komise pro tvůrce politik, zúčastněné strany i pro samotnou Komisi užitečná jen v omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

113.

V období, na něž se vztahuje tato zpráva, jak je požadováno v právních předpisech týkajících se rámcových programů, měla generální ředitelství zabývající se výzkumem zaveden systém hodnocení a Komise může poukázat na značný soubor hodnotících studií. Faktem však zůstává, že o dosažení cílů programu a o výsledcích rámcových programů je toho známo jen málo, či vůbec nic. Důvodem je skutečnost, že se hodnocení obecně zaměřila na krátkodobé záležitosti spojené s prováděním programů. Proto byla hodnocení Komise pro tvůrce politik, zúčastněné strany i pro samotnou Komisi užitečná jen v omezeném rozsahu.

| 114. | Vzhledem k významu hodnocení pro řízení programu a tvorbu politiky je nutno přezkoumat přístup Komise k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, s ohledem na nové politické výzvy, vyšší finanční prostředky, rozšíření zaměření výzkumné politiky Společenství a nedávnou reformu Komise. Výbor EURAB to rovněž doporučil ve své zprávě z roku 2007. |
| --- | --- |

114.

Vzhledem k významu hodnocení pro řízení programu a tvorbu politiky je nutno přezkoumat přístup Komise k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, s ohledem na nové politické výzvy, vyšší finanční prostředky, rozšíření zaměření výzkumné politiky Společenství a nedávnou reformu Komise. Výbor EURAB to rovněž doporučil ve své zprávě z roku 2007.

| 115. | Podle názoru Účetního dvora by použití explicitně stanovené logiky intervence při navrhování programů RP v budoucnu vedlo k cílenějším a lépe strukturovaným programům. Přispělo by rovněž k politice Komise týkající se „lepší právní úpravy“, která usiluje o lépe navržené, jednodušší, účelnější a lépe chápané právní prostředí (69). |
| --- | --- |

115.

Podle názoru Účetního dvora by použití explicitně stanovené logiky intervence při navrhování programů RP v budoucnu vedlo k cílenějším a lépe strukturovaným programům. Přispělo by rovněž k politice Komise týkající se „lepší právní úpravy“, která usiluje o lépe navržené, jednodušší, účelnější a lépe chápané právní prostředí (69).

| 116. | Hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, by mohlo být účelnější, pokud by cíle programu a ukazatele byly od samého počátku jasnější, pokud by generální ředitelství zabývající se výzkumem provádějící rámcové programy dohodla podrobnou, nikoliv příliš preskriptivní strategii hodnocení a pokud by se používaly modernější metodiky hodnocení, včetně kvantitativních metod. |
| --- | --- |

116.

Hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, by mohlo být účelnější, pokud by cíle programu a ukazatele byly od samého počátku jasnější, pokud by generální ředitelství zabývající se výzkumem provádějící rámcové programy dohodla podrobnou, nikoliv příliš preskriptivní strategii hodnocení a pokud by se používaly modernější metodiky hodnocení, včetně kvantitativních metod.

| 117. | Účetní dvůr rovněž zaznamenal řadu oblastí, v nichž existuje prostor, aby Komise znovu uvážila stávající organizační opatření k hodnocení rámcových programů. Může být výhodné:






  — | zapojit hodnotící skupiny do procesu hodnocení dříve, a tím zajistit poskytování pomoci Komisi během celého programového období i po jeho skončení a větší specializaci prostřednictvím skupin pro zvláštní programy a popřípadě podprogramy, |
| --- | --- | --- |

117.

Účetní dvůr rovněž zaznamenal řadu oblastí, v nichž existuje prostor, aby Komise znovu uvážila stávající organizační opatření k hodnocení rámcových programů. Může být výhodné:

—

zapojit hodnotící skupiny do procesu hodnocení dříve, a tím zajistit poskytování pomoci Komisi během celého programového období i po jeho skončení a větší specializaci prostřednictvím skupin pro zvláštní programy a popřípadě podprogramy,

| — | doplnit stávající hodnotící jednotky v rámci jednotlivých generálních ředitelství úřadem pro společné hodnocení, který by koordinoval hodnocení rámcových programů. |
| --- | --- |

—

doplnit stávající hodnotící jednotky v rámci jednotlivých generálních ředitelství úřadem pro společné hodnocení, který by koordinoval hodnocení rámcových programů.

| 118. | Doporučení obsažená v této zprávě jsou založena buď na stávající praxi Komise, nebo na mezinárodních osvědčených postupech. Co se týká prostředků, je zřejmé, že zavedení navrhovaného přístupu k hodnocení programů by znamenalo vyšší náklady. Podle mínění Účetního dvora je však nanejvýš pravděpodobné, že to přinese kladné výnosy přinejmenším stejného řádu. |
| --- | --- |

118.

Doporučení obsažená v této zprávě jsou založena buď na stávající praxi Komise, nebo na mezinárodních osvědčených postupech. Co se týká prostředků, je zřejmé, že zavedení navrhovaného přístupu k hodnocení programů by znamenalo vyšší náklady. Podle mínění Účetního dvora je však nanejvýš pravděpodobné, že to přinese kladné výnosy přinejmenším stejného řádu.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 22. listopadu 2007.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Podle OECD lze výzkum a vývoj definovat jako „... tvůrčí práci prováděnou na systematickém základě s cílem zvýšit úroveň znalostí, včetně znalostí o člověku, kultuře a společnosti, a využití těchto znalostí k navržení nových aplikací“ (viz OECD, Manuál Frascati – Navržený standardní postup pro realizaci průzkumů o výzkumu a experimentálním vývoji, Paříž, 2002, s. 30). V rámci Společenství se používá zkratka VTR, která zahrnuje jak technologii, tak výzkum a vývoj.

1

(2)  Hlavním generálním ředitelstvím pro řízení a koordinaci rámcových programů je GŘ pro výzkum. Pět dalších ředitelství řídí rovněž (části) zvláštních programů, přičemž nejdůležitější je GŘ pro informační společnost a média (dalšími jsou GŘ pro energetiku a dopravu, GŘ pro podniky a průmysl, GŘ pro rybolov a Společné výzkumné středisko Komise).

2

(3)  Na zasedání v Lisabonu v roce 2000 Evropská rada stanovila cíl učinit z EU do roku 2010 nejdynamičtější a nejkonkurenceschopnější znalostní ekonomiku na světě, schopnou udržitelného růstu, s plnou zaměstnaností a posílenou hospodářskou a sociální soudržností.

3

(4)  V roce 2002 se Evropská rada dohodla, že by se celkové výdaje na VTR a inovace v Evropské unii měly zvýšit s cílem přiblížit se 3 % HDP do roku 2010. Dále objasnila, že by dvě třetiny těchto nových investic měly pocházet ze soukromého sektoru (viz Evropská komise, „Investice do výzkumu: akční plán pro Evropu“; sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, KOM(2003) 226 v konečném znění, s. 7).

4

(5)  V případě přímého řízení Komise provádí operace potřebné k plnění rozpočtu bez jakékoliv účasti členských států nebo třetích zemí, v nichž sídlí příjemci finančních prostředků.

5

(6)  Do roku 2006 se jen 6. RP zúčastnilo více než 22 000 veřejných a soukromých právních subjektů, obvykle v rámci konsorcií zahrnujících více partnerů.

6

(7)  Jedná se o metodu spolupráce založenou na zásadě dobrovolné mezivládní spolupráce. Spočívá zejména ve vzájemném učení, porovnávání s referenčními hodnotami a sdílení osvědčených postupů.

7

(8)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), články 27, 48, 59 a 60.

8

(9)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007; Evropská Komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Schreyerovou, „Zaměřeno na výsledky: posílení hodnocení činností Komise“, SEK(2000) 1051 ze dne 26. července 2000.

9

(10)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1): čl. 7 odst. 1; informace z monitorování, které má Komise poskytovat programovým výborům, jsou stanoveny v rozhodnutích o zvláštních programech (viz např. rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86): čl. 8 odst. 4 a příloha V).

10

(11)  Evropská Komise, Sdělení Radě o akčním plánu Společenství týkajícím se hodnocení činností Společenství v oblasti výzkumu a vývoje pro roky 1987 až 1991, KOM(86) 660 v konečném znění ze dne 20. listopadu 1986, v reakci na usnesení Rady ze dne 28. června 1983.

11

(12)  Evropská komise, „Pětileté hodnocení programů Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, 1992–1996“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Viscount Davignon (1997); Evropská komise, „Pětileté hodnocení programů Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, 1995–1999“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Joan Majó (červenec 2000); Evropská komise, „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004).

12

(13)  Evropská komise, „Vyhodnocení účinnosti nových nástrojů 6. rámcového programu“, 21. června 2004, zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni, jejímž předsedou byl profesor Ramon Marimón.

13

(14)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Schreyerovou, „Zaměřeno na výsledky: posílení hodnocení činností Komise“, SEK(2000) 1051 ze dne 26. července 2000; Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené předsedou a paní Schreyerovou, „Standardy pro hodnocení a osvědčené postupy“, K(2002) 5267 ze dne 23. prosince 2002.

14

(15)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007.

15

(16)  Evropská komise, pracovní dokument útvarů Komise, „Posouzení dopadů a hodnocení ex ante“, SEK(2005) 430.

16

ex ante

(17)  Výbor Evropského parlamentu pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) odpovídá (zejména) za průmyslovou politiku, výzkumnou politiku (včetně šíření a využití zjištění výzkumu), vesmírnou politiku, činnosti Společného výzkumného střediska, Smlouvu o Euratomu a informační společnost a informační technologie.

17

(18)  Výbor CREST (Comité de la Recherche Scientifique et Technique – Výbor pro vědecký a technický výzkum) byl zřízen usnesením Rady ze dne 14. ledna 1974 a je složen ze zástupců vnitrostátních orgánů odpovědných za vědecké a technické politiky členských států. Výbor CREST má poradní roli, informuje Komisi a Radu zejména o tématech týkajících se koordinace vnitrostátních politik v oblasti výzkumu a vývoje a sledování a hodnocení rámcových programů.

18

Comité de la Recherche Scientifique et Technique

(19)  Pro znázornění logiky intervence jsou nejvhodnější logické modely ukazující, jak vstupy vložené do různých činností vedou k očekávaným výsledkům. Tyto modely jsou s to jasně vysvětlit základní předpoklady způsobu, jakým je program navržen a jak jsou celkové cíle rozčleněny do operačních cílů.

19

(20)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, „Hodnocení činností EU: praktická příručka pro útvary Komise“, červenec 2004, s. 87 a 106.

20

(21)  „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“, zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004): oddíl 6 „Hodnocení rámcového programu“, s. 19.

21

(22)  Od zemí, které jsou příjemci vnější pomoci, se požaduje, aby předložily logické modely pro financování Společenství (Evropská komise, Metody poskytování pomoci, svazek 1, Pokyny k řízení projektového cyklu, březen 2004, oddíl 5: Metoda logického rámce).

22

(23)  Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, čl. 27 odst. 3.

23

(24)  V roce 2006 byla oblast politiky „08 výzkum“ strukturována na základě zvláštních programů (a podprogramů) stávajícího programového období 6. RP (a v důsledku toho byla v roce 2007 nahrazena jinou strukturou), zatímco v oblasti politiky „09 informační společnost“ byly stávající a předchozí zvláštní programy sloučeny jako jedna činnost v rámci ABB (Evropská komise, GŘ pro výzkum, ředitelství A: Koordinace činností Společenství, plánování, programování, hodnocení, roční plán řízení pro rok 2006, 20. prosince 2005; Evropská komise, GŘ pro informační společnost a média, roční plán řízení pro rok 2006, 23. prosince 2005).

24

(25)  V případě GŘ pro výzkum se cíle ABM (a ukazatele používané k měření jejich dosažení) měnily z roku na rok. GŘ pro informační společnost na druhé straně používalo víceleté cíle, které však nebyly stejné jako cíle programu (nebo cíle stanovené na úrovni pracovního programu).

25

(26)  Evropská komise, útvar interního auditu, přezkum účelnosti a efektivnosti cyklu SPP/ABM – generální sekretariát a GŘ pro rozpočet, 2005: bod 4.1, s. 31.

26

(27)  Evropská komise, Sdělení Komise Radě o akčním plánu Společenství týkajícím se hodnocení programů Společenství v oblasti výzkumu a vývoje, KOM(83) 1 v konečném znění ze dne 19. ledna 1983.

27

(28)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, „Nezávislé externí“ monitorování a hodnocení činností Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, 22. května 1996 (KOM(1996) 220 v konečném znění).

28

(29)  Každé GŘ provádějící RP dokumentuje svá plánovaná hodnocení v ročních (a víceletých) plánech hodnocení. Tyto plánovací dokumenty však nelze považovat za strategii hodnocení jako takovou.

29

(30)  Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, čl. 27 odst. 4.

30

(31)  Zákon o programu pro výzkum (Loi de programme pour la recherche no 2006–450) ze dne 18. dubna 2006 a Nařízení č. 2006–1334 o organizaci a fungování hodnotící agentury pro výzkum a školení (AERES) (Décret no 2006–1334 relatif à l'organisation et au fonctionnement de l'Agence d'évaluation de la recherche et de l'enseignement supérieur (AERES)) ze dne 3. listopadu 2006.

31

Loi de programme pour la recherche no

Décret no

(32)  Národní agentura pro hodnocení a prognózování (Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva) v rámci ministerstva školství a vědy: Orden ECI/1252/2005 ze dne 4. května 2005, kterým se zřizuje poradní výbor pro hodnocení a prognózu (Comisión Asesora de Evaluación y Prospectiva).

32

Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva

Orden ECI/1252/2005

Comisión Asesora de Evaluación y Prospectiva

(33)  V roce 2004 založila německá výzkumná nadace Deutsche Forschungsgemeinschaft (DFG) specializovaný institut pro výzkumné informace a zajišťování kvality (Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung, IFQ) a svěřila mu odpovědnost za vypracování a standardizaci metodik hodnocení, zajištění kvality a provádění hodnocení činností v oblasti VTR financovaných DFG.

33

Deutsche Forschungsgemeinschaft

Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung

(34)  V rámci 7. RP Komise zřídila 15 odborných poradních skupin v porovnání s 12 odbornými poradními skupinami pro 6. RP a 17 skupinami v rámci 5. RP. Tyto odborné poradní skupiny Komisi radí v otázkách politiky a programů, které souvisejí s RP. Je však nutno poznamenat, že tyto odborné poradní skupiny nemapují strukturu RP vyčerpávajícím způsobem. Jinými slovy, ne pro každý zvláštní program (nebo podprogram) existuje odborná poradní skupina.

34

(35)  V Kanadě téměř všechna federální ministerstva zřídila stálé hodnotící výbory zahrnující vyšší úředníky ministerstev a obvykle rovněž externí zúčastněné strany, aby dohlížely na systém hodnocení (Kanadská rada pro výzkum v oblasti společenských a humanitních věd (Social Sciences and Humanities Research Council of Canada): Stálý hodnotící výbor – mandát a členství).

35

Social Sciences and Humanities Research Council of Canada

(36)  Evropská komise, „Monitorovací zpráva za rok 2004: Provádění činností v rámci ES a Euratomu a příslušných zvláštních programů“, srpen 2005, s. 5.

36

(37)  Evropská Komise, „Plánování a optimalizace lidských zdrojů Komise s ohledem na priority EU“, SEK(2007) 530 ze dne 24. dubna 2007.

37

(38)  Evropská komise, Sdělení Komisi předložené předsedou a paní Schreyerovou, „Standardy pro hodnocení a osvědčené postupy“, K(2002) 5267, 23. prosince 2002; Evropská Komise, pracovní dokument útvarů Komise, „Posouzení dopadů a hodnocení ex ante“, SEK(2005) 430, 6. dubna 2005, příloha 1, pozn. pod čarou 209.

38

ex ante

(39)  V roce 2007 Evropský poradní výbor pro výzkum (EURAB) rovněž doporučil zvýšit zdroje přidělené na hodnocení rámcových programů (EURAB, „Doporučení k posouzení dopadů ex post“, červenec 2007).

39

ex post

(40)  Zvláštní zpráva č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí v oblasti výzkumu a technologického vývoje v rámci 5. rámcového programu pro výzkum a technologický vývoj (1998 až 2002) (Úř. věst. C 99, 23.4.2004), body 116 a 122.

40

(41)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007; Evropská Komise, Sdělení Komisi předložené předsedou a paní Schreyerovou, „Standardy pro hodnocení a osvědčené postupy“, K(2002) 5267 ze dne 23. prosince 2002.

41

(42)  Takovéto příručky pro hodnocení má 14 GŘ pro oblasti politiky a programy, které jsou v jejich působnosti (Evropská komise, GŘ pro rozpočet – oddělení pro hodnocení, „Přehled pokynů k hodnocení v Komisi“, říjen 2004).

42

(43)  Fahrenkrog, G. et al, RTD Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies, IPTS-JRC, 2002; PREST et al. Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme; univerzita v Manchesteru, 2002.

43

RTD Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies

Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme

(44)  Ačkoliv Komise obecně disponuje informacemi o účastnících, často je nelze snadno použít pro podrobnou analýzu, jelikož údaje o daném účastníkovi buď nejsou uloženy na jednom místě, nebo nejsou nutně zaznamenány v kompatibilních formátech. To ztěžuje sledování účasti účastníka v čase, např. k posouzení důvodů neúčasti a vztahů mezi účastníky, např. k prozkoumání účinků vytváření sítí (viz bod 84).

44

(45)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 2.3; výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 7.13; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 6.8 a 6.10; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 6.9 a 6.70, zvláštní zpráva č. 1/2004, body 105–108; stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. C 203, 25.8.2006), bod 57.

45

(46)  Smlouva o založení Evropského společenství, článek 173: „Na počátku každého roku předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva pojedná zejména o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a v oblasti šíření výsledků za uplynulý rok a o pracovním programu pro běžný rok.“

46

(47)  Neexistoval žádný systematický pokus shromáždit údaje od účastníků po dokončení projektu s výjimkou zvláštních průzkumů v rámci hodnocení. Využití průzkumů bránila skutečnost, že účastníci na rozdíl od řady vnitrostátních programů v oblasti VTR (např. Německo) nemají právní povinnost takovéto analytické údaje poskytovat.

47

(48)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, bod 94; stanovisko č. 1/2006, bod 56.

48

(49)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 7.33; výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, body 7.8 a 7.29; stanovisko č. 1/2006, body 58 až 61.

49

(50)  CORDIS je jedinou databází, která poskytuje informace o návrzích, projektech a výsledcích, které jsou společné pro celý RP, zahrnují několik programových období a jsou dostupné mimo Komisi. Údaje o jednotlivých projektech v databázi CORDIS však často nejsou poté, co byl návrh vybrán, aktualizovány. Až do 6. RP včetně neměli účastníci RP z veřejného a soukromého sektoru povinnost zveřejňovat své výsledky (Evropský poradní výbor pro výzkum (EURAB), „Vědecká publikace: politika otevřeného přístupu“, prosinec 2006).

50

(51)  Hanne Foss Hansen, „Výběr hodnotících modelů: diskuse o návrhu hodnocení“, Hodnocení, sv. 11 č. 4, 2005, s. 447–462.

51

(52)  Až do 6. RP včetně nebyli účastníci RP z veřejného a soukromého sektoru povinni zveřejňovat své vědecké výsledky. V prosinci 2006 výbor EURAB doporučil, aby zveřejňování bylo povinné, a zaručil se tak volný přístup veřejnosti k výzkumu financovanému Společenstvím (viz EURAB, „Vědecká publikace: politika otevřeného přístupu“, prosinec 2006).

52

(53)  Poznamenává se, že takové modely byly použity k prognózám mikro- a makroekonomických účinků plánovaného 7. RP (viz Evropská komise, „Monitorovací zpráva za rok 2004: Provádění činností v rámci ES a Euratomu a příslušných zvláštních programů“, srpen 2005, s. 23–25). Nejsou však k dispozici žádné důkazy, že toto posouzení možných hospodářských dopadů RP je spojeno s jakýmkoliv plánem pro hodnocení ex post.

53

ex post

(54)  GŘ pro informační společnost a média, „Monitorování a hodnocení IST-VTR: Logika intervence – výsledky a ukazatele dopadu (2003–2004)“, 2005: „Sítě inovace při rozvoji informační společnosti a využití v Evropě“, 2006.

54

(55)  GŘ pro informační společnost a média: „ERAnets – Hodnocení sítí spolupráce mezi účastníky výzkumu IST a jejich vývoj směrem ke spolupráci v Evropském výzkumném prostoru“ (závěrečná zpráva), 2005; „Hodnocení pokroku směrem k evropskému výzkumného prostoru pro informační společnost“, 2005; „Sítě inovace při rozvoji informační společnosti a využití v Evropě“, 2006.

55

(56)  GŘ pro informační společnost a média: „Rámcová smlouva pro posuzování dopadů v případě výzkumu v oblasti technologií informační společnosti“.

56

(57)  EURAB, „Doporučení k posouzení dopadů ex post“, červenec 2007.

57

ex post

(58)  Evropská komise, „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004), příloha 1.

58

(59)  Evropská komise, „Dopad politiky ES v oblasti výzkumu a vývoje na evropské vědecké a technické společenství; závěrečná zpráva shrnující vnitrostátní studie dopadů“ (1995).

59

(60)  Evropská komise, „Návrh harmonizované metodiky studií dopadů pro rámcové programy EU v oblasti výzkumu a vývoje“, 1992.

60

(61)  Evropská komise, pracovní dokument útvarů Komise, „Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy“, SEK(2007) 412/2 ze dne 4. dubna 2007, bod 3.3.3 „EVP a důsledky pro monitorování a hodnocení založené na důkazech“, s. 93.

61

(62)  Je třeba upozornit, že grantové dohody pro projekty jsou podepisovány během celého programového období, přičemž první dohody obvykle vstupují v platnost na konci prvního roku programu. Doba trvání těchto dohod je zpravidla tři až pět let, jelikož výsledné konečné výstupy lze očekávat nejdříve po čtyřech až šesti letech.

62

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Zdroj:

(63)  Evropská komise, „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“, zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004): Oddíl 6 „Vyhodnocení rámcového programu“, s. 19.

63

(64)  Evropská komise, „Sada nástrojů hodnocení – Posouzení sociálně-ekonomických dopadů politik v oblasti VTR“, tzv. „sada nástrojů EPUB“ sestavených Společným výzkumným střediskem – Ústavem pro studium technologií budoucnosti (IPTS) a institucí Joanneum Research (srpen 2002), shrnutí, s. 9 a 12.

64

(65)  Evropská komise, „Hodnocení účinností nových nástrojů 6. rámcového programu“, 21. června 2004, zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni, jejímž předsedou byl profesor Ramon Marimón, s. 20.

65

(66)  Konsorcium pro hodnocení evropských politik (European Policy Evaluation Consortium – EPEC), Technopolis France, „Studie o využití výsledků hodnocení v Komisi: závěrečná zpráva“, sbírka dokumentů č. 1 Souhrnná zpráva a přílohy, květen 2005.

66

European Policy Evaluation Consortium

(67)  Vyšší úroveň spokojenosti vykazovali respondenti z výboru CREST, kteří jsou často rovněž členy programových výborů, což by mohlo být dáno jejich formální úlohou při sledování provádění programů.

67

(68)  Evropská Komise, pracovní dokument útvarů Komise, Roční přehled hodnocení 2004 – přehled zjištění a činnosti Komise v oblasti hodnocení, SEK(2005) 587 ze dne 28. dubna 2005.

68

(69)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007, s. 4.

69

---

PŘÍLOHA I

MĚŘENÍ DOPADŮ A VÝSLEDKŮ VEŘEJNÉ INTERVENCE V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE

Některé hlavní metodické problémy při měření dopadů a výsledků veřejné intervence v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (VTR):

| — | „Problémy s přisouzením“: V hodnoceních a měření výkonnosti se vyskytují problémy s přisouzením. Ty úzce souvisejí s otázkou „adicionality“, která se zabývá tím, zda by ke změnám nedošlo tak či tak. Na problémech s přisouzením výsledků konkrétní veřejné intervenci se podepisuje řada vnějších faktorů (např. vliv ostatních politik nebo programů, změny právního rámce, změny ve společnosti, apod.). Ve výzkumu navíc může být úspěchem i nedosažení očekávaných výsledků. Další komplikací je zjevný problém jednoznačně přisoudit výstupy výzkumu (nemluvě o důsledcích a dopadech) konkrétním aspektům procesu VTR, či dokonce jednotlivým subjektům podílejícím se na výzkumné činnosti. |
| --- | --- |

—

„Problémy s přisouzením“: V hodnoceních a měření výkonnosti se vyskytují problémy s přisouzením. Ty úzce souvisejí s otázkou „adicionality“, která se zabývá tím, zda by ke změnám nedošlo tak či tak. Na problémech s přisouzením výsledků konkrétní veřejné intervenci se podepisuje řada vnějších faktorů (např. vliv ostatních politik nebo programů, změny právního rámce, změny ve společnosti, apod.). Ve výzkumu navíc může být úspěchem i nedosažení očekávaných výsledků. Další komplikací je zjevný problém jednoznačně přisoudit výstupy výzkumu (nemluvě o důsledcích a dopadech) konkrétním aspektům procesu VTR, či dokonce jednotlivým subjektům podílejícím se na výzkumné činnosti.

| — | „Problémy při měření“:







  — | „Dostupnost údajů“: obecně se většina dostupných údajů, zejména údajů shromážděných prostřednictvím monitorovacích systémů, týká vstupů a výstupů činností v oblasti VTR místo důsledků nebo dopadů. |
| --- | --- | --- |

—

„Problémy při měření“:

—

„Dostupnost údajů“: obecně se většina dostupných údajů, zejména údajů shromážděných prostřednictvím monitorovacích systémů, týká vstupů a výstupů činností v oblasti VTR místo důsledků nebo dopadů.

| — | „Pochopení dynamiky“: Vzhledem ke zjevnému problému vymodelovat příčinné vztahy mezi vstupy a výstupy je vnitřní fungování výzkumného procesu nejasné; při neexistenci výslovné logiky intervence se proces sám většinou považuje za „černou skříňku“. |
| --- | --- |

—

„Pochopení dynamiky“: Vzhledem ke zjevnému problému vymodelovat příčinné vztahy mezi vstupy a výstupy je vnitřní fungování výzkumného procesu nejasné; při neexistenci výslovné logiky intervence se proces sám většinou považuje za „černou skříňku“.

| — | „Srovnatelnost výsledků“: možnost srovnání výsledků různých vědeckých oblastí je omezená, takže ty by měly být obecně vykládány v rámci zvláštních programů a podprogramů. Hodnocení výsledků je navíc obtížnější u základního výzkumu než u aplikovaného výzkumu nebo technologického rozvoje. Hlavním důvodem je skutečnost, že se základní výzkum obvykle skládá z jedinečných, nereprodukovatelných postupů. Dokonce i v oblasti aplikovaného výzkumu se výsledky značně liší, nelze je proto snadno porovnat. |
| --- | --- |

—

„Srovnatelnost výsledků“: možnost srovnání výsledků různých vědeckých oblastí je omezená, takže ty by měly být obecně vykládány v rámci zvláštních programů a podprogramů. Hodnocení výsledků je navíc obtížnější u základního výzkumu než u aplikovaného výzkumu nebo technologického rozvoje. Hlavním důvodem je skutečnost, že se základní výzkum obvykle skládá z jedinečných, nereprodukovatelných postupů. Dokonce i v oblasti aplikovaného výzkumu se výsledky značně liší, nelze je proto snadno porovnat.

| — | „Agregace“: Problémy se objevují při vyvozování závěrů na základě výsledků hodnocení výstupů, důsledků a dopadů dosažených na nižší úrovni pro nejbližší vyšší úroveň (např. při agregaci výsledků projektu nejprve pro skupiny projektů, poté pro oblasti v rámci programu a nakonec pro program jako takový). |
| --- | --- |

—

„Agregace“: Problémy se objevují při vyvozování závěrů na základě výsledků hodnocení výstupů, důsledků a dopadů dosažených na nižší úrovni pro nejbližší vyšší úroveň (např. při agregaci výsledků projektu nejprve pro skupiny projektů, poté pro oblasti v rámci programu a nakonec pro program jako takový).

| — | „Přiměřenost ukazatelů“: Další otázkou je to, zda hodnotitelé měří správnou věc. Ukazatele musí být snadno měřitelné, obtížně zmanipulovatelné a musí podporovat správné chování. „Měřitelný“ ukazatel pro výstup však nutně neumožňuje vyvodit závěry o výsledcích nebo dopadech. |
| --- | --- |

—

„Přiměřenost ukazatelů“: Další otázkou je to, zda hodnotitelé měří správnou věc. Ukazatele musí být snadno měřitelné, obtížně zmanipulovatelné a musí podporovat správné chování. „Měřitelný“ ukazatel pro výstup však nutně neumožňuje vyvodit závěry o výsledcích nebo dopadech.

| — | „Problémy s načasováním“: Další překážkou je značná časová prodleva mezi výzkumnou činností a dosažením výstupů a důsledků, aby bylo možno posoudit dopady. Údaje je nutno shromažďovat po dlouhou dobu, aby bylo možné vyvodit smysluplné a fundované závěry. Tato časová měřítka pro hodnocení často nejsou v souladu s očekáváními a potřebami tvůrců politik a je nutno učinit kompromis mezi včasným zpřístupněním údajů pro tvorbu politiky a poskytnutím přiměřeného času, aby se mohly objevit účinky. |
| --- | --- |

—

„Problémy s načasováním“: Další překážkou je značná časová prodleva mezi výzkumnou činností a dosažením výstupů a důsledků, aby bylo možno posoudit dopady. Údaje je nutno shromažďovat po dlouhou dobu, aby bylo možné vyvodit smysluplné a fundované závěry. Tato časová měřítka pro hodnocení často nejsou v souladu s očekáváními a potřebami tvůrců politik a je nutno učinit kompromis mezi včasným zpřístupněním údajů pro tvorbu politiky a poskytnutím přiměřeného času, aby se mohly objevit účinky.

| — | „Klamné závěry o projektu“: hodnocení důsledků a dopadů jednotlivých projektů v rámci programu musí zohlednit dilema, že k technologickým a vědeckým výsledkům se většinou dospívá na základě využití předchozí práce. Podobně před zveřejněním a využitím vědeckých výsledků může účastník použít výsledky projektů pro jiné činnosti. Proto samotný projekt nemusí nutně představovat náležitý rámec pro posuzování, zejména z hlediska dlouhodobějších důsledků a dopadů. |
| --- | --- |

—

„Klamné závěry o projektu“: hodnocení důsledků a dopadů jednotlivých projektů v rámci programu musí zohlednit dilema, že k technologickým a vědeckým výsledkům se většinou dospívá na základě využití předchozí práce. Podobně před zveřejněním a využitím vědeckých výsledků může účastník použít výsledky projektů pro jiné činnosti. Proto samotný projekt nemusí nutně představovat náležitý rámec pro posuzování, zejména z hlediska dlouhodobějších důsledků a dopadů.

| — | „Věrohodnost, integrita a nezávislost“: Kvalita hodnocení velkou měrou závisí na úrovni angažovanosti hodnotitelů s ohledem na dané téma, což zahrnuje kompromis mezi znalostmi a odborností na straně jedné a nezávislostí a objektivitou na straně druhé. Závisí rovněž na předpokladech a zájmech tvůrců politiky a na důvodech a účelech hodnocení. |
| --- | --- |

—

„Věrohodnost, integrita a nezávislost“: Kvalita hodnocení velkou měrou závisí na úrovni angažovanosti hodnotitelů s ohledem na dané téma, což zahrnuje kompromis mezi znalostmi a odborností na straně jedné a nezávislostí a objektivitou na straně druhé. Závisí rovněž na předpokladech a zájmech tvůrců politiky a na důvodech a účelech hodnocení.

---

PŘÍLOHA II

USTANOVENÍ O MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ V LEGISLATIVNÍCH ROZHODNUTÍCH O 4. RP AŽ 7. RP

| 4. RP (1995 až 1998)
   (1) | 5. RP (1999 až 2002)
   (2) | 6. RP (2003 až 2006)
   (3) | 7. RP (2007 až 2013)
   (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rozhodnutí o rámcovém programu – Rada a EP |
| Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1110/94/ES ze dne 26. dubna 1994 o čtvrtém rámcovém programu Evropského společenství (1994 až 1998) pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace: článek 4 | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 182/1999/ES ze dne 22. prosince 1998 o pátém rámcovém programu Evropského společenství (1998 až 2002) pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (1998 až 2002): články 5 a 6 | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002 až 2006): 20. bod odůvodnění, články 4 a 6, příloha III | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013): článek 7 |
| Monitorování |
| — | za pomoci nezávislých externích odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat pokrok s ohledem na původní cíle (čl. 4 odst. 1) |

4. RP (1995 až 1998)
   (1)

5. RP (1999 až 2002)
   (2)

6. RP (2003 až 2006)
   (3)

7. RP (2007 až 2013)
   (4)

Rozhodnutí o rámcovém programu – Rada a EP

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1110/94/ES ze dne 26. dubna 1994 o čtvrtém rámcovém programu Evropského společenství (1994 až 1998) pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace: článek 4

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 182/1999/ES ze dne 22. prosince 1998 o pátém rámcovém programu Evropského společenství (1998 až 2002) pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (1998 až 2002): články 5 a 6

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002 až 2006): 20. bod odůvodnění, články 4 a 6, příloha III

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013): článek 7

Monitorování

—

za pomoci nezávislých externích odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat pokrok s ohledem na původní cíle (čl. 4 odst. 1)

| — | za pomoci nezávislých kvalifikovaných odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat každý rok provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů na základě kritérií stanovených v příloze I a vědeckých a technologických cílů stanovených v příloze II (čl. 5 odst. 1) |
| --- | --- |

—

za pomoci nezávislých kvalifikovaných odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat každý rok provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů na základě kritérií stanovených v příloze I a vědeckých a technologických cílů stanovených v příloze II (čl. 5 odst. 1)

| — | za pomoci nezávislých kvalifikovaných odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat [každý rok] provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů (článek 4 a čl. 6 odst. 1) |
| --- | --- |

—

za pomoci nezávislých kvalifikovaných odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat [každý rok] provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů (článek 4 a čl. 6 odst. 1)

| — | nepřetržitě a systematicky sledovat provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů (čl. 7 odst. 1) |
| --- | --- |

—

nepřetržitě a systematicky sledovat provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů (čl. 7 odst. 1)

| — | posoudit, zda jsou cíle, priority a finanční prostředky přiměřené měnící se situaci, a pokud nikoli, předložit návrhy na úpravu nebo doplnění rámcového programu a/nebo jeho zvláštních programů (čl. 5 odst. 1) |
| --- | --- |

—

posoudit, zda jsou cíle, priority a finanční prostředky přiměřené měnící se situaci, a pokud nikoli, předložit návrhy na úpravu nebo doplnění rámcového programu a/nebo jeho zvláštních programů (čl. 5 odst. 1)

| — | veškeré výzkumné činnosti budou pravidelně prověřovány a toto prověřování bude spočívat zejména v kontrole míry úspěšnosti výzkumu (příloha III, 1. Nástroje) |
| --- | --- |

—

veškeré výzkumné činnosti budou pravidelně prověřovány a toto prověřování bude spočívat zejména v kontrole míry úspěšnosti výzkumu (příloha III, 1. Nástroje)

| — | pravidelně podávat zprávy a informovat o výsledcích tohoto sledování (čl. 7 odst. 1) |
| --- | --- |

—

pravidelně podávat zprávy a informovat o výsledcích tohoto sledování (čl. 7 odst. 1)

Článek 173 – Výroční zpráva

| — | poskytovat podrobné zprávy o pokroku při provádění rámcového programu, a zejména o pokroku při uskutečňování cílů a priorit popsaných v každé z kapitol přílohy I; včetně informací o finančních stránkách a používání nástrojů, v rámci výroční zprávy, jež má být předkládána Komisí podle článku 173 Smlouvy (článek 4) |
| --- | --- |

—

poskytovat podrobné zprávy o pokroku při provádění rámcového programu, a zejména o pokroku při uskutečňování cílů a priorit popsaných v každé z kapitol přílohy I; včetně informací o finančních stránkách a používání nástrojů, v rámci výroční zprávy, jež má být předkládána Komisí podle článku 173 Smlouvy (článek 4)

Průběžné hodnocení

| — | přezkum pokroku programu v polovině období rámcového programu (článek 6) |
| --- | --- |

—

přezkum pokroku programu v polovině období rámcového programu (článek 6)

| — | předložit EP a Radě na základě posouzení různých zvláštních programů sdělení případně s připojeným návrhem na úpravu rozhodnutí (článek 6) |
| --- | --- |

—

předložit EP a Radě na základě posouzení různých zvláštních programů sdělení případně s připojeným návrhem na úpravu rozhodnutí (článek 6)

| — | provést do roku 2010 za pomoci externích odborníků průběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho zvláštních programů, které bude založeno na vědeckých důkazech a na hodnocení předchozího rámcového programu po jeho skončení, toto hodnocení zahrnuje zejména kvalitu probíhajících výzkumných činností, kvalitu provádění a řízení a pokrok při plnění stanovených cílů (čl. 7 odst. 2) |
| --- | --- |

—

provést do roku 2010 za pomoci externích odborníků průběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho zvláštních programů, které bude založeno na vědeckých důkazech a na hodnocení předchozího rámcového programu po jeho skončení, toto hodnocení zahrnuje zejména kvalitu probíhajících výzkumných činností, kvalitu provádění a řízení a pokrok při plnění stanovených cílů (čl. 7 odst. 2)

| — | sdělovat závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami a případně s návrhy na úpravu tohoto rámcového programu, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů (čl. 7 odst. 2) |
| --- | --- |

—

sdělovat závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami a případně s návrhy na úpravu tohoto rámcového programu, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů (čl. 7 odst. 2)

| — | pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o celkovém pokroku při provádění rámcového programu a zvláštních programů (čl. 5 odst. 4) |
| --- | --- |

—

pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o celkovém pokroku při provádění rámcového programu a zvláštních programů (čl. 5 odst. 4)

| — | předkládat Evropskému parlamentu a Radě pravidelné zprávy o stavu provádění rámcového programu (20. bod odůvodnění) |
| --- | --- |

—

předkládat Evropskému parlamentu a Radě pravidelné zprávy o stavu provádění rámcového programu (20. bod odůvodnění)

| — | předložit zprávu o pokroku (předcházející průběžnému hodnocení), jakmile bude k dispozici dostatečné množství údajů, tato zpráva poskytne první závěry ohledně účelnosti nových akcí zahájených v rámci 7. RP a ohledně účelnosti úsilí o zjednodušení (čl. 7 odst. 2) |
| --- | --- |

—

předložit zprávu o pokroku (předcházející průběžnému hodnocení), jakmile bude k dispozici dostatečné množství údajů, tato zpráva poskytne první závěry ohledně účelnosti nových akcí zahájených v rámci 7. RP a ohledně účelnosti úsilí o zjednodušení (čl. 7 odst. 2)

| — | provést v roce 2004 za pomoci nezávislých odborníků hodnocení týkající se účelnosti jednotlivých nástrojů při provádění tohoto programu (příloha III, 1. Nástroje) |
| --- | --- |

—

provést v roce 2004 za pomoci nezávislých odborníků hodnocení týkající se účelnosti jednotlivých nástrojů při provádění tohoto programu (příloha III, 1. Nástroje)

Pětileté hodnocení

| — | externí posouzení provedené nezávislými kvalifikovanými odborníky týkající se řízení a pokroku činností Společenství provedených v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení (čl. 4 odst. 2) |
| --- | --- |

—

externí posouzení provedené nezávislými kvalifikovanými odborníky týkající se řízení a pokroku činností Společenství provedených v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení (čl. 4 odst. 2)

| — | externí posouzení provedené nezávislými vysoce kvalifikovanými odborníky týkající se provádění a výsledků činností Společenství provedených v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení na základě kritérií stanovených v příloze I, vědeckých a technologických cílů stanovených v příloze II (čl. 5 odst. 2) |
| --- | --- |

—

externí posouzení provedené nezávislými vysoce kvalifikovanými odborníky týkající se provádění a výsledků činností Společenství provedených v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení na základě kritérií stanovených v příloze I, vědeckých a technologických cílů stanovených v příloze II (čl. 5 odst. 2)

| — | externí posouzení provedené nezávislými vysoce kvalifikovanými odborníky týkající se provádění a výsledků činností Společenství provedených v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení (čl. 6 odst. 2) (resp. ohledně provádění činností s přihlédnutím k přínosům 6. RP k vytvoření Evropského výzkumného prostoru (20. bod odůvodnění)) |
| --- | --- |

—

externí posouzení provedené nezávislými vysoce kvalifikovanými odborníky týkající se provádění a výsledků činností Společenství provedených v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení (čl. 6 odst. 2) (resp. ohledně provádění činností s přihlédnutím k přínosům 6. RP k vytvoření Evropského výzkumného prostoru (20. bod odůvodnění))

| — | sdělit hodnocení, společně s připomínkami Komise, Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru před předložením návrhu na příští rámcový program (čl. 4. odst. 2) |
| --- | --- |

—

sdělit hodnocení, společně s připomínkami Komise, Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru před předložením návrhu na příští rámcový program (čl. 4. odst. 2)

| — | sdělit hodnocení, společně s připomínkami Komise, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů před předložením návrhu na příští rámcový program (čl. 5 odst. 2) |
| --- | --- |

—

sdělit hodnocení, společně s připomínkami Komise, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů před předložením návrhu na příští rámcový program (čl. 5 odst. 2)

| — | sdělit závěry tohoto hodnocení, společně s připomínkami Komise, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů (čl. 6 odst. 2) dostatečně včas a před předložením návrhu na příští rámcový program (20. bod odůvodnění) |
| --- | --- |

—

sdělit závěry tohoto hodnocení, společně s připomínkami Komise, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů (čl. 6 odst. 2) dostatečně včas a před předložením návrhu na příští rámcový program (20. bod odůvodnění)

Závěrečné hodnocení

[viz rozhodnutí o zvláštním programu]

| — | provést externí hodnocení dva roky po skončení 7. RP (tj. 2015) prostřednictvím nezávislých odborníků týkající se odůvodnění, provádění a výsledků (čl. 7 odst. 3) |
| --- | --- |

—

provést externí hodnocení dva roky po skončení 7. RP (tj. 2015) prostřednictvím nezávislých odborníků týkající se odůvodnění, provádění a výsledků (čl. 7 odst. 3)

| — | sdělit závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů (čl. 7 odst. 3) |
| --- | --- |

—

sdělit závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů (čl. 7 odst. 3)

Nezávislí odborníci

| — | při výběru nezávislých odborníků zajistit, aby bylo vyváženým způsobem přihlédnuto k různým vědeckým a průmyslovým společenstvím a skupinám uživatelů, a po jmenování zveřejnit jména odborníků a jejich kvalifikaci (čl. 5 odst. 3)
  [dodatečná ustanovení týkající se nezávislých odborníků viz rozhodnutí Rady 1999/65/ES, článek 9] |
| --- | --- |

—

při výběru nezávislých odborníků zajistit, aby bylo vyváženým způsobem přihlédnuto k různým vědeckým a průmyslovým společenstvím a skupinám uživatelů, a po jmenování zveřejnit jména odborníků a jejich kvalifikaci (čl. 5 odst. 3)

[dodatečná ustanovení týkající se nezávislých odborníků viz rozhodnutí Rady 1999/65/ES, článek 9]

| — | Komise jmenuje nezávislé odborníky pro účely hodnocení stanovených šestým rámcovým programem a specifickým programem a rovněž pro účely pomoci uvedené v čl. 10 odst. 6 a v čl. 18 odst. 1 druhém pododstavci. |
| --- | --- |

—

Komise jmenuje nezávislé odborníky pro účely hodnocení stanovených šestým rámcovým programem a specifickým programem a rovněž pro účely pomoci uvedené v čl. 10 odst. 6 a v čl. 18 odst. 1 druhém pododstavci.

| — | Komise může mimoto zřídit skupinu nezávislých odborníků, kteří jí radí při provádění výzkumné politiky Společenství. |
| --- | --- |

—

Komise může mimoto zřídit skupinu nezávislých odborníků, kteří jí radí při provádění výzkumné politiky Společenství.

| — | [ustanovení týkající se nezávislých odborníků viz nařízení (ES) č. 2321/2002, článek 11] |
| --- | --- |

—

[ustanovení týkající se nezávislých odborníků viz nařízení (ES) č. 2321/2002, článek 11]

Příklad rozhodnutí o zvláštním programu – Rada

Rozhodnutí Rady 94/801/ES ze dne 23. listopadu 1994: článek 4

Rozhodnutí Rady 1999/168/ES ze dne 25. ledna 1999: článek 4 a 6

Rozhodnutí Rady 2002/834/ES a 2002/835/ES ze dne 30. září 2002 – článek 8

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“: článek 8

Monitorování

| — | za pomoci nezávislých externích odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat pokrok v rámci programu (čl. 4 odst. 1) |
| --- | --- |

—

za pomoci nezávislých externích odborníků nepřetržitě a systematicky sledovat pokrok v rámci programu (čl. 4 odst. 1)

| — | za pomoci nezávislých externích odborníků sledovat provádění zvláštního programu a popřípadě předložit Radě návrhy na jeho úpravu v souladu s čl. 5 odst. 1 rozhodnutí o 5. RP (čl. 4 písm. a)) |
| --- | --- |

—

za pomoci nezávislých externích odborníků sledovat provádění zvláštního programu a popřípadě předložit Radě návrhy na jeho úpravu v souladu s čl. 5 odst. 1 rozhodnutí o 5. RP (čl. 4 písm. a))

| — | zajistit, aby bylo provedeno nezávislé sledování a hodnocení podle článku šest 6. RP v oblastech zahrnutých do specifického programu (čl. 8 odst. 2) |
| --- | --- |

—

zajistit, aby bylo provedeno nezávislé sledování a hodnocení podle článku šest 6. RP v oblastech zahrnutých do specifického programu (čl. 8 odst. 2)

| — | zajistit nezávislé sledování, vyhodnocování a přezkum, jak je stanoveno v článku 7 rámcového programu, v souvislosti s činnostmi prováděnými v oblastech, na něž se vztahuje tento zvláštní program (článek 9) |
| --- | --- |

—

zajistit nezávislé sledování, vyhodnocování a přezkum, jak je stanoveno v článku 7 rámcového programu, v souvislosti s činnostmi prováděnými v oblastech, na něž se vztahuje tento zvláštní program (článek 9)

| — | informace z monitorování, které Komise poskytuje programovému výboru podle čl. 8 odst. 4, jsou stanoveny v příloze V. |
| --- | --- |

—

informace z monitorování, které Komise poskytuje programovému výboru podle čl. 8 odst. 4, jsou stanoveny v příloze V.

Článek 173 – Výroční zpráva

| — | pravidelně předkládat zprávy o provádění specifického programu v souladu s článkem 4 rozhodnutí o 6. RP, včetně informací o finančních stránkách a používání nástrojů (čl. 8 odst. 1) |
| --- | --- |

—

pravidelně předkládat zprávy o provádění specifického programu v souladu s článkem 4 rozhodnutí o 6. RP, včetně informací o finančních stránkách a používání nástrojů (čl. 8 odst. 1)

| — | zahrnutí hlavních závěrů s ohledem na [finanční nástroj pro sdílení rizik] do výroční zprávy o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, která bude podle článku 173 Smlouvy zaslána Evropskému parlamentu a Radě (příloha III). |
| --- | --- |

—

zahrnutí hlavních závěrů s ohledem na [finanční nástroj pro sdílení rizik] do výroční zprávy o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, která bude podle článku 173 Smlouvy zaslána Evropskému parlamentu a Radě (příloha III).

Pětileté vyhodnocení

| — | externí posouzení provedené nezávislými kvalifikovanými odborníky týkající se činností provedených v oblastech, na něž se program vztahuje, a jejich řízení v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení (čl. 4 odst. 2) |
| --- | --- |

—

externí posouzení provedené nezávislými kvalifikovanými odborníky týkající se činností provedených v oblastech, na něž se program vztahuje, a jejich řízení v průběhu pěti let předcházejících tomuto hodnocení (čl. 4 odst. 2)

| — | zajistit externí hodnocení stanovené v čl. 5 odst. 2 rozhodnutí o 5. RP týkající se činností provedených v oblastech zahrnutých do zvláštního programu (čl. 4 písm. b)) |
| --- | --- |

—

zajistit externí hodnocení stanovené v čl. 5 odst. 2 rozhodnutí o 5. RP týkající se činností provedených v oblastech zahrnutých do zvláštního programu (čl. 4 písm. b))

Závěrečné hodnocení

| — | po skončení každého zvláštního programu zajistit nezávislé závěrečné hodnocení dosažených výsledků v porovnání s cíli (čl. 4 odst. 3) |
| --- | --- |

—

po skončení každého zvláštního programu zajistit nezávislé závěrečné hodnocení dosažených výsledků v porovnání s cíli (čl. 4 odst. 3)

| — | předložit toto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru (čl. 4 odst. 3) |
| --- | --- |

—

předložit toto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru (čl. 4 odst. 3)

Nezávislí odborníci

| — | vypracovat pověření k externímu hodnocení stanovenému v čl. 5 odst. 2 rozhodnutí o 5. RP (čl. 6 odst. 2) |
| --- | --- |

—

vypracovat pověření k externímu hodnocení stanovenému v čl. 5 odst. 2 rozhodnutí o 5. RP (čl. 6 odst. 2)

Základní informace o struktuře rámcového programu

| — | 4. RP (ES): 7 zvláštních programů zahrnujících 17 podprogramů a dvě skupiny činností |
| --- | --- |

—

4. RP (ES): 7 zvláštních programů zahrnujících 17 podprogramů a dvě skupiny činností

| — | 5. RP (ES): 7 zvláštních programů, z nichž 4 jsou tematickými programy a 3 horizontálními programy |
| --- | --- |

—

5. RP (ES): 7 zvláštních programů, z nichž 4 jsou tematickými programy a 3 horizontálními programy

| — | 6. RP (ES): 20 programů, z toho je 10 programů seskupeno do 7 tematických priorit, a 4 programy, které se týkají průřezových výzkumných činností, ve zvláštním programu „Zaměření a integrace výzkumu Společenství“. Zvláštní program „Strukturování Evropského výzkumného prostoru“ představují 4 programy a zvláštní program „Posilování základů Evropského výzkumného prostoru“ 2 zvláštní programy |
| --- | --- |

—

6. RP (ES): 20 programů, z toho je 10 programů seskupeno do 7 tematických priorit, a 4 programy, které se týkají průřezových výzkumných činností, ve zvláštním programu „Zaměření a integrace výzkumu Společenství“. Zvláštní program „Strukturování Evropského výzkumného prostoru“ představují 4 programy a zvláštní program „Posilování základů Evropského výzkumného prostoru“ 2 zvláštní programy

| — | 7. RP (ES): 24 zvláštních podprogramů, z toho je 10 podprogramů seskupeno do zvláštního programu „Spolupráce“, jeden se týká zvláštního programu „Myšlenky“, 5 podprogramů se vztahuje ke zvláštnímu programu „Lidé“ a 8 podprogramů se vztahuje na zvláštní program „Kapacity“ (z toho je jeden vyhrazen nejaderným činnostem SVS). |
| --- | --- |

—

7. RP (ES): 24 zvláštních podprogramů, z toho je 10 podprogramů seskupeno do zvláštního programu „Spolupráce“, jeden se týká zvláštního programu „Myšlenky“, 5 podprogramů se vztahuje ke zvláštnímu programu „Lidé“ a 8 podprogramů se vztahuje na zvláštní program „Kapacity“ (z toho je jeden vyhrazen nejaderným činnostem SVS).

| — | Celkový rozpočet (ES): 11 046 milionů EUR (tj. 2 761 milionů EUR ročně) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 11 046 milionů EUR (tj. 2 761 milionů EUR ročně)

| — | Celkový rozpočet (ES): 13 700 milionů EUR (tj. 3 425 milionů EUR ročně; +24 % |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 13 700 milionů EUR (tj. 3 425 milionů EUR ročně; +24 %

| — | Celkový rozpočet (ES): 16 270 milionů EUR (tj. 4 061 milionů EUR ročně; +19 %) po rozšíření na EU-25 nárůst |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 16 270 milionů EUR (tj. 4 061 milionů EUR ročně; +19 %) po rozšíření na EU-25 nárůst

| — | Celkový rozpočet (ES): 17 883 milionů EUR (tj. 4 447 milionů EUR ročně; +10 %) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 17 883 milionů EUR (tj. 4 447 milionů EUR ročně; +10 %)

| — | Celkový rozpočet (ES): 50 521 milionů EUR (tj. 7 217 milionů EUR ročně; +62 %) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 50 521 milionů EUR (tj. 7 217 milionů EUR ročně; +62 %)

| — | 7 generálních ředitelství: Výzkum, Informační společnost, Energetika, Doprava, Rybářství, Zemědělství, Podniky |
| --- | --- |

—

7 generálních ředitelství: Výzkum, Informační společnost, Energetika, Doprava, Rybářství, Zemědělství, Podniky

| — | 5 generálních ředitelství: RTD, Informační společnost, Energetika a doprava, Rybářství, Podniky |
| --- | --- |

—

5 generálních ředitelství: RTD, Informační společnost, Energetika a doprava, Rybářství, Podniky

| — | 4 generální ředitelství: RTD, Informační společnost, Energetika a doprava, Podniky |
| --- | --- |

—

4 generální ředitelství: RTD, Informační společnost, Energetika a doprava, Podniky

| — | 5 generálních ředitelství: RTD, Informační společnost a média, Energetika a doprava, Podniky a průmysl, Společné výzkumné středisko (SVS); mimoto „Evropská rada pro výzkum“ (ERV) a výkonné agentury |
| --- | --- |

—

5 generálních ředitelství: RTD, Informační společnost a média, Energetika a doprava, Podniky a průmysl, Společné výzkumné středisko (SVS); mimoto „Evropská rada pro výzkum“ (ERV) a výkonné agentury

---

(1)  4. RP: informační a komunikační technologie (moderní komunikační technologie a služby (ACTS); informační technologie (ESPRIT); aplikace telematiky); průmyslové technologie (průmyslové a materiálové technologie (BRITE/EURAM); normy, měření a testování (SMT)); životní prostředí (životní prostředí a klima, námořní vědy a technologie (MAST III)); vědy o živé přírodě a technologie (biotechnologie BIOTECH 2), biomedicína a zdraví (BIOMED 2), zemědělství a rybářství (FAIR), etické, právní a sociální aspekty (ELSA)); energetika (výzkum a vývoj (JOULE), demonstrace (THERMIE); doprava (program pro výzkum dopravy), cílený sociálně-ekonomický výzkum (cílený sociálně-ekonomický výzkum (TSER), Evropská síť pro hodnocení technologií (ETAN)); spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi (mezinárodní spolupráce (INCO)); šíření a využití výsledků (program Innovation); podpora vzdělávání a mobility výzkumných pracovníků (vzdělávání a mobilita výzkumných pracovníků (TMR), stipendia Marie Curiové).

(2)  5. RP: 4 tematické programy (kvalita života a řízení živých zdrojů (Kvalita života), uživatelsky přívětivá informační společnost (IST), konkurenceschopný a udržitelný růst (GROWTH), energie, životní prostředí a udržitelný rozvoj (EESD); 3 horizontální programy (potvrzení mezinárodní úlohy výzkumu Společenství (INCO 2), podpora inovací a účasti malých a středních podniků (Innovation/SMEs), zlepšování lidského výzkumného potenciálu a sociálně-ekonomické znalostní základny (Improving)).

(3)  6. RP:„Zaměření a integrace výzkumu Společenství“

| — | 7 tematických priorit zastupujících 10 programů: vědy o živé přírodě, genomika a biotechnologie pro zdraví (včetně pokročilé genomiky a jejího využití pro zdraví, boje se závažnými chorobami), technologie pro informační společnost, nanotechnologie a nanovědy, multifunkční materiály založené na znalostech a nové výrobní postupy a zařízení, letectví a kosmický výzkum, kvalita a nezávadnost potravin, udržitelný rozvoj, globální změny a ekosystémy (včetně udržitelných energetických systémů, udržitelné pozemní dopravy, globálních změn a ekosystémů), občané a vládnutí ve znalostní společnosti, |
| --- | --- |

—

7 tematických priorit zastupujících 10 programů: vědy o živé přírodě, genomika a biotechnologie pro zdraví (včetně pokročilé genomiky a jejího využití pro zdraví, boje se závažnými chorobami), technologie pro informační společnost, nanotechnologie a nanovědy, multifunkční materiály založené na znalostech a nové výrobní postupy a zařízení, letectví a kosmický výzkum, kvalita a nezávadnost potravin, udržitelný rozvoj, globální změny a ekosystémy (včetně udržitelných energetických systémů, udržitelné pozemní dopravy, globálních změn a ekosystémů), občané a vládnutí ve znalostní společnosti,

| — | průřezové výzkumné činnosti zahrnující širší oblast výzkumu zastupující 4 programy: podpora politik a předvídání vědeckých a technických potřeb, horizontální výzkumné činnosti s účastí malých a středních podniků, specifická opatření na podporu mezinárodní spolupráce; nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska; „Strukturování Evropského výzkumného prostoru“ zahrnující 4 programy: výzkum a inovace, lidské zdroje, výzkumné infrastruktury, věda a společnost „Posilování základů Evropského výzkumného prostoru“ zahrnující 2 programy: podpora koordinace činností, soudržný rozvoj politik. |
| --- | --- |

—

průřezové výzkumné činnosti zahrnující širší oblast výzkumu zastupující 4 programy: podpora politik a předvídání vědeckých a technických potřeb, horizontální výzkumné činnosti s účastí malých a středních podniků, specifická opatření na podporu mezinárodní spolupráce; nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska; „Strukturování Evropského výzkumného prostoru“ zahrnující 4 programy: výzkum a inovace, lidské zdroje, výzkumné infrastruktury, věda a společnost „Posilování základů Evropského výzkumného prostoru“ zahrnující 2 programy: podpora koordinace činností, soudržný rozvoj politik.

(4)  7. RP: zvláštní program „Spolupráce“ zahrnující 10 podprogramů (zdraví; potraviny, zemědělství a biotechnologie; informační a komunikační technologie; nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; energetika; životní prostředí (včetně změny klimatu); doprava (včetně letectví); sociálně-ekonomické a humanitní vědy; bezpečnost a vesmír), zvláštní program „Myšlenky“ zahrnující jeden podprogram (Evropská rada pro výzkum), zvláštní program „Lidé“ zahrnující 5 podprogramů (základní odborná příprava; celoživotní odborná příprava; průmyslové podniky-vysoké školy; mezinárodní rozměr; zvláštní akce), zvláštní program „Kapacity“ zahrnující 8 podprogramů (výzkumné infrastruktury; výzkum ve prospěch malých a středních podniků; regiony znalostí; výzkumný potenciál; věda ve společnosti; soudržný rozvoj výzkumných politik; mezinárodní spolupráce a „nejaderné akce SVS“.

---

PŘÍLOHA III

HLAVNÍ ROZDÍLY V HODNOCENÍ EX-POST U VÝZKUMNÝCH PROGRAMŮ MEZI EU (4. RP–6. RP), USA A KANADOU

| | EU (4. RP–6. RP) | USA | Kanada |
| --- | --- | --- | --- |
| Systémové záležitosti |
| Logika intervence | není jasně stanovena | většinou zavedena, implicitně vyžadovaná PART (1) | vyžadovaná RMAF (2) jako součást návrhu programu |
| Strategie hodnocení | není komplexní | vyžadovaná PART (1) | vyžadovaná RMAF (2) jako součást návrhu programu |
| Upřesnění očekávaných výsledků | ne | vyžadované PART (1) (včetně použití vyčíslitelných ukazatelů) | vyžadované RMAF (2) jako součást návrhu programu |
| Otázky hodnocení kladené | Komisí jako manažerem programu | agenturou jako manažerem programu (hodnoceno v rámci OMB) | agenturou jako manažerem programu (hodnoceno v rámci
  TBS) |
| Organizační záležitosti |
| Fáze navrhování | během programového období | během programového období | dokončena před zahájením programu |
| Využití skupin | skupiny „ad hoc“ pro konkrétní hodnocení | podle agentury/programu | stálé skupiny jako stálé výbory |
| Periodičnost | pevně stanovená data (spojená s programovým obdobím, zahrnující předchozích 5 let) | 2–3letý cyklus
  (spojený se schvalováním rozpočtu) | při prodloužení programu |

EU (4. RP–6. RP)

USA

Kanada

Systémové záležitosti

Logika intervence

není jasně stanovena

většinou zavedena, implicitně vyžadovaná PART (1)

vyžadovaná RMAF (2) jako součást návrhu programu

Strategie hodnocení

není komplexní

vyžadovaná PART (1)

vyžadovaná RMAF (2) jako součást návrhu programu

Upřesnění očekávaných výsledků

ne

vyžadované PART (1) (včetně použití vyčíslitelných ukazatelů)

vyžadované RMAF (2) jako součást návrhu programu

Otázky hodnocení kladené

Komisí jako manažerem programu

agenturou jako manažerem programu (hodnoceno v rámci OMB)

agenturou jako manažerem programu (hodnoceno v rámci

TBS)

Organizační záležitosti

Fáze navrhování

během programového období

během programového období

dokončena před zahájením programu

Využití skupin

skupiny „ad hoc“ pro konkrétní hodnocení

podle agentury/programu

stálé skupiny jako stálé výbory

Periodičnost

pevně stanovená data (spojená s programovým obdobím, zahrnující předchozích 5 let)

2–3letý cyklus

(spojený se schvalováním rozpočtu)

při prodloužení programu

---

(1)  PART (Programme Assessment Rating Tool) od roku 2002 – nástroj hodnocení programu: viz Úřad pro řízení a rozpočet (Office of Management and Budget (OMB)), výkonný úřad prezidenta, USA.

(2)  RMAF (Results-based Management and Accountability Framework) – rámec řízení a odpovědnosti podle výsledků: viz sekretariát kanadského ministerstva financí (Treasury Board). Kanady

---

PŘÍLOHA IV

MOŽNÁ STRUKTURA SKUPIN PRO 7. RP

Image

---

ODPOVĚDI KOMISE

| I. | Rámcové programy Společenství pro výzkum a technologický rozvoj (dále také „rámcové programy“ nebo „RP“) se staly během posledních desetiletí rozsáhlým, avšak uceleným systémem podpůrných nástrojů pro výzkumné pracovníky ve 27 členských státech, přidružených zemích i jinde.
  Rámcové programy jsou dnes největším veřejným nadnárodním systémem financování výzkumu na světě.
  Na rámcový program v současné době připadá 5 % z celkových veřejných prostředků EU na výzkum. Roční finanční účast Společenství bude v případě sedmého rámcového programu o zhruba 60 % větší než u 6. RP.
  Hodnotit tento unikátní systém je mimořádný úkol pro všechny zúčastněné. Mechanismy hodnocení a sledování prošly v posledních letech výraznými změnami, naposledy při spouštění sedmého rámcového programu v roce 2007.
  Systém hodnocení a sledování je v Komisi založen na přímé odpovědnosti útvarů komise, které program provádějí. Právě ony disponují nejvyšším stupněm technických odborných znalostí.
  Hodnocení na úrovni rámcových programů probíhají na základě koordinovaného úsilí všech generálních ředitelství (dále také „GŘ“). |
| --- | --- |

I.

Rámcové programy Společenství pro výzkum a technologický rozvoj (dále také „rámcové programy“ nebo „RP“) se staly během posledních desetiletí rozsáhlým, avšak uceleným systémem podpůrných nástrojů pro výzkumné pracovníky ve 27 členských státech, přidružených zemích i jinde.

Rámcové programy jsou dnes největším veřejným nadnárodním systémem financování výzkumu na světě.

Na rámcový program v současné době připadá 5 % z celkových veřejných prostředků EU na výzkum. Roční finanční účast Společenství bude v případě sedmého rámcového programu o zhruba 60 % větší než u 6. RP.

Hodnotit tento unikátní systém je mimořádný úkol pro všechny zúčastněné. Mechanismy hodnocení a sledování prošly v posledních letech výraznými změnami, naposledy při spouštění sedmého rámcového programu v roce 2007.

Systém hodnocení a sledování je v Komisi založen na přímé odpovědnosti útvarů komise, které program provádějí. Právě ony disponují nejvyšším stupněm technických odborných znalostí.

Hodnocení na úrovni rámcových programů probíhají na základě koordinovaného úsilí všech generálních ředitelství (dále také „GŘ“).

| IV. | Komise vítá připomínku Účetního dvora, že generální ředitelství provádějící rámcový program (dále také „GŘ pro výzkum“) splnila požadavky Komise, včetně těch, jež jsou uvedeny ve sděleních o hodnocení z let 2000 a 2002.
  V hodnocení RP byly zavedeny podstatné změny, včetně provedení rozsáhlé restrukturalizace v případě sedmého rámcového programu.
  Komise má rovněž za to, že






  i) | Rámcové programy byly vždy založeny na řádné logice intervence. Sedmý rámcový program je v tomto ohledu jasnější, což dále posílí systém Komise pro hodnocení a sledování. |
| --- | --- | --- |

IV.

Komise vítá připomínku Účetního dvora, že generální ředitelství provádějící rámcový program (dále také „GŘ pro výzkum“) splnila požadavky Komise, včetně těch, jež jsou uvedeny ve sděleních o hodnocení z let 2000 a 2002.

V hodnocení RP byly zavedeny podstatné změny, včetně provedení rozsáhlé restrukturalizace v případě sedmého rámcového programu.

Komise má rovněž za to, že

i)

Rámcové programy byly vždy založeny na řádné logice intervence. Sedmý rámcový program je v tomto ohledu jasnější, což dále posílí systém Komise pro hodnocení a sledování.

| ii) | Hlavní strategické prvky přístupu Komise k hodnocení a sledování byly od poloviny 90. let definovány v sérii právních aktů týkajících se rámcových programů.
  Od té doby, co Komise v roce 1996 přijala své poslední sdělení o hodnocení výzkumu, se přístup Komise k hodnocení RP neustále zdokonaloval a v hodnoceních byly provedeny výrazné změny.
  Během období, na které se vztahoval audit Účetního dvora, byla prováděna zásadní hodnocení rámcových programů, tzv. „pětiletá hodnocení“, jež byla předkládána každé čtyři roky. |
| --- | --- |

ii)

Hlavní strategické prvky přístupu Komise k hodnocení a sledování byly od poloviny 90. let definovány v sérii právních aktů týkajících se rámcových programů.

Od té doby, co Komise v roce 1996 přijala své poslední sdělení o hodnocení výzkumu, se přístup Komise k hodnocení RP neustále zdokonaloval a v hodnoceních byly provedeny výrazné změny.

Během období, na které se vztahoval audit Účetního dvora, byla prováděna zásadní hodnocení rámcových programů, tzv. „pětiletá hodnocení“, jež byla předkládána každé čtyři roky.

| iii) | Rámcové programy jsou společně prováděny „GŘ pro výzkum“, která jednají samostatně a spolupracují tam, kde je to nutné. Ústřední útvary Komise, zejména GŘ pro rozpočet, se aktivně zúčastňují různých fází procesu hodnocení.
  S ohledem na decentralizovanou organizační strukturu Komise a specifika každého vědeckého oboru je třeba, aby hodnocení prováděly pověřené pracovní útvary.
  Při koordinaci se velmi osvědčila „interní síť Komise pro hodnocení VTR“.
  Komise souhlasí, že hodnotící skupiny by měly v rámci hodnocení hrát důležitou roli, a vítá zjištění auditu, že její skupiny pro „pětiletá hodnocení“ a další důležitá hodnocení byly vnímány institucionálními zúčastněnými stranami jako záruka nezávislosti přístupu Komise během kontrolovaného období. |
| --- | --- |

iii)

Rámcové programy jsou společně prováděny „GŘ pro výzkum“, která jednají samostatně a spolupracují tam, kde je to nutné. Ústřední útvary Komise, zejména GŘ pro rozpočet, se aktivně zúčastňují různých fází procesu hodnocení.

S ohledem na decentralizovanou organizační strukturu Komise a specifika každého vědeckého oboru je třeba, aby hodnocení prováděly pověřené pracovní útvary.

Při koordinaci se velmi osvědčila „interní síť Komise pro hodnocení VTR“.

Komise souhlasí, že hodnotící skupiny by měly v rámci hodnocení hrát důležitou roli, a vítá zjištění auditu, že její skupiny pro „pětiletá hodnocení“ a další důležitá hodnocení byly vnímány institucionálními zúčastněnými stranami jako záruka nezávislosti přístupu Komise během kontrolovaného období.

| iv) | Poskytování přímých metodických pokynů k hodnocením je omezeno nutností udržet nezávislost hodnotitelů. Komise uznává dřívější potíže při shromažďování údajů a připouští, že dlouhodobé výsledky a dopady rámcových programů jsou méně známy, což je případ většiny hodnocení veřejných intervencí ve vědecké oblasti i jinde. |
| --- | --- |

iv)

Poskytování přímých metodických pokynů k hodnocením je omezeno nutností udržet nezávislost hodnotitelů. Komise uznává dřívější potíže při shromažďování údajů a připouští, že dlouhodobé výsledky a dopady rámcových programů jsou méně známy, což je případ většiny hodnocení veřejných intervencí ve vědecké oblasti i jinde.

| v) | Načasování většiny hodnocení je stanoveno v právních předpisech týkajících se rámcových programů a přijatých Evropským parlamentem a Radou. Celkově považuje Komise svůj systém hodnocení a sledování rámcových programů za účinný. Tento pohled sdílely i Evropský parlament a Rada, když v roce 2006 přijímaly návrhy aktuálních právních předpisů pro sedmý RP. |
| --- | --- |

v)

Načasování většiny hodnocení je stanoveno v právních předpisech týkajících se rámcových programů a přijatých Evropským parlamentem a Radou. Celkově považuje Komise svůj systém hodnocení a sledování rámcových programů za účinný. Tento pohled sdílely i Evropský parlament a Rada, když v roce 2006 přijímaly návrhy aktuálních právních předpisů pro sedmý RP.

| V. | S ohledem na doporučení Účetního dvora Komise:






  i) | Poukazuje na jednoznačnější logiku intervence v právních předpisech týkajících se 7. RP (přijatých Evropským parlamentem a Radou v roce 2006) a posílí použití jednoznačné logiky intervence ve svých budoucích návrzích právních předpisů. Kromě toho Komise hodlá dále objasňovat na úrovni pracovních programů své operační cíle pro sedmý RP a dále rozvíjet svůj přístup k měření výkonnosti. |
| --- | --- | --- |

V.

S ohledem na doporučení Účetního dvora Komise:

i)

Poukazuje na jednoznačnější logiku intervence v právních předpisech týkajících se 7. RP (přijatých Evropským parlamentem a Radou v roce 2006) a posílí použití jednoznačné logiky intervence ve svých budoucích návrzích právních předpisů. Kromě toho Komise hodlá dále objasňovat na úrovni pracovních programů své operační cíle pro sedmý RP a dále rozvíjet svůj přístup k měření výkonnosti.

| ii) | Bude na základě návrhů v posouzení dopadů 7. RP dále rozvíjet svou strategii hodnocení pro tento program. Pečlivě bude zajišťována vhodná míra flexibility, tak aby si každý pracovní útvar mohl určit své specifické potřeby hodnocení. |
| --- | --- |

ii)

Bude na základě návrhů v posouzení dopadů 7. RP dále rozvíjet svou strategii hodnocení pro tento program. Pečlivě bude zajišťována vhodná míra flexibility, tak aby si každý pracovní útvar mohl určit své specifické potřeby hodnocení.

| iii) | Přestože nepovažuje za nutné zřídit úřad pro společné hodnocení, souhlasí s posouzením dalších možností, jak zlepšit koordinaci.
  Hodnotící skupiny by měly být svolávány co nejdříve, aby podpořily určité hodnocení. Přínosnější co do jasnosti a zaměření jsou však pravděpodobněji specializované skupiny svolané za konkrétním účelem. |
| --- | --- |

iii)

Přestože nepovažuje za nutné zřídit úřad pro společné hodnocení, souhlasí s posouzením dalších možností, jak zlepšit koordinaci.

Hodnotící skupiny by měly být svolávány co nejdříve, aby podpořily určité hodnocení. Přínosnější co do jasnosti a zaměření jsou však pravděpodobněji specializované skupiny svolané za konkrétním účelem.

| iv) | Už učinila kroky k lepšímu využití existujících i nových zdrojů údajů pro svá hodnocení.
  Požadavky na předkládání zpráv v rámci 7. RP byly částečně přepracovány na základě potřeb pro hodnocení a sledování.
  Komise navíc v současné době vyvíjí nový informační systém pro 7. RP, který má ohledně údajů o projektech poskytovat solidnější základ.
  Komise zohlední nedávno předložené příklady a zváží možnost vypracování nové příručky pro hodnocení. |
| --- | --- |

iv)

Už učinila kroky k lepšímu využití existujících i nových zdrojů údajů pro svá hodnocení.

Požadavky na předkládání zpráv v rámci 7. RP byly částečně přepracovány na základě potřeb pro hodnocení a sledování.

Komise navíc v současné době vyvíjí nový informační systém pro 7. RP, který má ohledně údajů o projektech poskytovat solidnější základ.

Komise zohlední nedávno předložené příklady a zváží možnost vypracování nové příručky pro hodnocení.

| v) | Komise hodlá rozvíjet a posilovat své výhledové plánování hodnocení v rámci 7. RP, přičemž vezme v potaz možné výhody pro důslednost a použitelnost výsledků. |
| --- | --- |

v)

Komise hodlá rozvíjet a posilovat své výhledové plánování hodnocení v rámci 7. RP, přičemž vezme v potaz možné výhody pro důslednost a použitelnost výsledků.

| 1.–13. | Rámcové programy Společenství pro výzkum a technologický rozvoj (dále také „VTR“) se staly během posledních desetiletí rozsáhlým, avšak uceleným systémem podpůrných nástrojů pro výzkumné pracovníky ve 27 členských státech, přidružených zemích i jinde.
  Rámcové programy jsou dnes největším nadnárodním systémem financování výzkumu na světě (viz bod 6 dokumentu Účetního dvora). Roční finanční účast Společenství bude v případě 7. rámcového programu o zhruba 60 % větší než u 6. RP (viz obrázek 1 v dokumentu Účetního dvora).
  Hodnotit tento unikátní systém je mimořádný úkol pro všechny zúčastněné. Způsoby hodnocení prošly v posledních letech významnými změnami (viz obr. 2 dokumentu Účetního dvora), naposledy při zavádění 7. RP v roce 2007 (viz např. odpovědi k bodům 23, 30, 41, 46, 72, 76–78, 93). |
| --- | --- |

1.–13.

Rámcové programy Společenství pro výzkum a technologický rozvoj (dále také „VTR“) se staly během posledních desetiletí rozsáhlým, avšak uceleným systémem podpůrných nástrojů pro výzkumné pracovníky ve 27 členských státech, přidružených zemích i jinde.

Rámcové programy jsou dnes největším nadnárodním systémem financování výzkumu na světě (viz bod 6 dokumentu Účetního dvora). Roční finanční účast Společenství bude v případě 7. rámcového programu o zhruba 60 % větší než u 6. RP (viz obrázek 1 v dokumentu Účetního dvora).

Hodnotit tento unikátní systém je mimořádný úkol pro všechny zúčastněné. Způsoby hodnocení prošly v posledních letech významnými změnami (viz obr. 2 dokumentu Účetního dvora), naposledy při zavádění 7. RP v roce 2007 (viz např. odpovědi k bodům 23, 30, 41, 46, 72, 76–78, 93).

| 14. | Generální ředitelství provádějící rámcové programy pro VTR („GŘ pro výzkum“) formálně splnila požadavky Komise na hodnocení, včetně těch, jež jsou uvedeny ve sděleních o hodnocení z let 2000 a 2002 (viz bod 54 dokumentu Účetního dvora). |
| --- | --- |

14.

Generální ředitelství provádějící rámcové programy pro VTR („GŘ pro výzkum“) formálně splnila požadavky Komise na hodnocení, včetně těch, jež jsou uvedeny ve sděleních o hodnocení z let 2000 a 2002 (viz bod 54 dokumentu Účetního dvora).

| 22. | Komise vyjadřuje svůj souhlas s tím, že řádná logika intervence je pro program důležitá, i s tím, že úloha stanovená v článku 163 Smlouvy o ES je v tomto ohledu klíčová. Kromě toho je přínos aktivit VTR financovaných Komisí velmi významný i pro další politiky a cíle Společenství. Naposledy byl pohled Komise na roli investic EU do VTR podrobně představen v obnovené lisabonské strategii a strategii pro udržitelný rozvoj (1). |
| --- | --- |

22.

Komise vyjadřuje svůj souhlas s tím, že řádná logika intervence je pro program důležitá, i s tím, že úloha stanovená v článku 163 Smlouvy o ES je v tomto ohledu klíčová. Kromě toho je přínos aktivit VTR financovaných Komisí velmi významný i pro další politiky a cíle Společenství. Naposledy byl pohled Komise na roli investic EU do VTR podrobně představen v obnovené lisabonské strategii a strategii pro udržitelný rozvoj (1).

| 23. | Rámcové programy byly vždy založeny na řádné logice intervence. Sedmý rámcový program je v tomto ohledu jasnější (2), což dále posílí systém Komise pro hodnocení a sledování. |
| --- | --- |

23.

Rámcové programy byly vždy založeny na řádné logice intervence. Sedmý rámcový program je v tomto ohledu jasnější (2), což dále posílí systém Komise pro hodnocení a sledování.

| 25. | Řada zemí, včetně členských států, tento přístup rozvíjí, nicméně se v žádném případě nejedná o přístup jednotný. Zkušenosti z USA a Kanady mohou být hůře převoditelné než zkušenosti z členských států EU. |
| --- | --- |

25.

Řada zemí, včetně členských států, tento přístup rozvíjí, nicméně se v žádném případě nejedná o přístup jednotný. Zkušenosti z USA a Kanady mohou být hůře převoditelné než zkušenosti z členských států EU.

| 26. | Komise se domnívá, že během období kontrolovaného auditem Účetního dvora, měla k dispozici účinný systém hodnocení a sledování (viz též odpověď na bod 23). |
| --- | --- |

26.

Komise se domnívá, že během období kontrolovaného auditem Účetního dvora, měla k dispozici účinný systém hodnocení a sledování (viz též odpověď na bod 23).

| 28. | Je velmi náročné zajistit, zejména s ohledem na neodhadnutelnost výsledků výzkumu, aby všechny cíle v plném rozsahu vyhovovaly přísně vymezeným kritériím SMART. Všechny pracovní programy v rámci 7. RP obsahují analýzy očekávaných dopadů, které odpovídají cílům, odůvodněním a činnostem stanoveným ve zvláštních programech. |
| --- | --- |

28.

Je velmi náročné zajistit, zejména s ohledem na neodhadnutelnost výsledků výzkumu, aby všechny cíle v plném rozsahu vyhovovaly přísně vymezeným kritériím SMART. Všechny pracovní programy v rámci 7. RP obsahují analýzy očekávaných dopadů, které odpovídají cílům, odůvodněním a činnostem stanoveným ve zvláštních programech.

| 29. | Během období, na které se audit Účetního dvora vztahuje, byla větší pozornost věnována krátkodobým výsledkům; existuje prostor pro dlouhodobější analýzy. |
| --- | --- |

29.

Během období, na které se audit Účetního dvora vztahuje, byla větší pozornost věnována krátkodobým výsledkům; existuje prostor pro dlouhodobější analýzy.

| 30. | Na úrovni rámcových programů je v současné době vypracováván systém sledování pro 7. RP, který má zajistit souvislejší a systematičtější využití ukazatelů výkonnosti. Vícero na sobě nezávislých iniciativ na vypracování ukazatelů výkonnosti také probíhá uvnitř různých útvarů provádějících 7. RP. |
| --- | --- |

30.

Na úrovni rámcových programů je v současné době vypracováván systém sledování pro 7. RP, který má zajistit souvislejší a systematičtější využití ukazatelů výkonnosti. Vícero na sobě nezávislých iniciativ na vypracování ukazatelů výkonnosti také probíhá uvnitř různých útvarů provádějících 7. RP.

| 34. | Komise se už angažuje při zajišťování jasnější logiky intervence programu a vychází přitom z pokroků obsažených v právních předpisech týkajících se 7. RP a v posouzení dopadů. Bude se rovněž zabývat doporučeními Účetního dvora pro budoucí legislativní návrhy. |
| --- | --- |

34.

Komise se už angažuje při zajišťování jasnější logiky intervence programu a vychází přitom z pokroků obsažených v právních předpisech týkajících se 7. RP a v posouzení dopadů. Bude se rovněž zabývat doporučeními Účetního dvora pro budoucí legislativní návrhy.

| 35. | Komise vítá doporučení Účetního dvora, že by cíle 7. RP měly být dále objasněny, a bude v rámci možností daných příslušnými základními právními akty přijatými Evropským parlamentem a Radou na dosažení větší jasnosti cílů pracovat. |
| --- | --- |

35.

Komise vítá doporučení Účetního dvora, že by cíle 7. RP měly být dále objasněny, a bude v rámci možností daných příslušnými základními právními akty přijatými Evropským parlamentem a Radou na dosažení větší jasnosti cílů pracovat.

| 36.–37. | Komise vítá doporučení Účetního dvora a vyvíjí iniciativu pro další rozvoj v měření výkonnosti a pro úpravu nomenklatury ABM/ABB. |
| --- | --- |

36.–37.

Komise vítá doporučení Účetního dvora a vyvíjí iniciativu pro další rozvoj v měření výkonnosti a pro úpravu nomenklatury ABM/ABB.

| 38.–39. | Komise se domnívá, že by její strategie hodnocení pro rámcové programy měla stanovit obecné zásady pro organizaci a další rozvoj hodnocení a sledování RP. Strategie by měla zahrnovat účel, definici nejdůležitějších částí systému, včetně zásadních hodnocení, a výhled do budoucna. S ohledem na decentralizovaný systém Komise pro hodnocení rámcových programů by i nadále měla být zaměřena na strategickou úroveň. |
| --- | --- |

38.–39.

Komise se domnívá, že by její strategie hodnocení pro rámcové programy měla stanovit obecné zásady pro organizaci a další rozvoj hodnocení a sledování RP. Strategie by měla zahrnovat účel, definici nejdůležitějších částí systému, včetně zásadních hodnocení, a výhled do budoucna. S ohledem na decentralizovaný systém Komise pro hodnocení rámcových programů by i nadále měla být zaměřena na strategickou úroveň.

| 41. | Hlavní strategické prvky přístupu Komise k hodnocení a sledování byly od poloviny 90. let definovány v sérii právních aktů týkajících se rámcových programů (viz příloha II).
  Od té doby, co Komise přijala své sdělení o hodnocení výzkumu v roce 1996, se její přístup k hodnocení RP neustále zdokonaloval a v hodnoceních byly provedeny výrazné změny (viz obrázek 2 v dokumentu Účetního dvora).
  Pro aktuální programové období je Komisí plánovaná strategie hodnocení jasněji stanovena v předběžném (ex ante) posouzení dopadů 7. RP (SEK(2005) 430). Zahrnuje podobu systému hodnocení, způsob jeho provádění a podrobný časový rozvrh plánovaných hodnocení na úrovni RP.
  Většího úsilí bude třeba při převádění této strategie do konkrétních plánů, přičemž Komise k tomuto účelu využije specifické koordinační struktury. |
| --- | --- |

41.

Hlavní strategické prvky přístupu Komise k hodnocení a sledování byly od poloviny 90. let definovány v sérii právních aktů týkajících se rámcových programů (viz příloha II).

Od té doby, co Komise přijala své sdělení o hodnocení výzkumu v roce 1996, se její přístup k hodnocení RP neustále zdokonaloval a v hodnoceních byly provedeny výrazné změny (viz obrázek 2 v dokumentu Účetního dvora).

Pro aktuální programové období je Komisí plánovaná strategie hodnocení jasněji stanovena v předběžném (ex ante) posouzení dopadů 7. RP (SEK(2005) 430). Zahrnuje podobu systému hodnocení, způsob jeho provádění a podrobný časový rozvrh plánovaných hodnocení na úrovni RP.

Většího úsilí bude třeba při převádění této strategie do konkrétních plánů, přičemž Komise k tomuto účelu využije specifické koordinační struktury.

| 43. | Komise sice uznává připomínku Účetního dvora, nicméně podotýká, že situace v USA a Kanadě je značně diferencovanější, než jak ji mohou znázornit jednotlivé strategie hodnocení. |
| --- | --- |

43.

Komise sice uznává připomínku Účetního dvora, nicméně podotýká, že situace v USA a Kanadě je značně diferencovanější, než jak ji mohou znázornit jednotlivé strategie hodnocení.

| 44. | Rozdíly ve využití hodnocení a v přístupu k nim napříč rámcovými programy odráží decentralizovaný systém Komise, který spojuje hodnocení s rozhodováním. |
| --- | --- |

44.

Rozdíly ve využití hodnocení a v přístupu k nim napříč rámcovými programy odráží decentralizovaný systém Komise, který spojuje hodnocení s rozhodováním.

| 46. | S ohledem na decentralizovanou organizační strukturu Komise je třeba, aby otázku ohledně patřičné míry vyhodnocování zodpověděly pověřené pracovní útvary (viz body 41 a 49).






  — | (Druhá odrážka) Pětileté hodnocení (1999–2003) z roku 2004, koordinované GŘ pro výzkum, přineslo hodnocení na celkové úrovni RP. Rozhodnutí, zda provést samostatná hodnocení na různých úrovních programu, odráželo potřeby zapojených útvarů a různé souvislosti a rozsah příslušných činností. |
| --- | --- | --- |

46.

S ohledem na decentralizovanou organizační strukturu Komise je třeba, aby otázku ohledně patřičné míry vyhodnocování zodpověděly pověřené pracovní útvary (viz body 41 a 49).

—

(Druhá odrážka) Pětileté hodnocení (1999–2003) z roku 2004, koordinované GŘ pro výzkum, přineslo hodnocení na celkové úrovni RP. Rozhodnutí, zda provést samostatná hodnocení na různých úrovních programu, odráželo potřeby zapojených útvarů a různé souvislosti a rozsah příslušných činností.

| 47. | Pětileté hodnocení z roku 2004 přineslo koordinované, aktuální a důkladné hodnocení celkového RP, v souladu s finančním nařízením. Bylo vypracováno renomovanými externími odborníky a jeho výsledky jsou široce přístupné. |
| --- | --- |

47.

Pětileté hodnocení z roku 2004 přineslo koordinované, aktuální a důkladné hodnocení celkového RP, v souladu s finančním nařízením. Bylo vypracováno renomovanými externími odborníky a jeho výsledky jsou široce přístupné.

| 48. | Viz odpovědi na body 41 a 46. |
| --- | --- |

48.

Viz odpovědi na body 41 a 46.

| 49. | Pro aktuální programové období je Komisí plánovaná strategie hodnocení stanovena v předběžném (ex ante) posouzení dopadů 7. RP (SEK(2005) 430). Zahrnuje podobu systému hodnocení, způsob jeho provádění a podrobný časový rozvrh plánovaných hodnocení na úrovni RP.
  Komise uznává, že většího úsilí bude třeba při převádění této strategie do konkrétních plánů, přičemž k tomuto účelu využije specifické koordinační struktury.
  Komise se však domnívá, že minimální úroveň podrobného hodnocení nemůže být stanovena vždy, jelikož je třeba, aby byla řídícím pracovníkům ponechána dostatečná pružnost při určování náležitých potřeb hodnocení. |
| --- | --- |

49.

Pro aktuální programové období je Komisí plánovaná strategie hodnocení stanovena v předběžném (ex ante) posouzení dopadů 7. RP (SEK(2005) 430). Zahrnuje podobu systému hodnocení, způsob jeho provádění a podrobný časový rozvrh plánovaných hodnocení na úrovni RP.

Komise uznává, že většího úsilí bude třeba při převádění této strategie do konkrétních plánů, přičemž k tomuto účelu využije specifické koordinační struktury.

Komise se však domnívá, že minimální úroveň podrobného hodnocení nemůže být stanovena vždy, jelikož je třeba, aby byla řídícím pracovníkům ponechána dostatečná pružnost při určování náležitých potřeb hodnocení.

| 51. | Rámcové programy jsou prováděny společně „generálními ředitelstvími pro výzkum“, která jednají samostatně a spolupracují tam, kde je to nutné. |
| --- | --- |

51.

Rámcové programy jsou prováděny společně „generálními ředitelstvími pro výzkum“, která jednají samostatně a spolupracují tam, kde je to nutné.

| 52. | Úřad EuropeAid má operativní a řídící úkoly, které vykonává ve spolupráci s delegacemi Komise a prováděcími orgány ve třetích zemích. Proto lze jen obtížně uvádět tuto součást Komise jako příklad, jelikož není srovnatelná s decentralizovaným systémem odpovědností a úloh ve vědecké oblasti. |
| --- | --- |

52.

Úřad EuropeAid má operativní a řídící úkoly, které vykonává ve spolupráci s delegacemi Komise a prováděcími orgány ve třetích zemích. Proto lze jen obtížně uvádět tuto součást Komise jako příklad, jelikož není srovnatelná s decentralizovaným systémem odpovědností a úloh ve vědecké oblasti.

| 53. | „Interní síť Komise pro hodnocení VTR“ přináší neformální způsob, jak vypracovat strategii hodnocení a jak koordinovat hodnocení na úrovni RP. Tento pružný mechanismus se velmi osvědčil. |
| --- | --- |

53.

„Interní síť Komise pro hodnocení VTR“ přináší neformální způsob, jak vypracovat strategii hodnocení a jak koordinovat hodnocení na úrovni RP. Tento pružný mechanismus se velmi osvědčil.

| 55. | Aktuální revize norem vnitřní kontroly Komise, přijatá dne 16. října 2007 (SEK(2007)1341), obsahuje 21 norem hodnocení, proto bude dodržování těchto norem zahrnuto do výročních zpráv o činnosti jednotlivých generálních ředitelství.
  Ústřední útvary Komise, zejména GŘ pro rozpočet, se aktivně zúčastňují různých fází procesu hodnocení.
  Hodnotící aktivity útvarů mohou být kontrolovány oddělením interního auditu nebo útvarem interního auditu.
  V budoucnosti bude k posuzování minimálních požadavků týkajících se kvality sloužit nedávno vypracovaný „Quality Assessment Framework“ (3). Od roku 2007 pomáhá s kontrolou kvality pro výhledové posouzení dopadů „výbor Komise pro posouzení dopadů“. |
| --- | --- |

55.

Aktuální revize norem vnitřní kontroly Komise, přijatá dne 16. října 2007 (SEK(2007)1341), obsahuje 21 norem hodnocení, proto bude dodržování těchto norem zahrnuto do výročních zpráv o činnosti jednotlivých generálních ředitelství.

Ústřední útvary Komise, zejména GŘ pro rozpočet, se aktivně zúčastňují různých fází procesu hodnocení.

Hodnotící aktivity útvarů mohou být kontrolovány oddělením interního auditu nebo útvarem interního auditu.

V budoucnosti bude k posuzování minimálních požadavků týkajících se kvality sloužit nedávno vypracovaný „Quality Assessment Framework“ (3). Od roku 2007 pomáhá s kontrolou kvality pro výhledové posouzení dopadů „výbor Komise pro posouzení dopadů“.

| 56. | Srovnání znázorněné v příloze III zahrnuje období, na které se vztahuje audit Účetního dvora. Nebere tudíž v potaz značná vylepšení v rámci 7. RP, zejména pokud jde o novou strategii hodnocení, jasnější logiku intervence a konkrétní údaje o očekávaných výsledcích v pracovních programech.
  Účetní dvůr upozorňuje na určité členské státy, kde odpovědnost za hodnocení a finanční odpovědnost jsou odděleny. Stejně tak existují i jiné příklady (např. Spojené království), kde hodnocení je součástí správy programu (tak jako je tomu i v Komisi). Pokud jde o zásadní otázku nezávislosti, audit Účetního dvora zjistil spokojenost externích zúčastněných stran s konáním Komise v této záležitosti (viz bod 58 a obrázek 4 v dokumentu Účetního dvora). |
| --- | --- |

56.

Srovnání znázorněné v příloze III zahrnuje období, na které se vztahuje audit Účetního dvora. Nebere tudíž v potaz značná vylepšení v rámci 7. RP, zejména pokud jde o novou strategii hodnocení, jasnější logiku intervence a konkrétní údaje o očekávaných výsledcích v pracovních programech.

Účetní dvůr upozorňuje na určité členské státy, kde odpovědnost za hodnocení a finanční odpovědnost jsou odděleny. Stejně tak existují i jiné příklady (např. Spojené království), kde hodnocení je součástí správy programu (tak jako je tomu i v Komisi). Pokud jde o zásadní otázku nezávislosti, audit Účetního dvora zjistil spokojenost externích zúčastněných stran s konáním Komise v této záležitosti (viz bod 58 a obrázek 4 v dokumentu Účetního dvora).

| 59. | — | (První odrážka) Zajistit odpovídající účast renomovaných odborníků v hodnotících skupinách, které zasedají v dlouhém časovém rozmezí, je obtížné. |
| --- | --- | --- |

59.

—

(První odrážka) Zajistit odpovídající účast renomovaných odborníků v hodnotících skupinách, které zasedají v dlouhém časovém rozmezí, je obtížné.

| — | (Druhá odrážka) Zadání pro hodnocení na úrovni RP jsou stanovena rozhodnutím Komise v návaznosti na rozsáhlé neformální konzultace se zúčastněnými stranami, včetně zohlednění formálního stanoviska programových výborů sedmého RP, složených ze zástupců členských států a přidružených zemí. Tak tomu bude i v případě hodnocení ex post 6. rámcového programu v roce 2008. |
| --- | --- |

—

(Druhá odrážka) Zadání pro hodnocení na úrovni RP jsou stanovena rozhodnutím Komise v návaznosti na rozsáhlé neformální konzultace se zúčastněnými stranami, včetně zohlednění formálního stanoviska programových výborů sedmého RP, složených ze zástupců členských států a přidružených zemí. Tak tomu bude i v případě hodnocení ex post 6. rámcového programu v roce 2008.

| 62. | Cíl, aby z rozpočtu programu bylo 0,5 % vyhrazeno na hodnocení, je Komisí doporučován jako průměrná hodnota. Výše nakonec přidělených prostředků záleží do značné míry na charakteru programu. |
| --- | --- |

62.

Cíl, aby z rozpočtu programu bylo 0,5 % vyhrazeno na hodnocení, je Komisí doporučován jako průměrná hodnota. Výše nakonec přidělených prostředků záleží do značné míry na charakteru programu.

| 66. | Přestože Komise nepovažuje za nutné zřídit úřad pro společné hodnocení, souhlasí s posouzením dalších možností, jak zlepšit koordinaci.
  Propojení mezi hodnocením a rozhodováním řídících pracovníků může být nejlépe dosaženo pomocí hodnotících pozic v rámci jednotlivých GŘ a tím, že se za podpory ústředních útvarů dodá „interní síti Komise pro hodnocení VTR“ nový impulz. To je rovněž v souladu s legislativním a rozpočtovým procesem, jak se požaduje ve finančním nařízení, se sdělením Komise o hodnocení z roku 2007 a postupy v kontextu ABM. |
| --- | --- |

66.

Přestože Komise nepovažuje za nutné zřídit úřad pro společné hodnocení, souhlasí s posouzením dalších možností, jak zlepšit koordinaci.

Propojení mezi hodnocením a rozhodováním řídících pracovníků může být nejlépe dosaženo pomocí hodnotících pozic v rámci jednotlivých GŘ a tím, že se za podpory ústředních útvarů dodá „interní síti Komise pro hodnocení VTR“ nový impulz. To je rovněž v souladu s legislativním a rozpočtovým procesem, jak se požaduje ve finančním nařízení, se sdělením Komise o hodnocení z roku 2007 a postupy v kontextu ABM.

| 67. | Komise souhlasí, že skupiny mohou hrát v hodnocení důležitou roli. Rovněž souhlasí, že skupiny by v zájmu podpoření konkrétního hodnocení měly být svolávány co nejdříve, nicméně nepovažuje za vhodné zřizovat stálé skupiny po celé programové období.
  Přínosnější co do jasnosti a zaměření je však pravděpodobněji specializovaná skupina svolaná za konkrétním účelem. |
| --- | --- |

67.

Komise souhlasí, že skupiny mohou hrát v hodnocení důležitou roli. Rovněž souhlasí, že skupiny by v zájmu podpoření konkrétního hodnocení měly být svolávány co nejdříve, nicméně nepovažuje za vhodné zřizovat stálé skupiny po celé programové období.

Přínosnější co do jasnosti a zaměření je však pravděpodobněji specializovaná skupina svolaná za konkrétním účelem.

| 68. | Komise bude pečlivě posuzovat zdroje potřebné k provedení hodnocení rámcových programů v následujících letech. |
| --- | --- |

68.

Komise bude pečlivě posuzovat zdroje potřebné k provedení hodnocení rámcových programů v následujících letech.

| 70.–71. | Metodické pokyny pro hodnocení, zahrnující i dostupné nástroje a slovník terminologie, poskytuje příručka GŘ pro rozpočet (4), kterou útvary, včetně „generálních ředitelství pro výzkum“, v současnosti aktualizují.
  Mimoto generální ředitelství pro podniky a průmysl vypracovalo v roce 2002 konkrétní pokyny pro hodnocení, které zahrnují činnosti, za které zodpovídá toto GŘ, včetně rámcových programů.
  Další podpůrné iniciativy budou zvažovány pro obnovenou „Evropskou síť pro hodnocení VTR“ (složenou z odborníků z členských států a přidružených zemí) a interní „síť Komise pro hodnocení VTR“. Komise bude i nadále podporovat workshopy a nezávislé studie o metodice hodnocení. |
| --- | --- |

70.–71.

Metodické pokyny pro hodnocení, zahrnující i dostupné nástroje a slovník terminologie, poskytuje příručka GŘ pro rozpočet (4), kterou útvary, včetně „generálních ředitelství pro výzkum“, v současnosti aktualizují.

Mimoto generální ředitelství pro podniky a průmysl vypracovalo v roce 2002 konkrétní pokyny pro hodnocení, které zahrnují činnosti, za které zodpovídá toto GŘ, včetně rámcových programů.

Další podpůrné iniciativy budou zvažovány pro obnovenou „Evropskou síť pro hodnocení VTR“ (složenou z odborníků z členských států a přidružených zemí) a interní „síť Komise pro hodnocení VTR“. Komise bude i nadále podporovat workshopy a nezávislé studie o metodice hodnocení.

| 72. | Komise souhlasí, že proces rutinního shromažďování údajů z projektů byl účinný jen zčásti. Postupy pro podávání zpráv o projektech byly přepracovány během platnosti 6. RP a budou dále zdokonalovány v rámci 7. RP (např. pravidelné předkládání zpráv bude zjednodušeno; průběžné dotazníky byly zrušeny; závěrečné zprávy budou přínosnější, zejména co se týče získávání údajů o provádění projektu a jeho výsledcích). |
| --- | --- |

72.

Komise souhlasí, že proces rutinního shromažďování údajů z projektů byl účinný jen zčásti. Postupy pro podávání zpráv o projektech byly přepracovány během platnosti 6. RP a budou dále zdokonalovány v rámci 7. RP (např. pravidelné předkládání zpráv bude zjednodušeno; průběžné dotazníky byly zrušeny; závěrečné zprávy budou přínosnější, zejména co se týče získávání údajů o provádění projektu a jeho výsledcích).

| 74. | „Generální ředitelství pro výzkum“ pracují v současné době na novém informačním systému pro 7. RP ve spolupráci s GŘ pro informatiku. Takto rozšířená IT podpora má přinést solidnější základ pro hodnocení a sledování. |
| --- | --- |

74.

„Generální ředitelství pro výzkum“ pracují v současné době na novém informačním systému pro 7. RP ve spolupráci s GŘ pro informatiku. Takto rozšířená IT podpora má přinést solidnější základ pro hodnocení a sledování.

| 76.–78. | Během období, na které se vztahuje audit Účetního dvora, bylo získávání údajů o hodnocení účinné jen zčásti. Komise zavádí vylepšení v rámci 7. RP (viz odpověď na bod 72). |
| --- | --- |

76.–78.

Během období, na které se vztahuje audit Účetního dvora, bylo získávání údajů o hodnocení účinné jen zčásti. Komise zavádí vylepšení v rámci 7. RP (viz odpověď na bod 72).

| 79. | Cílem Komise je podporovat typy kvantitativních studií, jež navrhuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

79.

Cílem Komise je podporovat typy kvantitativních studií, jež navrhuje Účetní dvůr.

| 81. | Komise je toho názoru, že v nedávné době bylo předloženo mnoho metodicky zajímavějších hodnocení (viz bod 84) a že je třeba rozlišovat mezi rozsáhlými hodnoceními a běžnými hodnoceními. |
| --- | --- |

81.

Komise je toho názoru, že v nedávné době bylo předloženo mnoho metodicky zajímavějších hodnocení (viz bod 84) a že je třeba rozlišovat mezi rozsáhlými hodnoceními a běžnými hodnoceními.

| 82. | Komise uznává, že v hodnoceních byla všeobecně větší pozornost věnována krátkodobějším výsledkům, a souhlasí, že existuje prostor pro více analýz ohledně výsledků a dopadů. Takový přístup ovšem vyžaduje dlouhodobější perspektivu, a proto jsou hodnocení Komise srovnatelná s podobnými pracemi jinde. |
| --- | --- |

82.

Komise uznává, že v hodnoceních byla všeobecně větší pozornost věnována krátkodobějším výsledkům, a souhlasí, že existuje prostor pro více analýz ohledně výsledků a dopadů. Takový přístup ovšem vyžaduje dlouhodobější perspektivu, a proto jsou hodnocení Komise srovnatelná s podobnými pracemi jinde.

| 83. | Komise se snaží respektovat nezávislost odborníků na hodnocení, zejména pokud jde o výběr vhodné metodiky.
  Pro nadcházející hodnocení ex post 6. RP v roce 2008 je navrženo vypracování studií o adicionalitě (doplňkovosti) chování, analýze sítí a využití scientometrických metod. |
| --- | --- |

83.

Komise se snaží respektovat nezávislost odborníků na hodnocení, zejména pokud jde o výběr vhodné metodiky.

Pro nadcházející hodnocení ex post 6. RP v roce 2008 je navrženo vypracování studií o adicionalitě (doplňkovosti) chování, analýze sítí a využití scientometrických metod.

| 84. | Pro pětileté hodnocení (1999–2003) v roce 2004 byla nezávislým odborníkem provedena metaanalýza předchozích hodnotících studií (5).






  — | (druhá odrážka) Kromě studií, na které odkazuje Účetní dvůr, byly v roce 2007 zveřejněny další významné studie (6). |
| --- | --- | --- |

84.

Pro pětileté hodnocení (1999–2003) v roce 2004 byla nezávislým odborníkem provedena metaanalýza předchozích hodnotících studií (5).

—

(druhá odrážka) Kromě studií, na které odkazuje Účetní dvůr, byly v roce 2007 zveřejněny další významné studie (6).

| 85. | Komise souhlasí, že je dále nutné vyvinout nové metodické přístupy s ohledem na měnící se charakter rámcových programů. Tento vývoj v metodice Komise podporuje a bude podporovat i nadále. |
| --- | --- |

85.

Komise souhlasí, že je dále nutné vyvinout nové metodické přístupy s ohledem na měnící se charakter rámcových programů. Tento vývoj v metodice Komise podporuje a bude podporovat i nadále.

| 86. | Protože otázky uvedené v zadání pro pětileté hodnocení (1999–2003) v roce 2004 byly pouze orientační, skupina si mohla libovolně vybrat oblasti, na které se zaměří, a určit si své pracovní postupy. Členové skupiny konstatovali vynikající kvalitu hodnocení (7). |
| --- | --- |

86.

Protože otázky uvedené v zadání pro pětileté hodnocení (1999–2003) v roce 2004 byly pouze orientační, skupina si mohla libovolně vybrat oblasti, na které se zaměří, a určit si své pracovní postupy. Členové skupiny konstatovali vynikající kvalitu hodnocení (7).

| 87. | Samotný charakter výzkumného programu, příznačný svou neurčitostí, s sebou nese určitá omezení v tom, nakolik mohou být vyčíslitelné cíle stanoveny. |
| --- | --- |

87.

Samotný charakter výzkumného programu, příznačný svou neurčitostí, s sebou nese určitá omezení v tom, nakolik mohou být vyčíslitelné cíle stanoveny.

| 90. | V roce 2007 Komise obnovila svou „Evropskou síť pro hodnocení VTR“, kterou tvoří úředníci členských států a odborníci na hodnocení a kterou Komise hodlá využít k rozvíjení větší propojenosti činností v rámci hodnocení výzkumu EU, zejména pokud jde o studie o dopadech na úrovni členských států. |
| --- | --- |

90.

V roce 2007 Komise obnovila svou „Evropskou síť pro hodnocení VTR“, kterou tvoří úředníci členských států a odborníci na hodnocení a kterou Komise hodlá využít k rozvíjení větší propojenosti činností v rámci hodnocení výzkumu EU, zejména pokud jde o studie o dopadech na úrovni členských států.

| 91. | Komise zváží možnost vypracování nové příručky pro hodnocení RP, přičemž vezme v potaz nedávno předložené příklady (8). |
| --- | --- |

91.

Komise zváží možnost vypracování nové příručky pro hodnocení RP, přičemž vezme v potaz nedávno předložené příklady (8).

| 92. | Postupy pro předkládání zpráv o projektech byly přepracovány během platnosti 6. RP a budou dále zdokonalovány v rámci 7. RP (viz odpověď na bod 72). |
| --- | --- |

92.

Postupy pro předkládání zpráv o projektech byly přepracovány během platnosti 6. RP a budou dále zdokonalovány v rámci 7. RP (viz odpověď na bod 72).

| 93. | Na úrovni rámcových programů je v současné době vypracováván systém sledování pro 7. RP, který má zajistit souvislejší a systematičtější využití ukazatelů výkonnosti (viz odpověď na bod 30).
  „Generální ředitelství pro výzkum“ pracují v současné době na novém informačním systému pro 7. RP ve spolupráci s GŘ pro informatiku. Takto rozšířená IT podpora má přinést solidnější základ pro hodnocení a sledování. |
| --- | --- |

93.

Na úrovni rámcových programů je v současné době vypracováván systém sledování pro 7. RP, který má zajistit souvislejší a systematičtější využití ukazatelů výkonnosti (viz odpověď na bod 30).

„Generální ředitelství pro výzkum“ pracují v současné době na novém informačním systému pro 7. RP ve spolupráci s GŘ pro informatiku. Takto rozšířená IT podpora má přinést solidnější základ pro hodnocení a sledování.

| 94. | Komise souhlasí s připomínkami Účetního dvora ohledně problému, že předkládání zpráv představuje velkou zátěž, a výslovně je zohlednila v požadavcích pro podávání zpráv pro 7. RP (viz odpověď na bod 72). |
| --- | --- |

94.

Komise souhlasí s připomínkami Účetního dvora ohledně problému, že předkládání zpráv představuje velkou zátěž, a výslovně je zohlednila v požadavcích pro podávání zpráv pro 7. RP (viz odpověď na bod 72).

| 95. | Komise se v současné době zabývá snahami využít stávající i nové zdroje údajů pro hodnocení a sledování (viz odpověď na bod 72). |
| --- | --- |

95.

Komise se v současné době zabývá snahami využít stávající i nové zdroje údajů pro hodnocení a sledování (viz odpověď na bod 72).

| 96. | V 7. RP se v rámci tématu 8 (sociálně-ekonomické a humanitní vědy) uvádějí konkrétní opatření, která řeší inovativní přístupy k hodnocení a sledování. |
| --- | --- |

96.

V 7. RP se v rámci tématu 8 (sociálně-ekonomické a humanitní vědy) uvádějí konkrétní opatření, která řeší inovativní přístupy k hodnocení a sledování.

| 97. | Komise v roce 2007 obnovila svou „Evropskou síť pro hodnocení VTR“ (viz odpovědi na body 70–71 a 90), kterou Komise hodlá využít k rozvíjení větší propojenosti činností v rámci hodnocení výzkumu EU, zejména pokud jde o studie o dopadech na úrovni členských států.
  Komise rovněž hodlá udržet svou čelnou pozici v podpoře mezinárodních sítí a sdílení postupů při hodnocení výzkumu prostřednictvím workshopů a jiných akcí. |
| --- | --- |

97.

Komise v roce 2007 obnovila svou „Evropskou síť pro hodnocení VTR“ (viz odpovědi na body 70–71 a 90), kterou Komise hodlá využít k rozvíjení větší propojenosti činností v rámci hodnocení výzkumu EU, zejména pokud jde o studie o dopadech na úrovni členských států.

Komise rovněž hodlá udržet svou čelnou pozici v podpoře mezinárodních sítí a sdílení postupů při hodnocení výzkumu prostřednictvím workshopů a jiných akcí.

| 99. | Načasování hodnocení je dáno požadavky uvedenými v základních právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou. Komise uznává, že dlouhodobé dopady jsou méně známy, a souhlasí, že v této oblasti existuje prostor pro větší aktivitu. |
| --- | --- |

99.

Načasování hodnocení je dáno požadavky uvedenými v základních právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou. Komise uznává, že dlouhodobé dopady jsou méně známy, a souhlasí, že v této oblasti existuje prostor pro větší aktivitu.

| 100. | Komise souhlasí, že pětiletá hodnocení měla tendenci zaměřovat se více na krátkodobé hodnocení než na hodnocení v delším časovém horizontu. Vysvětluje to faktory, mezi které patří zájem externích zúčastněných stran, jako např. Evropského parlamentu a Rady o rychlou zpětnou vazbu při uskutečňování RP, problém předem určit dopady výzkumu z dlouhodobého hlediska a zaměření, které vybraly nezávislé skupiny při provádění hodnocení. Komise nicméně uznává, že na posouzení dlouhodobějších účinků by se mělo věnovat více pozornosti. |
| --- | --- |

100.

Komise souhlasí, že pětiletá hodnocení měla tendenci zaměřovat se více na krátkodobé hodnocení než na hodnocení v delším časovém horizontu. Vysvětluje to faktory, mezi které patří zájem externích zúčastněných stran, jako např. Evropského parlamentu a Rady o rychlou zpětnou vazbu při uskutečňování RP, problém předem určit dopady výzkumu z dlouhodobého hlediska a zaměření, které vybraly nezávislé skupiny při provádění hodnocení. Komise nicméně uznává, že na posouzení dlouhodobějších účinků by se mělo věnovat více pozornosti.

| 108. | Komise se nachází v procesu plánování hlavních hodnotících činností v rámci 7. RP a doporučení Účetního dvora bude pečlivě zohledňovat. Komise uznává, že dlouhodobé dopady jsou méně známy, a souhlasí, že v této oblasti existuje prostor pro větší aktivitu. |
| --- | --- |

108.

Komise se nachází v procesu plánování hlavních hodnotících činností v rámci 7. RP a doporučení Účetního dvora bude pečlivě zohledňovat. Komise uznává, že dlouhodobé dopady jsou méně známy, a souhlasí, že v této oblasti existuje prostor pro větší aktivitu.

| 109. | Jak uvádí Účetní dvůr v bodě 107, Komise poskytuje shrnutí všech zjištění a opatření přijatých v návaznosti na hodnocení výzkumu ve své každoroční hodnotící zprávě. Komise se při zpracování hodnocení zavázala k plné transparentnosti a vezme na vědomí doporučení Účetního dvora k přezkoumání prostředků pro oznamování a šíření výsledků hodnocení. |
| --- | --- |

109.

Jak uvádí Účetní dvůr v bodě 107, Komise poskytuje shrnutí všech zjištění a opatření přijatých v návaznosti na hodnocení výzkumu ve své každoroční hodnotící zprávě. Komise se při zpracování hodnocení zavázala k plné transparentnosti a vezme na vědomí doporučení Účetního dvora k přezkoumání prostředků pro oznamování a šíření výsledků hodnocení.

| 110.–111. | Komise souhlasí s Účetním dvorem, že hodnocení výzkumu, zejména tak rozsáhlého programu, jako je RP, je velmi obtížné.
  Podotýká, že v systému byly za posledních 25 let provedeny významné změny k lepšímu a že celkově je systém účinný pro politiky, výzkumné řídící pracovníky a jiné zúčastněné strany. |
| --- | --- |

110.–111.

Komise souhlasí s Účetním dvorem, že hodnocení výzkumu, zejména tak rozsáhlého programu, jako je RP, je velmi obtížné.

Podotýká, že v systému byly za posledních 25 let provedeny významné změny k lepšímu a že celkově je systém účinný pro politiky, výzkumné řídící pracovníky a jiné zúčastněné strany.

| 112. | Komise vítá připomínku Účetního dvora, že generální ředitelství provádějící RP splnila požadavky Komise, včetně těch, jež jsou uvedeny ve sděleních o hodnocení z let 2000 a 2002.
  V rámci hodnocení RP byly zavedeny výrazné změny, včetně důležité restrukturalizace v rámci 7. RP, jak je stanoveno ve strategii obsažené v posouzení dopadů (SEK(2005) 430). |
| --- | --- |

112.

Komise vítá připomínku Účetního dvora, že generální ředitelství provádějící RP splnila požadavky Komise, včetně těch, jež jsou uvedeny ve sděleních o hodnocení z let 2000 a 2002.

V rámci hodnocení RP byly zavedeny výrazné změny, včetně důležité restrukturalizace v rámci 7. RP, jak je stanoveno ve strategii obsažené v posouzení dopadů (SEK(2005) 430).

| 113. | Pokud jde o důležitost a užitečnost hodnocení, může Komise poukázat na všeobecně pozitivní zpětnou vazbu, které se jí v tomto ohledu dostává, zejména v rámci nedávných klíčových hodnocení, jako např. pětiletého hodnocení (1999–2003) z roku 2004. Výsledky pětiletého hodnocení byly široce zveřejňovány, přičemž byly představeny hlavním orgánům, jako jsou Evropský parlament, Rada, CREST (Výbor pro vědecký a technický výzkum) a programový výbor RP. Protože toto hodnocení muselo být závazně vypracováno dříve, než Komise předloží návrh na nový rámcový program (v tomto případě 7. RP), jeho celková přijatelnost byla vyjádřena následným přijetím 7. rámcového programu.
  To ovšem neznamená, že neexistuje prostor pro zlepšení, přičemž Komise plně uznává potřebu provádět pečlivě promyšlené změny, které vycházejí z těch prvků současného přístupu, které se již osvědčily. |
| --- | --- |

113.

Pokud jde o důležitost a užitečnost hodnocení, může Komise poukázat na všeobecně pozitivní zpětnou vazbu, které se jí v tomto ohledu dostává, zejména v rámci nedávných klíčových hodnocení, jako např. pětiletého hodnocení (1999–2003) z roku 2004. Výsledky pětiletého hodnocení byly široce zveřejňovány, přičemž byly představeny hlavním orgánům, jako jsou Evropský parlament, Rada, CREST (Výbor pro vědecký a technický výzkum) a programový výbor RP. Protože toto hodnocení muselo být závazně vypracováno dříve, než Komise předloží návrh na nový rámcový program (v tomto případě 7. RP), jeho celková přijatelnost byla vyjádřena následným přijetím 7. rámcového programu.

To ovšem neznamená, že neexistuje prostor pro zlepšení, přičemž Komise plně uznává potřebu provádět pečlivě promyšlené změny, které vycházejí z těch prvků současného přístupu, které se již osvědčily.

| 114. | Komise vítá, že Účetní dvůr uznává důležitost hodnocení a sledování, a bude na základě již provedených zlepšení a s ohledem na nové politické a praktické skutečnosti nadále pokračovat v modernizaci svých současných metod. |
| --- | --- |

114.

Komise vítá, že Účetní dvůr uznává důležitost hodnocení a sledování, a bude na základě již provedených zlepšení a s ohledem na nové politické a praktické skutečnosti nadále pokračovat v modernizaci svých současných metod.

| 115. | Komise se už angažuje při zajišťování větší jasnosti v logice intervence programu, přičemž vychází z vylepšených postupů obsažených v právních předpisech týkajících se 7. RP a v posouzení dopadů. Bude se rovněž zabývat doporučeními Účetního dvora pro budoucí legislativní návrhy. |
| --- | --- |

115.

Komise se už angažuje při zajišťování větší jasnosti v logice intervence programu, přičemž vychází z vylepšených postupů obsažených v právních předpisech týkajících se 7. RP a v posouzení dopadů. Bude se rovněž zabývat doporučeními Účetního dvora pro budoucí legislativní návrhy.

| 116. | Na základě již provedených významných vylepšení v hodnocení rámcového programu Komise souhlasí, že je stále co zlepšovat, např. bližší operativní koordinaci mezi příslušnými útvary. Komise bude pokračovat ve svém úsilí podporovat rozvoj v rámci metodiky hodnocení. |
| --- | --- |

116.

Na základě již provedených významných vylepšení v hodnocení rámcového programu Komise souhlasí, že je stále co zlepšovat, např. bližší operativní koordinaci mezi příslušnými útvary. Komise bude pokračovat ve svém úsilí podporovat rozvoj v rámci metodiky hodnocení.

| 117. | Pokud jde o organizační opatření, Komise má za to, že:






  — | (První odrážka) Hodnotící skupiny by měly být svolávány co nejdříve, aby podpořily určité hodnocení. Přínosnější co do jasnosti a zaměření je však pravděpodobněji specializovaná skupina svolaná za konkrétním účelem. |
| --- | --- | --- |

117.

Pokud jde o organizační opatření, Komise má za to, že:

—

(První odrážka) Hodnotící skupiny by měly být svolávány co nejdříve, aby podpořily určité hodnocení. Přínosnější co do jasnosti a zaměření je však pravděpodobněji specializovaná skupina svolaná za konkrétním účelem.

| — | (Druhá odrážka) Musí být posílena koordinace mezi jednotlivými generálními ředitelstvími, která rámcové programy provádějí. Vedle nové strategie hodnocení v rámci 7. RP toho bude snadněji dosaženo prostřednictvím specifických organizačních struktur, které doplní interní „síť Komise pro hodnocení VTR“, než zřízením úřadu pro společné hodnocení. |
| --- | --- |

—

(Druhá odrážka) Musí být posílena koordinace mezi jednotlivými generálními ředitelstvími, která rámcové programy provádějí. Vedle nové strategie hodnocení v rámci 7. RP toho bude snadněji dosaženo prostřednictvím specifických organizačních struktur, které doplní interní „síť Komise pro hodnocení VTR“, než zřízením úřadu pro společné hodnocení.

---

(1)  Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady – Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost (KOM(2006) 816).

(2)  Například návrh 7. RP předložený Komisí byl vypracován na základě podrobného předběžného (ex ante) posouzení dopadů, které obsahovalo ekonometrické modelování možných dopadů výzkumné činnosti v otázkách, jako např. ekonomický růst nebo tvorba pracovních míst (viz Evropská komise, pracovní dokument útvarů Komise, „Impact Assessment and Ex Ante Evaluation for the proposals for the Council and European Parliament decision on the 7th Framework Programme (EC and Euratom)“, SEK(2005) 430). Rozhodnutí o 7. RP mají jasnou strukturu, která propojuje cíle, odůvodnění a činnosti. Kromě toho v rozhodnutích o zvláštních programech 7. RP jsou stanoveny cíle, přístup a činnosti.

(3)  „Quality Assessment Framework“ naleznete na internetové stránce: http://ec.europa.eu/budget/documents/evaluation_en.htm.

(4)  Evropská komise, GŘ pro rozpočet, „Evaluating EU Activities – A Practical Guide for the Commission services“, červenec 2004, publikaci naleznete na: http://ec.europa.eu/budget/publications/other_en.htm.

(5)  E. Arnold, „What the Evaluation Record tells us about the Framework Programme Performance“, 2004.

(6)  GŘ pro výzkum, „Structuring Effects of Community Research The Impact of The Framework Programme on Research & Technological Development (RTD) Network Formation“, 2007. GŘ pro informační společnost a média, „Effectiveness of IST-RTD Impacts on the EU Innovation System“, 2007.

(7)  Viz C. Mandl, „Evaluating Evaluations or The Case for Action Research“, Austrian Platform Newsletter, č. 30, červen 2007.

(8)  Viz například Evropská komise, Společné výzkumné středisko, „Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies“ (EPUB), 2002 a Univerzita Manchester, „Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme“ (ASIF), 2002, obě publikace naleznete na stránce: http://circa.europa.eu/Public/irc/rtd/fiveyearasskb/library?l=/iii-knowledge_base/040-evaluation_methodolo&vm=detailed&sb=Title. Tyto zprávy byly široce distribuovány a jsou přístupné smluvním partnerům a odborníkům, kteří jménem Komise hodnotící studie vypracovávají.

---