# Europos Sąjungos C 81/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 81 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. balandžio 1d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 81

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. balandžio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2008/C 081/01 | Specialioji ataskaita Nr. 1/2008 dėl 1994–1999 ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių didelės apimties investicinių projektų svarstymo ir įvertinimo proceso, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2008/C 081/01

Specialioji ataskaita Nr. 1/2008 dėl 1994–1999 ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių didelės apimties investicinių projektų svarstymo ir įvertinimo proceso, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 1.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 1/2008

dėl 1994–1999 ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių didelės apimties investicinių projektų svarstymo ir įvertinimo proceso, su Komisijos atsakymais

(teikiama pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2008/C 81/01)

TURINYS

ŽODYNĖLIS

| I–VII | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VII

| 1–8 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–8

| 1–7 | Apibrėžtys ir patvirtinimo tvarka |
| --- | --- |

1–7

| 8 | Finansavimo dydis |
| --- | --- |

8

| 9–13 | AUDITO IR ATASKAITOS APIMTIS |
| --- | --- |

9–13

| 14–34 | AR KOMISIJOS PASIRENGIMAS FINANSUOTI DIDELĖS APIMTIES BENDRIJOS PROJEKTUS BUVO ADEKVATUS? |
| --- | --- |

14–34

| 14–16 | Svarstymo sistema ir audito kriterijai |
| --- | --- |

14–16

| 17–20 | Projektų nagrinėjimas: nustatytas metodinių gairių pagerėjimas, bet reikia stiprinti procedūras |
| --- | --- |

17–20

| 21–25 | Ekonominės naudos analizė: nevienoda paraiškų kokybė |
| --- | --- |

21–25

| 26–34 | Bendrijos finansinės paramos dalies nustatymas: skirtingai interpretuojami ir taikomi kriterijai |
| --- | --- |

26–34

| 35–55 | AR DIDELĖS APIMTIES PROJEKTŲ EX POST ĮVERTINIMAI YRA NAUDINGI VĖLESNIAM SPRENDIMO PRIĖMIMUI? |
| --- | --- |

35–55

| 35–39 | Įvertinimo sistema ir audito kriterijai |
| --- | --- |

35–39

| 40–41 | Keli bendri įvertinimai ir labai mažai atskirų didelės apimties projektų įvertinimų |
| --- | --- |

40–41

| 42–49 | Didelės apimties projektų ex post įvertinimams trukdę veiksniai |
| --- | --- |

42–49

| 43–46 | Trūkumai paraiškose paramai gauti |
| --- | --- |

43–46

| 47–49 | Nepakankama priežiūra |
| --- | --- |

47–49

| 50–55 | 2000–2006 m. laikotarpio įvertinimai gali būti klaidingi |
| --- | --- |

50–55

| 56–58 | NAUJI 2007–2013 M. LAIKOTARPIO TEISĖS AKTAI |
| --- | --- |

56–58

| 59–65 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

59–65

| 59–62 | Išvados |
| --- | --- |

59–62

| 63–65 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

63–65

I priedas. I ir II imtys pagal atitinkamas valstybes nares – tikrintų projektų sąrašas

II priedas. Tikrinti 2000–2006 m. didelės apimties projektai – diskonto normos ir laiko perspektyvos

Komisijos atsakymai

ŽODYNĖLIS






  Ekonominės naudos analizė

| Ekonominės naudos analizė | Metodas, skirtas palyginti visas su intervencija susijusias sąnaudas ir gaunamą naudą, siekiant nustatyti, ar gaunama nauda yra didesnė už sąnaudas, jei taip, kokiu santykiu. |
| --- | --- |
| Jautrumo analizė | Laukiamo projekto rezultato stabilumo tyrimas, atsižvelgiant į projekto bazinių kintamųjų pakeitimus. |
| Rizikos analizė | Tyrimas, skirtas nustatyti tikimybę, kad pirmosios analizės metu apskaičiuota projekto bazinių kintamųjų vertė yra veiksmingai patikrinama. |
| Savaimingumo efektas | Poveikis, kuris būtų nustatytas net jei nebūtų viešosios intervencijos. |
| Veiksmingumas | Gautų rezultatų ir numatytų tikslų santykio vertinimas. |
| Efektyvumas | Panaudotų išteklių ir gautų rezultatų santykio vertinimas. |
| ERPF (Europos regioninės plėtros fondas) | Finansinis instrumentas, skirtas skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungos šalyse, taisant pagrindinius regionų pusiausvyros sutrikimus ir pertvarkant menkiau išsivysčiusius regionus. ERPF intervencijos iš esmės vykdomos pasitelkiant daug projektų apimančias veiklos programas. |
| Sanglaudos fondas | Instrumentas, skirtas skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą, finansuojant didelius aplinkosaugos ir transporto projektus valstybėse narėse, kurių BNP yra mažesnis nei 90 % vidutinio Bendrijos lygio. Pradžioje Sanglaudos fondo lėšos buvo skiriamos Ispanijai, Graikijai, Airijai ir Portugalijai. Nuo 2004 m. sausio 1 d. Airija šių lėšų nebegauna. Naujosios valstybės narės Sanglaudos fondo parama pasinaudojo, kai tik įstojo į Bendriją. |
| Struktūriniai fondai | Bendrijos lėšos, skiriamos finansuoti veiksmus, kurių tikslas – sumažinti Europos Sąjungos regionų vystymosi skirtumus. ERPF yra pagrindinė šių veiksmų finansavimo priemonė. |
| Poveikis | Intervencijai priskirtini socio-ekonominiai rezultatai. |
| Programavimo laikotarpis | Daugiametė sistema, pagal kurią planuojamos ir panaudojamos struktūrinių fondų išlaidos. |
| Veiklos programa | Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateikiami tikslūs prioritetai su daugiametėmis priemonėmis, kurių įgyvendinimui prašoma vieno ar kelių struktūrinių fondų ar kitų finansinių instrumentų, taip pat ir EIB, paramos. |
| IRR (vidinė grąžos norma) | Norma, nuo kurios investicija pradeda būti pelninga.






  — | Finansinė IRR – pelningumo norma, apskaičiuota atsižvelgiant tik į tiesiogiai su projektu susijusias finansines sumas. |

Metodas, skirtas palyginti visas su intervencija susijusias sąnaudas ir gaunamą naudą, siekiant nustatyti, ar gaunama nauda yra didesnė už sąnaudas, jei taip, kokiu santykiu.

Jautrumo analizė

Laukiamo projekto rezultato stabilumo tyrimas, atsižvelgiant į projekto bazinių kintamųjų pakeitimus.

Rizikos analizė

Tyrimas, skirtas nustatyti tikimybę, kad pirmosios analizės metu apskaičiuota projekto bazinių kintamųjų vertė yra veiksmingai patikrinama.

Savaimingumo efektas

Poveikis, kuris būtų nustatytas net jei nebūtų viešosios intervencijos.

Veiksmingumas

Gautų rezultatų ir numatytų tikslų santykio vertinimas.

Efektyvumas

Panaudotų išteklių ir gautų rezultatų santykio vertinimas.

ERPF (Europos regioninės plėtros fondas)

Finansinis instrumentas, skirtas skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungos šalyse, taisant pagrindinius regionų pusiausvyros sutrikimus ir pertvarkant menkiau išsivysčiusius regionus. ERPF intervencijos iš esmės vykdomos pasitelkiant daug projektų apimančias veiklos programas.

Sanglaudos fondas

Instrumentas, skirtas skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą, finansuojant didelius aplinkosaugos ir transporto projektus valstybėse narėse, kurių BNP yra mažesnis nei 90 % vidutinio Bendrijos lygio. Pradžioje Sanglaudos fondo lėšos buvo skiriamos Ispanijai, Graikijai, Airijai ir Portugalijai. Nuo 2004 m. sausio 1 d. Airija šių lėšų nebegauna. Naujosios valstybės narės Sanglaudos fondo parama pasinaudojo, kai tik įstojo į Bendriją.

Struktūriniai fondai

Bendrijos lėšos, skiriamos finansuoti veiksmus, kurių tikslas – sumažinti Europos Sąjungos regionų vystymosi skirtumus. ERPF yra pagrindinė šių veiksmų finansavimo priemonė.

Poveikis

Intervencijai priskirtini socio-ekonominiai rezultatai.

Programavimo laikotarpis

Daugiametė sistema, pagal kurią planuojamos ir panaudojamos struktūrinių fondų išlaidos.

Veiklos programa

Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateikiami tikslūs prioritetai su daugiametėmis priemonėmis, kurių įgyvendinimui prašoma vieno ar kelių struktūrinių fondų ar kitų finansinių instrumentų, taip pat ir EIB, paramos.

IRR (vidinė grąžos norma)

Norma, nuo kurios investicija pradeda būti pelninga.

—

Finansinė IRR – pelningumo norma, apskaičiuota atsižvelgiant tik į tiesiogiai su projektu susijusias finansines sumas.

| — | Ekonominė IRR – pelningumo norma, apskaičiuota taip pat atsižvelgiant į ekonominius išorės veiksnius. |
| --- | --- |

—

Ekonominė IRR – pelningumo norma, apskaičiuota taip pat atsižvelgiant į ekonominius išorės veiksnius.

NPV (grynoji dabartinė vertė)

Vertė, gauta diskontuojant visų pinigų ir jų ekvivalentų likučių, kuriuos projektas generuos visą jo įgyvendinimo laiką, vertę. Taikant šį metodą galima palyginti įvairius projektus.

SANTRAUKA

| I. | „Didelės apimties“ infrastruktūros ir investicinių gamybos projektų apibrėžtis teisės aktuose yra nustatyta iš esmės pagal susijusių lėšų dydį. Atsižvelgiant į šių projektų ekonominę reikšmę ir galimą poveikį, jų patvirtinimui yra numatytos specialios svarstymo procedūros. Tuo pačiu tikslu turi būti renkama atitinkama informacija, kad būtų įvertinti tikri rezultatai, juos lyginant su numatytais (žr. 1–8 dalis). |
| --- | --- |

I.

„Didelės apimties“ infrastruktūros ir investicinių gamybos projektų apibrėžtis teisės aktuose yra nustatyta iš esmės pagal susijusių lėšų dydį. Atsižvelgiant į šių projektų ekonominę reikšmę ir galimą poveikį, jų patvirtinimui yra numatytos specialios svarstymo procedūros. Tuo pačiu tikslu turi būti renkama atitinkama informacija, kad būtų įvertinti tikri rezultatai, juos lyginant su numatytais (žr. 1–8 dalis).

| II. | Audito Rūmai audito metu domėjosi 1994–1999 ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių ERPF ir, analogiškai, Sanglaudos fondo didelės apimties projektais. Šioje ataskaitoje nagrinėjamos dvi pagrindinės temos: pasirengimo procesas prieš didelės apimties projektų patvirtinimą, kurį atlieka Komisija, ir po projektų įgyvendinimo atliekamo įvertinimo procesas (žr. 9–13 dalis). |
| --- | --- |

II.

Audito Rūmai audito metu domėjosi 1994–1999 ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių ERPF ir, analogiškai, Sanglaudos fondo didelės apimties projektais. Šioje ataskaitoje nagrinėjamos dvi pagrindinės temos: pasirengimo procesas prieš didelės apimties projektų patvirtinimą, kurį atlieka Komisija, ir po projektų įgyvendinimo atliekamo įvertinimo procesas (žr. 9–13 dalis).

| III. | Audito Rūmai nustatė kelis svarstymo trūkumus abiem laikotarpiais, visų pirma projektų nagrinėjimo procedūrose ir nustatant Bendrijos bendrojo finansavimo dalį. Projektų iniciatorių pateiktų ekonominės naudos analizių, pagrindžiančių paraiškas paramai gauti, kokybė labai skyrėsi, kaip ir jų taikymo būdai Komisijoje. Atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus atsiranda abejonių dėl specialios didelės apimties projektų tvirtinimo sistemos tikrosios pridėtinės vertės (žr. 14–34 dalis). |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai nustatė kelis svarstymo trūkumus abiem laikotarpiais, visų pirma projektų nagrinėjimo procedūrose ir nustatant Bendrijos bendrojo finansavimo dalį. Projektų iniciatorių pateiktų ekonominės naudos analizių, pagrindžiančių paraiškas paramai gauti, kokybė labai skyrėsi, kaip ir jų taikymo būdai Komisijoje. Atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus atsiranda abejonių dėl specialios didelės apimties projektų tvirtinimo sistemos tikrosios pridėtinės vertės (žr. 14–34 dalis).

| IV. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai veiksmingai taikyti efektyvesnes projektų svarstymo procedūras, pagrįstas jos pačios nustatytomis priemonėmis; užtikrinti kruopštų ekonominės naudos analizės atlikimą, visų pirma atsižvelgiant į pateiktą informaciją; ir toliau dėti pastangas atsižvelgiant į veiksnius, padedančius nustatyti Bendrijos paramos dalį (žr. 63 dalį). |
| --- | --- |

IV.

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai veiksmingai taikyti efektyvesnes projektų svarstymo procedūras, pagrįstas jos pačios nustatytomis priemonėmis; užtikrinti kruopštų ekonominės naudos analizės atlikimą, visų pirma atsižvelgiant į pateiktą informaciją; ir toliau dėti pastangas atsižvelgiant į veiksnius, padedančius nustatyti Bendrijos paramos dalį (žr. 63 dalį).

| V. | Kai dėl 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų ex post įvertinimo, audito laikotarpiu Komisija tokį įvertinimą buvo atlikusi tik vieną kartą ir jame trūko svarbios ir tikslios informacijos, susijusios su numatomais rezultatais ir priežiūra. Tokiu būdu, išskyrus iš Sanglaudos fondo bendrai finansuojamų projektų atvejį, pagal įvertinimus nebuvo galima gauti naudingos informacijos priimant vėlesnio laikotarpio sprendimą. 2000–2006 m. didelės apimties ERPF įvertinimo, kuris vis dar nėra atliktas, metu bus galima remtis griežtesnėmis teisinėmis nuostatomis, visų pirma priežiūros srityje. Tačiau jų taikymas praktikoje dar tik prasideda (žr. 35–55 dalis). |
| --- | --- |

V.

Kai dėl 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų ex post įvertinimo, audito laikotarpiu Komisija tokį įvertinimą buvo atlikusi tik vieną kartą ir jame trūko svarbios ir tikslios informacijos, susijusios su numatomais rezultatais ir priežiūra. Tokiu būdu, išskyrus iš Sanglaudos fondo bendrai finansuojamų projektų atvejį, pagal įvertinimus nebuvo galima gauti naudingos informacijos priimant vėlesnio laikotarpio sprendimą. 2000–2006 m. didelės apimties ERPF įvertinimo, kuris vis dar nėra atliktas, metu bus galima remtis griežtesnėmis teisinėmis nuostatomis, visų pirma priežiūros srityje. Tačiau jų taikymas praktikoje dar tik prasideda (žr. 35–55 dalis).

| VI. | Teisės aktuose dėl 2007–2013 m. struktūrinių fondų nėra reikalaujama, kad Komisija atliktų atskirą didelės apimties projektų ex post įvertinimą. Vis dėlto Audito Rūmai rekomenduoja, kad atskirus didelės apimties projektus, jiems pasibaigus, atsižvelgiant į jų tikslus, išnagrinėtų nacionalinės valdymo institucijos ir paramos gavėjai, kuriems šio įvertinimo informacija yra naudinga. Todėl Komisija turi užtikrinti, kad paraiškose paramai gauti būtų pateikta būtina informacija apie rodiklius ir pradinę padėtį ir kad būtų atliekama kruopšti šios informacijos priežiūra. Kai dėl šiame įvertinime pateikiamos informacijos, kuri turi būti perduota Komisijai, reikėtų, kad Komisija išnagrinėtų savo pačios poreikius ir turėtų svarbius ir patikimus duomenis apie didelės apimties projektų rezultatus (žr. 64 dalį). |
| --- | --- |

VI.

Teisės aktuose dėl 2007–2013 m. struktūrinių fondų nėra reikalaujama, kad Komisija atliktų atskirą didelės apimties projektų ex post įvertinimą. Vis dėlto Audito Rūmai rekomenduoja, kad atskirus didelės apimties projektus, jiems pasibaigus, atsižvelgiant į jų tikslus, išnagrinėtų nacionalinės valdymo institucijos ir paramos gavėjai, kuriems šio įvertinimo informacija yra naudinga. Todėl Komisija turi užtikrinti, kad paraiškose paramai gauti būtų pateikta būtina informacija apie rodiklius ir pradinę padėtį ir kad būtų atliekama kruopšti šios informacijos priežiūra. Kai dėl šiame įvertinime pateikiamos informacijos, kuri turi būti perduota Komisijai, reikėtų, kad Komisija išnagrinėtų savo pačios poreikius ir turėtų svarbius ir patikimus duomenis apie didelės apimties projektų rezultatus (žr. 64 dalį).

| VII. | Audito Rūmai ragina Komisiją, Europos Parlamentą ir Tarybą per ilgesnį laiką pagalvoti apie specialios su didelės apimties projektais susijusios tvarkos paskirtį (žr. 65 dalį). |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmai ragina Komisiją, Europos Parlamentą ir Tarybą per ilgesnį laiką pagalvoti apie specialios su didelės apimties projektais susijusios tvarkos paskirtį (žr. 65 dalį).

ĮVADAS

Apibrėžtys ir patvirtinimo tvarka

| 1. | Didelės apimties projektų apibrėžtis yra iš esmės nustatyta su ERPF susijusiuose Bendrijos teisės aktuose (1), atsižvelgiant į projektams skiriamų lėšų apimtį. |
| --- | --- |

1.

Didelės apimties projektų apibrėžtis yra iš esmės nustatyta su ERPF susijusiuose Bendrijos teisės aktuose (1), atsižvelgiant į projektams skiriamų lėšų apimtį.

| 2. | 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu „didelės apimties projektai“ buvo „tokie projektai, kurių bendrosios sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant Bendrijos paramos dalį, paprastai sudaro daugiau nei 25 milijonus ekiu infrastruktūros investicijoms ir 15 milijonų ekiu gamybos investicijoms“ (2). |
| --- | --- |

2.

1994–1999 m. programavimo laikotarpiu „didelės apimties projektai“ buvo „tokie projektai, kurių bendrosios sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant Bendrijos paramos dalį, paprastai sudaro daugiau nei 25 milijonus ekiu infrastruktūros investicijoms ir 15 milijonų ekiu gamybos investicijoms“ (2).

| 3. | 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu „didelės apimties projektų“ apibrėžtis apėmė projektus, „kurių bendrosios sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant Bendrijos paramos dalį, sudaro daugiau nei 50 milijonų eurų“ (3). Be to, šiuos projektus turi sudaryti ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais atliekama tiksli techninė funkcija, ir siekiama aiškiai nustatytų tikslų. Kaip ir ankstesniu laikotarpiu, tai galėjo būti infrastruktūros investicijos arba gamybos investicijos (4). |
| --- | --- |

3.

2000–2006 m. programavimo laikotarpiu „didelės apimties projektų“ apibrėžtis apėmė projektus, „kurių bendrosios sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant Bendrijos paramos dalį, sudaro daugiau nei 50 milijonų eurų“ (3). Be to, šiuos projektus turi sudaryti ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais atliekama tiksli techninė funkcija, ir siekiama aiškiai nustatytų tikslų. Kaip ir ankstesniu laikotarpiu, tai galėjo būti infrastruktūros investicijos arba gamybos investicijos (4).

| 4. | Su Sanglaudos fondu susijusiuose teisės aktuose „didelės apimties projektai“ nėra apibrėžti nei vienu, nei kitu atitinkamu laikotarpiu (5). Tačiau dėl to, kad sanglaudos šalyse panašūs transporto infrastruktūros ir aplinkosaugos projektai gali būti finansuojami iš Sanglaudos fondo arba iš ERPF, audito metu taip pat buvo analogiškai nagrinėjami kai kurie Sanglaudos fondo projektai, atrinkti pagal bendrąsias sąnaudas, taikant tuos pačius kriterijus kaip ir didelės apimties ERPF projektams. |
| --- | --- |

4.

Su Sanglaudos fondu susijusiuose teisės aktuose „didelės apimties projektai“ nėra apibrėžti nei vienu, nei kitu atitinkamu laikotarpiu (5). Tačiau dėl to, kad sanglaudos šalyse panašūs transporto infrastruktūros ir aplinkosaugos projektai gali būti finansuojami iš Sanglaudos fondo arba iš ERPF, audito metu taip pat buvo analogiškai nagrinėjami kai kurie Sanglaudos fondo projektai, atrinkti pagal bendrąsias sąnaudas, taikant tuos pačius kriterijus kaip ir didelės apimties ERPF projektams.

| 5. | Kai dėl patvirtinimo tvarkos, 1994–1999 m. didelės apimties ERPF projektai galėjo būti pateikiami atskirai arba kaip veiklos programos dalis. Visais atvejais Komisija buvo informuota apie didelės apimties projektus, kadangi jai turėjo būti pateikta papildoma informacija (6), tačiau nebuvo numatytas joks oficialus patvirtinimo sprendimas. |
| --- | --- |

5.

Kai dėl patvirtinimo tvarkos, 1994–1999 m. didelės apimties ERPF projektai galėjo būti pateikiami atskirai arba kaip veiklos programos dalis. Visais atvejais Komisija buvo informuota apie didelės apimties projektus, kadangi jai turėjo būti pateikta papildoma informacija (6), tačiau nebuvo numatytas joks oficialus patvirtinimo sprendimas.

| 6. | 2000–2006 m. didelės apimties ERPF projektai visuomet yra finansuojami kaip didesnės intervencijos dalis (7). Tačiau teisės aktuose reikalaujama, kad Komisija juos patvirtintų atskirai, priešingai nei kitus projektus, kuriuos patvirtina tik valstybių narių institucijos (8). |
| --- | --- |

6.

2000–2006 m. didelės apimties ERPF projektai visuomet yra finansuojami kaip didesnės intervencijos dalis (7). Tačiau teisės aktuose reikalaujama, kad Komisija juos patvirtintų atskirai, priešingai nei kitus projektus, kuriuos patvirtina tik valstybių narių institucijos (8).

| 7. | Iš Sanglaudos fondo vienu ir kitu programavimo laikotarpiu galėjo būti finansuojami tik atskiri projektai, kuriems buvo priimamas specialus sprendimas. |
| --- | --- |

7.

Iš Sanglaudos fondo vienu ir kitu programavimo laikotarpiu galėjo būti finansuojami tik atskiri projektai, kuriems buvo priimamas specialus sprendimas.

1 lentelė

Didelės apimties projektų apibrėžtis

| FONDAI | 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis |
| --- | --- | --- |
| „Didelės apimties“ ERPF projektai

  (infrastruktūros ir investiciniai gamybos projektai) | Bendrosios sąnaudos didesnės nei:






  — | 25 milijonai ekiu infrastruktūrai |

FONDAI

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

„Didelės apimties“ ERPF projektai

(infrastruktūros ir investiciniai gamybos projektai)

Bendrosios sąnaudos didesnės nei:

—

25 milijonai ekiu infrastruktūrai

| — | 15 milijonų ekiu gamybos investicijoms |
| --- | --- |

—

15 milijonų ekiu gamybos investicijoms

Bendrosios sąnaudos didesnės nei:

50 milijonų eurų visiems projektams

Be to:

ekonomiškai ir techniškai nedalomi darbai, aiškiai nustatyti tikslai

Atskiras projektas ar projektas kaip didesnės intervencijos dalis

Visuomet projektas kaip didesnės intervencijos dalis

Didelės apimties Sanglaudos fondo projektai

(transporto infrastruktūros ir aplinkosaugos projektai)

Nėra apibrėžties teisės aktuose

Audito tikslais bendrosios sąnaudos didesnės nei 25 milijonai ekiu

Nėra apibrėžties teisės aktuose

Audito tikslais bendrosios sąnaudos didesnės nei 50 milijonų eurų

Atskiras projektas

Atskiras projektas

Finansavimo dydis

| 8. | 2 lentelėje pateiktos bendrosios didelės apimties projektų, kuriems parama buvo skirta iš ERPF ar Sanglaudos fondo, sąnaudos abiem programavimo laikotarpiais. |
| --- | --- |

8.

2 lentelėje pateiktos bendrosios didelės apimties projektų, kuriems parama buvo skirta iš ERPF ar Sanglaudos fondo, sąnaudos abiem programavimo laikotarpiais.

2 lentelė

Didelės apimties projektų, kuriems buvo skirta Bendrijos parama, bendrosios sąnaudos

| | 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis |
| --- | --- | --- |
| Milijardais ekiu | Projektų skaičius | Milijardais ekiu | Projektų skaičius |
| Didelės apimties ERPF projektai | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Didelės apimties Sanglaudos fondo projektai | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Iš viso | 48 | 823 | 71 | 437 |

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

Milijardais ekiu

Projektų skaičius

Milijardais ekiu

Projektų skaičius

Didelės apimties ERPF projektai

36

676

48

279

Didelės apimties Sanglaudos fondo projektai

12

147

23

154

Iš viso

48

823

71

437

AUDITO IR ATASKAITOS APIMTIS

| 9. | Atsižvelgiant į poveikį, kurį vien tik tam tikrą finansavimo sumą viršijantys projektai gali turėti regioninei plėtrai, didelės apimties investiciniams projektams yra taikomos sudėtingesnės nei įprasta svarstymo procedūros ir bent jau nuo 2000–2006 m. laikotarpio priimamas atskiras patvirtinimo sprendimas. Dėl tų pačių priežasčių yra būtinas realių rezultatų, panaudojus skirtus išteklius, retrospektyvus įvertinimas, kad būtų galima nustatyti vėlesnių programavimo laikotarpių projektų parengimo ir atrankos gaires. |
| --- | --- |

9.

Atsižvelgiant į poveikį, kurį vien tik tam tikrą finansavimo sumą viršijantys projektai gali turėti regioninei plėtrai, didelės apimties investiciniams projektams yra taikomos sudėtingesnės nei įprasta svarstymo procedūros ir bent jau nuo 2000–2006 m. laikotarpio priimamas atskiras patvirtinimo sprendimas. Dėl tų pačių priežasčių yra būtinas realių rezultatų, panaudojus skirtus išteklius, retrospektyvus įvertinimas, kad būtų galima nustatyti vėlesnių programavimo laikotarpių projektų parengimo ir atrankos gaires.

| 10. | Audito Rūmai siekė atsakyti į du klausimus:






  — | Ar Komisijos pasirengimas finansuoti didelės apimties Bendrijos projektus buvo adekvatus? |
| --- | --- | --- |

10.

Audito Rūmai siekė atsakyti į du klausimus:

—

Ar Komisijos pasirengimas finansuoti didelės apimties Bendrijos projektus buvo adekvatus?

| — | Ar didelės apimties projektų ex post įvertinimo rezultatai yra naudingi priimant sprendimus ateityje? |
| --- | --- |

—

Ar didelės apimties projektų ex post įvertinimo rezultatai yra naudingi priimant sprendimus ateityje?

| 11. | Dokumentų tikrinimas ir vizitai valstybėse narėse apėmė 20 didelės apimties projektų, kurie buvo baigti 1994–1999 m. laikotarpiu, ir 30 didelės apimties projektų, kurie buvo baigti 2000–2006 m., imtį. Be to, papildomai buvo patikrinti 2000–2006 m. laikotarpio 36 didelės apimties projektų imties dokumentai Komisijoje (žr. I priedą). |
| --- | --- |

11.

Dokumentų tikrinimas ir vizitai valstybėse narėse apėmė 20 didelės apimties projektų, kurie buvo baigti 1994–1999 m. laikotarpiu, ir 30 didelės apimties projektų, kurie buvo baigti 2000–2006 m., imtį. Be to, papildomai buvo patikrinti 2000–2006 m. laikotarpio 36 didelės apimties projektų imties dokumentai Komisijoje (žr. I priedą).

| 12. | Dėl numatytos didelės apimties projektų svarstymo sistemos, audito metu buvo nagrinėjamos 1994–1999 ir 2000–2006 m. laikotarpiams nustatytos Komisijos procedūros. Buvo nurodyti periodiški patobulinimai. Su šia dalimi susijusios rekomendacijos gali turėti įtakos projektų įgyvendinimui 2007–2013 m. laikotarpiu, kuriame „didelės apimties projektų“ sąvoka taikoma visiems struktūriniams fondams (9). |
| --- | --- |

12.

Dėl numatytos didelės apimties projektų svarstymo sistemos, audito metu buvo nagrinėjamos 1994–1999 ir 2000–2006 m. laikotarpiams nustatytos Komisijos procedūros. Buvo nurodyti periodiški patobulinimai. Su šia dalimi susijusios rekomendacijos gali turėti įtakos projektų įgyvendinimui 2007–2013 m. laikotarpiu, kuriame „didelės apimties projektų“ sąvoka taikoma visiems struktūriniams fondams (9).

| 13. | Dėl ex post įvertinimų, buvo galima atsižvelgti tik į 1994–1999 m. laikotarpio projektų įvertinimus, nes Audito Rūmų audito metu 2000–2006 m. projektų vykdymas dar nebuvo baigtas ir jų ex post įvertinimas dar nebuvo atliktas (10). Tačiau ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar galima tikėtis pagerėjimo 2000–2006 m. laikotarpiu. Pastabos, parengtos atlikus auditą, gali turėti įtakos vis dar atliktiniems 2000–2006 m. laikotarpio įvertinimams, tačiau visų pirma – ką tik prasidėjusio 2007–2013 m. laikotarpio įvertinimams. |
| --- | --- |

13.

Dėl ex post įvertinimų, buvo galima atsižvelgti tik į 1994–1999 m. laikotarpio projektų įvertinimus, nes Audito Rūmų audito metu 2000–2006 m. projektų vykdymas dar nebuvo baigtas ir jų ex post įvertinimas dar nebuvo atliktas (10). Tačiau ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar galima tikėtis pagerėjimo 2000–2006 m. laikotarpiu. Pastabos, parengtos atlikus auditą, gali turėti įtakos vis dar atliktiniems 2000–2006 m. laikotarpio įvertinimams, tačiau visų pirma – ką tik prasidėjusio 2007–2013 m. laikotarpio įvertinimams.

AR KOMISIJOS PASIRENGIMAS FINANSUOTI DIDELĖS APIMTIES BENDRIJOS PROJEKTUS BUVO ADEKVATUS?

Svarstymo sistema ir audito kriterijai

| 14. | Didelės apimties projektus Bendrijos bendrajam finansavimui turi pateikti valstybės narės. Tai jos atlieka pagal savo pačių projektų svarstymo procedūras ir taisykles, atsižvelgdamos į atitinkamų ERPF veiklos programų ir Sanglaudos fondo prioritetus. |
| --- | --- |

14.

Didelės apimties projektus Bendrijos bendrajam finansavimui turi pateikti valstybės narės. Tai jos atlieka pagal savo pačių projektų svarstymo procedūras ir taisykles, atsižvelgdamos į atitinkamų ERPF veiklos programų ir Sanglaudos fondo prioritetus.

| 15. | Komisija skirtingų valstybių narių projektų lyginamojo vertinimo neatlieka, nes finansiniai paketai visoms valstybėms yra nustatomi iš anksto, kiekvieno programavimo laikotarpio rengimosi metu. Tačiau ji turi išnagrinėti finansuotinų projektų kokybę, t. y. ar atrinkti projektai yra tinkamiausi siekiant su regionine plėtra susijusių rezultatų, ar jiems įgyvendinti yra būtinas Bendrijos finansavimas ir ar jie iš tikrųjų teikia pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

15.

Komisija skirtingų valstybių narių projektų lyginamojo vertinimo neatlieka, nes finansiniai paketai visoms valstybėms yra nustatomi iš anksto, kiekvieno programavimo laikotarpio rengimosi metu. Tačiau ji turi išnagrinėti finansuotinų projektų kokybę, t. y. ar atrinkti projektai yra tinkamiausi siekiant su regionine plėtra susijusių rezultatų, ar jiems įgyvendinti yra būtinas Bendrijos finansavimas ir ar jie iš tikrųjų teikia pridėtinę vertę.

| 16. | Audito Rūmai patikrino Komisijos vykdomo projektų svarstymo etapą, manydami, kad siekiant patvirtinti tinkamus projektus, šiame etape yra būtini šie veiksniai:






  a) | bendra paraiškų paramai gauti nagrinėjimo sistema, kad būtų užtikrinta, jog projektas buvo tinkamai parengtas ir kad jame pateikta informacija, kuria remiantis galima spręsti, ar jam gali būti skirta parama; |
| --- | --- | --- |

16.

Audito Rūmai patikrino Komisijos vykdomo projektų svarstymo etapą, manydami, kad siekiant patvirtinti tinkamus projektus, šiame etape yra būtini šie veiksniai:

a)

bendra paraiškų paramai gauti nagrinėjimo sistema, kad būtų užtikrinta, jog projektas buvo tinkamai parengtas ir kad jame pateikta informacija, kuria remiantis galima spręsti, ar jam gali būti skirta parama;

| b) | sprendimo priėmimo procesas, pagrįstas laiko patvirtintais metodais, kuriuos valstybės narės ir Komisija panašiai supranta ir taiko; |
| --- | --- |

b)

sprendimo priėmimo procesas, pagrįstas laiko patvirtintais metodais, kuriuos valstybės narės ir Komisija panašiai supranta ir taiko;

| c) | finansinės Bendrijos paramos dalies nustatymas, atsižvelgiant į taisykles, užtikrinančias didžiausią viešosios intervencijos efektyvumą. |
| --- | --- |

c)

finansinės Bendrijos paramos dalies nustatymas, atsižvelgiant į taisykles, užtikrinančias didžiausią viešosios intervencijos efektyvumą.

Projektų nagrinėjimas: nustatytas metodinių gairių pagerėjimas, bet reikia stiprinti procedūras

| 17. | Audito Rūmų auditas parodė, kad Komisijos nustatytos gairės su laiku patobulėjo. Su didelės apimties ERPF ir Sanglaudos fondo projektais 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu susijusios paraiškų paramai gauti formos, nors tarpusavyje ir skirtingos, yra išsamesnės ir tinkamesnės nei ankstesniu laikotarpiu naudotos formos. Be to, buvo patobulintas Komisijos valstybėms narėms pateiktas ekonominės naudos analizės vadovas (11): naujai peržiūrėta teorija ir platesnis šio vadovo taikymas praktikoje (12). |
| --- | --- |

17.

Audito Rūmų auditas parodė, kad Komisijos nustatytos gairės su laiku patobulėjo. Su didelės apimties ERPF ir Sanglaudos fondo projektais 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu susijusios paraiškų paramai gauti formos, nors tarpusavyje ir skirtingos, yra išsamesnės ir tinkamesnės nei ankstesniu laikotarpiu naudotos formos. Be to, buvo patobulintas Komisijos valstybėms narėms pateiktas ekonominės naudos analizės vadovas (11): naujai peržiūrėta teorija ir platesnis šio vadovo taikymas praktikoje (12).

| 18. | Tačiau paraiškų nagrinėjimo kokybė skyrėsi:






  — | kadangi už projektų svarstymą yra atsakingos kelios valdymo tarnybos (Komisijos geografiniai padaliniai atlieka bendrą projektų vertinimą, o vertinimo padalinys nagrinėja ekonominės naudos analizę), ilgą laiką nebuvo bendro metodo, pavyzdžiui, kontrolinio sąrašo. Išskyrus struktūriniams fondams ir Sanglaudos fondui taikomus vademecum ir procedūrų vadovus, tik 2003 m. buvo parengtos konkrečiai didelės apimties projektams skirtos apibendrinamosios įvertinimo lentelės (appraisal summary tables) ir kontroliniai sąrašai, |
| --- | --- | --- |

18.

Tačiau paraiškų nagrinėjimo kokybė skyrėsi:

—

kadangi už projektų svarstymą yra atsakingos kelios valdymo tarnybos (Komisijos geografiniai padaliniai atlieka bendrą projektų vertinimą, o vertinimo padalinys nagrinėja ekonominės naudos analizę), ilgą laiką nebuvo bendro metodo, pavyzdžiui, kontrolinio sąrašo. Išskyrus struktūriniams fondams ir Sanglaudos fondui taikomus vademecum ir procedūrų vadovus, tik 2003 m. buvo parengtos konkrečiai didelės apimties projektams skirtos apibendrinamosios įvertinimo lentelės (appraisal summary tables) ir kontroliniai sąrašai,

| — | kartais skiriasi tarpžinybinių konsultacijų metu pateikiamos nuomonės, visų pirma dėl paramos tinkamumo ir jos dydžio. Į tai už valdymą atsakingi geografiniai padaliniai neatsižvelgia iki tol, kol byloje nepateikiamas paaiškinimas. Taip pat kartais nėra atsižvelgiama į kitų, projektų valdyme nedalyvaujančių, tarnybų pateikiamus prašymus dėl papildomos informacijos (žr. 1 langelį), |
| --- | --- |

—

kartais skiriasi tarpžinybinių konsultacijų metu pateikiamos nuomonės, visų pirma dėl paramos tinkamumo ir jos dydžio. Į tai už valdymą atsakingi geografiniai padaliniai neatsižvelgia iki tol, kol byloje nepateikiamas paaiškinimas. Taip pat kartais nėra atsižvelgiama į kitų, projektų valdyme nedalyvaujančių, tarnybų pateikiamus prašymus dėl papildomos informacijos (žr. 1 langelį),

| — | sanglaudos šalyse nėra aiškios taisyklės, ar didelės apimties transporto ir aplinkosaugos projektus priskirti ERPF ar Sanglaudos fondui, išskyrus tai, kad iš Sanglaudos fondo pirmiausiai turi būti finansuojami transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T). Kadangi skiriant lėšas iš Sanglaudos fondo yra numatytos didesnės projektų finansavimo ribos, panašiems projektams buvo taikomos skirtingos finansinio įnašo dalys. Be to, priklausomai nuo to, ar projektai priskiriami ERPF ar Sanglaudos fondui, skiriasi projektų ex post priežiūros ir įvertinimo nuostatos (žr. 2 langelį). |
| --- | --- |

—

sanglaudos šalyse nėra aiškios taisyklės, ar didelės apimties transporto ir aplinkosaugos projektus priskirti ERPF ar Sanglaudos fondui, išskyrus tai, kad iš Sanglaudos fondo pirmiausiai turi būti finansuojami transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T). Kadangi skiriant lėšas iš Sanglaudos fondo yra numatytos didesnės projektų finansavimo ribos, panašiems projektams buvo taikomos skirtingos finansinio įnašo dalys. Be to, priklausomai nuo to, ar projektai priskiriami ERPF ar Sanglaudos fondui, skiriasi projektų ex post priežiūros ir įvertinimo nuostatos (žr. 2 langelį).

1 langelisGamybos projektų atveju viena Komisijos tarnyba pabrėžė, kad dėl didelio šių projektų pelningumo negalima pateisinti skiriamos paramos. Įgyvendinant vieną transporto infrastruktūros projektą, kita tarnyba pasiūlė sumažinti prašomą 60 % intervencijos dalį, nes projektas buvo įgyvendinamas pačiame turtingiausiame valstybės narės regione, o institucijų skiriama parama neturtingesniems regionams buvo mažesnė. Taip pat buvo paprašyta sumažinti dar vieno projekto, kurio investicinė grąža buvo labai didelė, paramos dalį. Galų gale nė vieno šių projektų atveju prašoma paramos dalis nebuvo sumažinta. Vykdant vieną metro statybos projektą, kadangi DG TREN atsisakė jį priskirti transporto infrastruktūros projektams, jis buvo perkeltas į Sanglaudos fondo aplinkosaugos projektus, nepaisant DG ENV išlygos, pagal kurią projekto nauda aplinkosaugos srityje būtų sudariusi tik 1–3 %.

2 langelisGraikijoje, pasitarus su Komisija, projektų priskyrimas ERPF ar Sanglaudos fondui vykdomas atsižvelgiant į jų parengimo ir planavimo lygį bei į turimas lėšas. Todėl gana nelogiškai vienas pratęstas didelės apimties transporto projekto projektas buvo 66,3 % finansuojamas iš Sanglaudos fondo, o kitas iš ERPF pagal veiklos programą – 50 %.

| 19. | Buvo labai vėluojama vykdyti projektų svarstymo procedūras. Beveik visiškai nebuvo laikomasi Komisijos patvirtinimui numatyto dviejų mėnesių termino (13) po paraiškų formų gavimo. Vietoje patikrinus ERPF ir Sanglaudos fondo projektus paaiškėjo, kad vidutinis terminas yra 187 dienos, tačiau šis patvirtinimo terminas svyravo nuo 46 dienų iki 1 001 dienos. Šie vėlavimai atsirado todėl, kad Komisija didžiajai projektų daliai prašo papildomos informacijos. Šie prašymai iš esmės yra susiję su nepakankamomis ar visai neatliktomis aplinkos poveikio studijomis, kurios daugeliu atveju yra privalomos, bei su konkrečiais finansinės ir ekonominės projektų analizės aspektais (14). Dažnai valstybės narės neatsako labai ilgai. Šiuos vėlavimus iš dalies galima paaiškinti ilgą laiką egzistuojančiais su gairėmis susijusiais trūkumais (žr. 17 dalį). |
| --- | --- |

19.

Buvo labai vėluojama vykdyti projektų svarstymo procedūras. Beveik visiškai nebuvo laikomasi Komisijos patvirtinimui numatyto dviejų mėnesių termino (13) po paraiškų formų gavimo. Vietoje patikrinus ERPF ir Sanglaudos fondo projektus paaiškėjo, kad vidutinis terminas yra 187 dienos, tačiau šis patvirtinimo terminas svyravo nuo 46 dienų iki 1 001 dienos. Šie vėlavimai atsirado todėl, kad Komisija didžiajai projektų daliai prašo papildomos informacijos. Šie prašymai iš esmės yra susiję su nepakankamomis ar visai neatliktomis aplinkos poveikio studijomis, kurios daugeliu atveju yra privalomos, bei su konkrečiais finansinės ir ekonominės projektų analizės aspektais (14). Dažnai valstybės narės neatsako labai ilgai. Šiuos vėlavimus iš dalies galima paaiškinti ilgą laiką egzistuojančiais su gairėmis susijusiais trūkumais (žr. 17 dalį).

| 20. | Tvirtindama kai kuriuos projektus Komisija buvo per daug nuolaidi:






  — | patvirtinti ne iki galo parengti projektai, nes buvo viršytas jų biudžetas ir nebuvo laikomasi jų įgyvendinimo terminų. Komisija, nors ir žinodama šią problemą, juos patvirtino, |
| --- | --- | --- |

20.

Tvirtindama kai kuriuos projektus Komisija buvo per daug nuolaidi:

—

patvirtinti ne iki galo parengti projektai, nes buvo viršytas jų biudžetas ir nebuvo laikomasi jų įgyvendinimo terminų. Komisija, nors ir žinodama šią problemą, juos patvirtino,

| — | tačiau kiti projektai jų pateikimo metu buvo iš esmės parengti. Gamybos projektų atveju pasitaiko, kad paraiškos dokumentų siuntimo Komisijai datos beveik atitinka fizinio projektų parengimo datą, tačiau ji yra ankstesnė už sąskaitų uždarymo datą. Tokiu būdu projektas nebegalėjo būti keičiamas, todėl Komisija jį turėjo arba priimti, arba atmesti, |
| --- | --- |

—

tačiau kiti projektai jų pateikimo metu buvo iš esmės parengti. Gamybos projektų atveju pasitaiko, kad paraiškos dokumentų siuntimo Komisijai datos beveik atitinka fizinio projektų parengimo datą, tačiau ji yra ankstesnė už sąskaitų uždarymo datą. Tokiu būdu projektas nebegalėjo būti keičiamas, todėl Komisija jį turėjo arba priimti, arba atmesti,

| — | gamybos investicijų atveju, viešąją intervenciją pagrindžiančių principų taikymas buvo tikrinamas retai, o priimant finansavimo sprendimus nebuvo rimtai atsižvelgiama į kriterijus, susijusius su rinkos trūkumų kompensavimu ir savaimingumo efekto bendrojo finansavimo vengimu, |
| --- | --- |

—

gamybos investicijų atveju, viešąją intervenciją pagrindžiančių principų taikymas buvo tikrinamas retai, o priimant finansavimo sprendimus nebuvo rimtai atsižvelgiama į kriterijus, susijusius su rinkos trūkumų kompensavimu ir savaimingumo efekto bendrojo finansavimo vengimu,

| — | kai kurie didelės apimties projektai neatitinka kriterijaus, pagal kurį didelės apimties projektą sudaro ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais atliekama tiksli techninė funkcija, ir siekiama aiškiai nustatytų tikslų (žr. 3 dalį). Kai kurie ERPF projektai, patvirtinti kaip didelės apimties projektai, iš tiesų yra kelių atskirų projektų derinys. Tai labai svarbu, nes pateikiant paraišką dėl didelės apimties projekto de facto galima pasinaudoti „n+2 taisyklės“ pratęsimo teise, kol projektas svarstomas, o tai gali užtrukti labai ilgai (15). |
| --- | --- |

—

kai kurie didelės apimties projektai neatitinka kriterijaus, pagal kurį didelės apimties projektą sudaro ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais atliekama tiksli techninė funkcija, ir siekiama aiškiai nustatytų tikslų (žr. 3 dalį). Kai kurie ERPF projektai, patvirtinti kaip didelės apimties projektai, iš tiesų yra kelių atskirų projektų derinys. Tai labai svarbu, nes pateikiant paraišką dėl didelės apimties projekto de facto galima pasinaudoti „n+2 taisyklės“ pratęsimo teise, kol projektas svarstomas, o tai gali užtrukti labai ilgai (15).

Ekonominės naudos analizė: nevienoda paraiškų kokybė

| 21. | Teisės aktuose nustatyta ekonominės naudos analizė, skirta įvertinti paraiškas paramai gauti, yra pagrindinė Komisijos priemonė jai priimant sprendimą skirti ar ne Bendrijos finansavimą. Šios priemonės pakankamas panaudojimas yra būtina sąlyga, siekiant įvertinti pateiktų projektų kokybę. Jos tikslas – palyginti skirtus išteklius su ekonomine nauda, kurią galima gauti vykdant pasiūlytus veiksmus vidutinės trukmės laikotarpiu (16). Komisija gali paprašyti peržiūrėti ar patobulinti su paraiška susijusią pateiktą analizę arba pati atlikti projekto įvertinimą, paprašydama, prireikus, nepriklausomų ekspertų nuomonės arba EIB pagalbos. |
| --- | --- |

21.

Teisės aktuose nustatyta ekonominės naudos analizė, skirta įvertinti paraiškas paramai gauti, yra pagrindinė Komisijos priemonė jai priimant sprendimą skirti ar ne Bendrijos finansavimą. Šios priemonės pakankamas panaudojimas yra būtina sąlyga, siekiant įvertinti pateiktų projektų kokybę. Jos tikslas – palyginti skirtus išteklius su ekonomine nauda, kurią galima gauti vykdant pasiūlytus veiksmus vidutinės trukmės laikotarpiu (16). Komisija gali paprašyti peržiūrėti ar patobulinti su paraiška susijusią pateiktą analizę arba pati atlikti projekto įvertinimą, paprašydama, prireikus, nepriklausomų ekspertų nuomonės arba EIB pagalbos.

| 22. | Nors Komisija ir paskelbė didelės apimties projektų ekonominės naudos analizės vadovą (žr. 17 dalį), nustatyti dideli projektų iniciatorių pateikti finansinių ir ekonominių analizių kokybės skirtumai. |
| --- | --- |

22.

Nors Komisija ir paskelbė didelės apimties projektų ekonominės naudos analizės vadovą (žr. 17 dalį), nustatyti dideli projektų iniciatorių pateikti finansinių ir ekonominių analizių kokybės skirtumai.

| 23. | Šiuo atveju Komisija veikia įvairiai. Kartais ji sutinka su daugeliu trūkumų ir projektus patvirtina nereikalaudama papildomos informacijos, o kartais ji sustabdo projektų tvirtinimą iki tol, kol gaus reikalingus finansinės analizės duomenis. |
| --- | --- |

23.

Šiuo atveju Komisija veikia įvairiai. Kartais ji sutinka su daugeliu trūkumų ir projektus patvirtina nereikalaudama papildomos informacijos, o kartais ji sustabdo projektų tvirtinimą iki tol, kol gaus reikalingus finansinės analizės duomenis.

| 24. | Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatyti šie projektų įvertinimui neigiamos įtakos turintys trūkumai ir neatitikimai:






  — | nepakanka informacijos, kad būtų galima įvertinti atliktos analizės pagrįstumą: kai kurių projektų atveju finansinės ir ekonominės analizės yra tik investicijos bei išlaidų ir pajamų sumos pateikimas (šie duomenys nėra nagrinėjami); kitų projektų atveju pateikiami tik analizių rezultatai, |
| --- | --- | --- |

24.

Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatyti šie projektų įvertinimui neigiamos įtakos turintys trūkumai ir neatitikimai:

—

nepakanka informacijos, kad būtų galima įvertinti atliktos analizės pagrįstumą: kai kurių projektų atveju finansinės ir ekonominės analizės yra tik investicijos bei išlaidų ir pajamų sumos pateikimas (šie duomenys nėra nagrinėjami); kitų projektų atveju pateikiami tik analizių rezultatai,

| — | trūksta duomenų: kartais trūksta ekonominės analizės arba ataskaitos apie ekonominę naudą; dažnai rizikos ir jautrumo analizių turinys nėra išsamus; nėra apibrėžtos diskonto normos ir laiko perspektyvos (žr. II priedą); tiesioginis poveikis aplinkai yra tiesiog aprašytas ar paminėtas, nenustačius ar tik iš dalies nustačius finansinę vertę; kai kurių didelės apimties transporto infrastruktūros projektų, kurie yra didesnių projektų dalis, atveju nėra pateikiama viso projekto apžvalga, nors tai yra būtina bendrajam finansavimui pateiktos dalies įvertinimui (žr. 3 langelį); dėl didelės apimties pramonės projektų, retai atliekamas rezultato ir poveikio rodiklių kiekybinis įvertinimas, išskyrus su užimtumu susijusius atvejus (tiesioginį ar netiesioginį darbo vietų kūrimą, darbo vietų išsaugojimą), |
| --- | --- |

—

trūksta duomenų: kartais trūksta ekonominės analizės arba ataskaitos apie ekonominę naudą; dažnai rizikos ir jautrumo analizių turinys nėra išsamus; nėra apibrėžtos diskonto normos ir laiko perspektyvos (žr. II priedą); tiesioginis poveikis aplinkai yra tiesiog aprašytas ar paminėtas, nenustačius ar tik iš dalies nustačius finansinę vertę; kai kurių didelės apimties transporto infrastruktūros projektų, kurie yra didesnių projektų dalis, atveju nėra pateikiama viso projekto apžvalga, nors tai yra būtina bendrajam finansavimui pateiktos dalies įvertinimui (žr. 3 langelį); dėl didelės apimties pramonės projektų, retai atliekamas rezultato ir poveikio rodiklių kiekybinis įvertinimas, išskyrus su užimtumu susijusius atvejus (tiesioginį ar netiesioginį darbo vietų kūrimą, darbo vietų išsaugojimą),

| — | prieštaringa ar klaidinga praktika: tiek viešosios infrastruktūros projektams, tiek gamybos investicijoms, netgi toje pačioje valstybėje narėje, taikomos skirtingos finansinės ir ekonominės diskonto normos (žr. II priedą); kartais nėra aišku, ar projekto nauda apskaičiuota su subsidija ar be; apskaičiuojant vidinę grąžos normą (IRR) ir finansinę grynąją dabartinę vertę (NPV) atsižvelgiama į nusidėvėjimą, o tai prieštarauja bendriems finansinės analizės principams; pagaliau gana didelės dalies išnagrinėtų gamybos investicijų atveju pateiktos finansinės ir ekonominės IRR ir NPV buvo tokios pačios. |
| --- | --- |

—

prieštaringa ar klaidinga praktika: tiek viešosios infrastruktūros projektams, tiek gamybos investicijoms, netgi toje pačioje valstybėje narėje, taikomos skirtingos finansinės ir ekonominės diskonto normos (žr. II priedą); kartais nėra aišku, ar projekto nauda apskaičiuota su subsidija ar be; apskaičiuojant vidinę grąžos normą (IRR) ir finansinę grynąją dabartinę vertę (NPV) atsižvelgiama į nusidėvėjimą, o tai prieštarauja bendriems finansinės analizės principams; pagaliau gana didelės dalies išnagrinėtų gamybos investicijų atveju pateiktos finansinės ir ekonominės IRR ir NPV buvo tokios pačios.

3 langelisStatant vieną tarpvalstybinį tunelį paraišką dėl didelės apimties projekto pateikė viena iš dviejų valstybių narių. Bendra tunelio projekto apžvalga būtų buvusi naudinga įvertinant valstybės narės prašytojos atkarpą. Panašiai yra ir tarpvalstybinių greitkelių atveju. Tiesiant nacionalinius greitkelius ar geležinkelius paprastai atliekama atskira atkarpų, kurios yra didelės apimties projekto dalys, ekonominė analizė, tačiau nėra atliekama bendra ekonominė analizė.

Pažymėtina, kad paprastai prastesnė yra didelės apimties gamybos projektų analizių kokybė.

| 25. | Su paraiškų paramai gauti susijusių analizių trūkumai rodo, kad Komisija ne visuomet atliko veiksmingą projektų ekonominės naudos analizę jų svarstymo etape. Todėl tiek investiciniai infrastruktūros, tiek gamybos projektai visiškai atmetami itin retai. Taip pat retai prašoma peržiūrėti Komisijos išnagrinėtus projektus. |
| --- | --- |

25.

Su paraiškų paramai gauti susijusių analizių trūkumai rodo, kad Komisija ne visuomet atliko veiksmingą projektų ekonominės naudos analizę jų svarstymo etape. Todėl tiek investiciniai infrastruktūros, tiek gamybos projektai visiškai atmetami itin retai. Taip pat retai prašoma peržiūrėti Komisijos išnagrinėtus projektus.

Bendrijos finansinės paramos dalies nustatymas: skirtingai interpretuojami ir taikomi kriterijai

| 26. | Vienas iš Komisijos svarstymo tikslų yra „patvirtinti arba pakeisti Bendrijos skiriamos paramos dalį“ (17). Yra nustatyta paramos efektyvumo priemonė, kuri turi užtikrinti, kad finansuojamo projekto įgyvendinimui skiriama pakankamai išteklių, kuriais paramos gavėjas negalėtų nepagrįstai pasinaudoti. Tai dar svarbiau, kai paramos gavėjai yra privačios įmonės, nes Bendrijos parama gali iškreipti rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

26.

Vienas iš Komisijos svarstymo tikslų yra „patvirtinti arba pakeisti Bendrijos skiriamos paramos dalį“ (17). Yra nustatyta paramos efektyvumo priemonė, kuri turi užtikrinti, kad finansuojamo projekto įgyvendinimui skiriama pakankamai išteklių, kuriais paramos gavėjas negalėtų nepagrįstai pasinaudoti. Tai dar svarbiau, kai paramos gavėjai yra privačios įmonės, nes Bendrijos parama gali iškreipti rinkos sąlygas.

| 27. | Bendrijos paramai yra taikomos tam tikros teisės aktuose nustatytos ribos. Žemesnės reglamentuojančios ribos yra numatytos infrastruktūros investicijoms, kurios generuoja dideles grynąsias pajamas, ir investicijoms į įmones (18). Tačiau būtina laikytis Bendrijos taisyklių ir didžiausių valstybės pagalbos ribų. |
| --- | --- |

27.

Bendrijos paramai yra taikomos tam tikros teisės aktuose nustatytos ribos. Žemesnės reglamentuojančios ribos yra numatytos infrastruktūros investicijoms, kurios generuoja dideles grynąsias pajamas, ir investicijoms į įmones (18). Tačiau būtina laikytis Bendrijos taisyklių ir didžiausių valstybės pagalbos ribų.

| 28. | Atsižvelgiant į šias ribas, vienintelė konkreti priemonė, kurią Komisija naudojo nustatydama Bendrijos paramą, buvo finansavimo trūkumo (financing gap) rodiklis, taikomas tik pajamas generuojantiems infrastruktūros projektams, kuriuo apskaičiuojama diskontuota projekto pradinės investicijos sąnaudų dalis, viršijanti grynąsias diskontuotas veiklos pajamas (įskaitant likutinę vertę) (19). Atliekant šį skaičiavimą nustatoma maksimali viešosios intervencijos suma. 2003 m. Komisija nustatė pakeistą skaičiavimo metodą, skirtą didelės apimties sanitarijos ir buitinių atliekų tvarkymo projektams (20), kurį taikant atsižvelgiama į investicijos generuojamas pajamas ir siekiama nebausti paramos gavėjų, kurie griežtai laikosi „moka teršėjas“ principo (21). |
| --- | --- |

28.

Atsižvelgiant į šias ribas, vienintelė konkreti priemonė, kurią Komisija naudojo nustatydama Bendrijos paramą, buvo finansavimo trūkumo (financing gap) rodiklis, taikomas tik pajamas generuojantiems infrastruktūros projektams, kuriuo apskaičiuojama diskontuota projekto pradinės investicijos sąnaudų dalis, viršijanti grynąsias diskontuotas veiklos pajamas (įskaitant likutinę vertę) (19). Atliekant šį skaičiavimą nustatoma maksimali viešosios intervencijos suma. 2003 m. Komisija nustatė pakeistą skaičiavimo metodą, skirtą didelės apimties sanitarijos ir buitinių atliekų tvarkymo projektams (20), kurį taikant atsižvelgiama į investicijos generuojamas pajamas ir siekiama nebausti paramos gavėjų, kurie griežtai laikosi „moka teršėjas“ principo (21).

| 29. | Kai kuriais Audito Rūmų nagrinėtais atvejais taikant financing gap principą buvo nustatyta per didelė Bendrijos paramos dalis arba tinkamas šio principo taikymas yra abejotinas. |
| --- | --- |

29.

Kai kuriais Audito Rūmų nagrinėtais atvejais taikant financing gap principą buvo nustatyta per didelė Bendrijos paramos dalis arba tinkamas šio principo taikymas yra abejotinas.

| 30. | Be financing gap metodo nėra jokių gairių, į kurias atsižvelgiant būtų nustatoma Bendrijos intervencijos dalis, todėl kartais skiriasi tarpžinybinių konsultacijų metu pateikiamos nuomonės (žr. 18 dalį). Kadangi nėra iš anksto nustatytų kriterijų, paramos dalis įvertinama atsitiktiniu būdu ir nėra įmanoma patikrinti jos taikymo nuoseklumo. |
| --- | --- |

30.

Be financing gap metodo nėra jokių gairių, į kurias atsižvelgiant būtų nustatoma Bendrijos intervencijos dalis, todėl kartais skiriasi tarpžinybinių konsultacijų metu pateikiamos nuomonės (žr. 18 dalį). Kadangi nėra iš anksto nustatytų kriterijų, paramos dalis įvertinama atsitiktiniu būdu ir nėra įmanoma patikrinti jos taikymo nuoseklumo.

| 31. | Audito Rūmų auditas parodė, kad pajamų negeneruojančių viešosios infrastruktūros investicijų atveju, siekiant sumažinti intervencijos dalį, nebuvo atsižvelgta į socio-ekonominius aspektus („kontekstinius“ veiksnius, pavyzdžiui, regiono industrializacijos lygį ar jo santykinę gerovę). Panašiai yra ir kitų kriterijų, pavyzdžiui, papildomumo su kitais Bendrijos veiksmais, atveju. Komisija taip pat neišnagrinėjo projekto iniciatoriaus pateikiamos finansinio susitarimo struktūros. |
| --- | --- |

31.

Audito Rūmų auditas parodė, kad pajamų negeneruojančių viešosios infrastruktūros investicijų atveju, siekiant sumažinti intervencijos dalį, nebuvo atsižvelgta į socio-ekonominius aspektus („kontekstinius“ veiksnius, pavyzdžiui, regiono industrializacijos lygį ar jo santykinę gerovę). Panašiai yra ir kitų kriterijų, pavyzdžiui, papildomumo su kitais Bendrijos veiksmais, atveju. Komisija taip pat neišnagrinėjo projekto iniciatoriaus pateikiamos finansinio susitarimo struktūros.

| 32. | Kai dėl gamybos investicijų, išnagrinėjus projektus pasirodė, kad intervencijos dalies nustatymas yra gana automatiškas:






  — | daugeliu atveju skirta paramos dalis paprasčiausiai yra tokia, kokios ir buvo prašoma, |
| --- | --- | --- |

32.

Kai dėl gamybos investicijų, išnagrinėjus projektus pasirodė, kad intervencijos dalies nustatymas yra gana automatiškas:

—

daugeliu atveju skirta paramos dalis paprasčiausiai yra tokia, kokios ir buvo prašoma,

| — | įvertinant paramos dalį nebuvo atsižvelgiama į finansinę ekonominės naudos analizę (kurią paprastai sudaro finansinės IRR ir NPV bei rizikos ir jautrumo analizės). Labai pelningiems projektams su labai didele finansine IRR buvo skiriama didelė bendrojo finansavimo dalis, nors kitos Komisijos tarnybos, skirtingai nei tikrinantis geografinis padalinys, buvo pabrėžusios, kad įgyvendinant kai kuriuos jų pasireikštų savaimingumo efektas. Auditas parodė, kad tam tikrais atvejais, tai pasitvirtino po projektų įgyvendinimo (žr. 4 langelį), |
| --- | --- |

—

įvertinant paramos dalį nebuvo atsižvelgiama į finansinę ekonominės naudos analizę (kurią paprastai sudaro finansinės IRR ir NPV bei rizikos ir jautrumo analizės). Labai pelningiems projektams su labai didele finansine IRR buvo skiriama didelė bendrojo finansavimo dalis, nors kitos Komisijos tarnybos, skirtingai nei tikrinantis geografinis padalinys, buvo pabrėžusios, kad įgyvendinant kai kuriuos jų pasireikštų savaimingumo efektas. Auditas parodė, kad tam tikrais atvejais, tai pasitvirtino po projektų įgyvendinimo (žr. 4 langelį),

| — | laikantis teisės aktuose nustatytų ribų ir maksimalių dydžių, nustatytų valstybės pagalbą reglamentuojančiose taisyklėse, paprastai įvertinant paramos dalį nebuvo atsižvelgiama į socio-ekonomines apibrėžtis, pavyzdžiui, pridėtinę vertę, darbo vietų kūrimą ar išsaugojimą, sverto poveikį. Vis dėl to nustatyta teigiama praktika – gamybos investicijų atvejai Ispanijoje, kur atitinkamos nacionalinės tarnybos nustatydamos prašomos paramos dalį taip pat rėmėsi nefinansiniais kriterijais, o bendrojo finansavimo dalis buvo apskaičiuota atsižvelgiant į užimtumą, regiono gamtos išteklių panaudojimą, pridėtinę vertę (visų pirma, produktyvumo padidėjimu), technologines naujoves ir šalies vystymosi pajėgumus, |
| --- | --- |

—

laikantis teisės aktuose nustatytų ribų ir maksimalių dydžių, nustatytų valstybės pagalbą reglamentuojančiose taisyklėse, paprastai įvertinant paramos dalį nebuvo atsižvelgiama į socio-ekonomines apibrėžtis, pavyzdžiui, pridėtinę vertę, darbo vietų kūrimą ar išsaugojimą, sverto poveikį. Vis dėl to nustatyta teigiama praktika – gamybos investicijų atvejai Ispanijoje, kur atitinkamos nacionalinės tarnybos nustatydamos prašomos paramos dalį taip pat rėmėsi nefinansiniais kriterijais, o bendrojo finansavimo dalis buvo apskaičiuota atsižvelgiant į užimtumą, regiono gamtos išteklių panaudojimą, pridėtinę vertę (visų pirma, produktyvumo padidėjimu), technologines naujoves ir šalies vystymosi pajėgumus,

| — | Komisijos tarnybos neapsvarstė negrąžintiną paramą pakeičiančių paskolų panaudojimo galimybės. Vis dėlto turėtų būti atsižvelgta į grąžintiną paramą, visų pirma gamybos investicijų su didele finansine IRR ir gerus finansinius rodiklius turinčių įmonių atveju. Iš esmės nustatant paramos dalį nėra atsižvelgiama į tokius aspektus kaip finansinė įmonės padėtis ar rinkos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Komisijos tarnybos neapsvarstė negrąžintiną paramą pakeičiančių paskolų panaudojimo galimybės. Vis dėlto turėtų būti atsižvelgta į grąžintiną paramą, visų pirma gamybos investicijų su didele finansine IRR ir gerus finansinius rodiklius turinčių įmonių atveju. Iš esmės nustatant paramos dalį nėra atsižvelgiama į tokius aspektus kaip finansinė įmonės padėtis ar rinkos sąlygos.

4 langelisTuo atveju, kai įmonė gauna didelį pelną, projektas būtų sėkmingas ir be Bendrijos paramos. Panašiai yra ir kitu gamybos pramonės projekto atveju, kai atitinkama įmonė iš esmės neturėjo konkurentų Europos rinkoje. Tačiau kai kuriais atvejais subsidijų skyrimo projektams su gera IRR priežastis galėtų būti paaiškinama vieta, kurioje jie vykdomi. Dar vienos įmonės, kuri tuo metu su įvairia produkcija užėmė nemažą pasaulio rinkos dalį, didelės apimties projekto atveju Bendrijos subsidijomis buvo bendrai finansuojama investicija 1 tikslo regione esančioje įmonės vietoje, ir skiriant investiciją vyko tikra įmonės įvairiose vietose konkurencija.

| 33. | Komisija šiuos trūkumus žino. 2004 m. pabaigoje ji pabandė Bendrijos intervencijos dalį nustatyti pagal tam tikrus kriterijus. Buvo apibrėžtos orientacinės paramos dalys, atsižvelgiant į numatomą kiekvieno sektoriaus pelningumą, apskaičiuotą remiantis 200 didelės apimties infrastruktūros ir gamybos projektų imties finansine IRR. Ši priemonė yra naudinga, tačiau labai mažai taikoma. Be to, ji atsirado per vėlai, kad ja būtų pasinaudota nagrinėjant dokumentus. |
| --- | --- |

33.

Komisija šiuos trūkumus žino. 2004 m. pabaigoje ji pabandė Bendrijos intervencijos dalį nustatyti pagal tam tikrus kriterijus. Buvo apibrėžtos orientacinės paramos dalys, atsižvelgiant į numatomą kiekvieno sektoriaus pelningumą, apskaičiuotą remiantis 200 didelės apimties infrastruktūros ir gamybos projektų imties finansine IRR. Ši priemonė yra naudinga, tačiau labai mažai taikoma. Be to, ji atsirado per vėlai, kad ja būtų pasinaudota nagrinėjant dokumentus.

| 34. | 2006 m. paskelbtose naujose gairėse (22) siūloma į financing gap skaičiavimą įtraukti ne vien tik finansinius elementus, pavyzdžiui, viešojo ir privataus sektorių partnerystę bei sąžiningumą (atitinkamo regiono santykinę gerovę). Jose taip pat minimas būdas derinti subsidijas ir paskolas atsižvelgiant į numatomą kiekvieno sektoriaus pelningumą. Nors vis dar nėra iki galo atsižvelgiama į „kontekstinius“ veiksnius, šie patobulinimai sutampa su ataskaitoje išreikšta mintimi sukurti išsamesnę ir objektyvesnę paramos sumos nustatymo sistemą. Reikia, kad jie būtų nuosekliai ir skaidriai taikomi priimant naujojo laikotarpio sprendimus. |
| --- | --- |

34.

2006 m. paskelbtose naujose gairėse (22) siūloma į financing gap skaičiavimą įtraukti ne vien tik finansinius elementus, pavyzdžiui, viešojo ir privataus sektorių partnerystę bei sąžiningumą (atitinkamo regiono santykinę gerovę). Jose taip pat minimas būdas derinti subsidijas ir paskolas atsižvelgiant į numatomą kiekvieno sektoriaus pelningumą. Nors vis dar nėra iki galo atsižvelgiama į „kontekstinius“ veiksnius, šie patobulinimai sutampa su ataskaitoje išreikšta mintimi sukurti išsamesnę ir objektyvesnę paramos sumos nustatymo sistemą. Reikia, kad jie būtų nuosekliai ir skaidriai taikomi priimant naujojo laikotarpio sprendimus.

AR DIDELĖS APIMTIES PROJEKTŲ EX POST ĮVERTINIMAI YRA NAUDINGI VĖLESNIAM SPRENDIMO PRIĖMIMUI?

Įvertinimo sistema ir audito kriterijai

| 35. | Paprastai po projekto įgyvendinimo atliekamo jo įvertinimo tikslas yra pateikti išvadas apie išteklių panaudojimą bei vykdytų veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą. Šis įvertinimas visų pirma yra labai svarbus politiniams lyderiams, valdymo institucijoms ir paramos gavėjams. Jis padeda nustatyti, kokias papildomas ar korekcines priemones reikėtų taikyti ateityje. Šiame įvertinime pateikiama informacija apie projekto rezultatus taip pat panaudojama nustatant kitų vėlesnių projektų kiekybinius tikslus. |
| --- | --- |

35.

Paprastai po projekto įgyvendinimo atliekamo jo įvertinimo tikslas yra pateikti išvadas apie išteklių panaudojimą bei vykdytų veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą. Šis įvertinimas visų pirma yra labai svarbus politiniams lyderiams, valdymo institucijoms ir paramos gavėjams. Jis padeda nustatyti, kokias papildomas ar korekcines priemones reikėtų taikyti ateityje. Šiame įvertinime pateikiama informacija apie projekto rezultatus taip pat panaudojama nustatant kitų vėlesnių projektų kiekybinius tikslus.

| 36. | Struktūrinių fondų teisės aktuose yra numatyta, kad tokie įvertinimai turi būti rengiami Bendrijos intervencijoms. Tai yra ex post įvertinimai, kuriuos atlieka Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis (23). Kadangi didelės apimties ERPF projektas, jei jis nėra veiklos programos dalis, yra laikomas intervencija, paprastai yra atliekamas jo ex post įvertinimas. Kai dėl į intervencijas įtrauktų didelės apimties projektų, jiems nėra nustatyti jokie tikslūs reglamentuojantys reikalavimai (24). |
| --- | --- |

36.

Struktūrinių fondų teisės aktuose yra numatyta, kad tokie įvertinimai turi būti rengiami Bendrijos intervencijoms. Tai yra ex post įvertinimai, kuriuos atlieka Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis (23). Kadangi didelės apimties ERPF projektas, jei jis nėra veiklos programos dalis, yra laikomas intervencija, paprastai yra atliekamas jo ex post įvertinimas. Kai dėl į intervencijas įtrauktų didelės apimties projektų, jiems nėra nustatyti jokie tikslūs reglamentuojantys reikalavimai (24).

| 37. | Kai dėl Sanglaudos fondo, ex post įvertinimas yra tiksliai numatytas kiekvienam projektui (25). |
| --- | --- |

37.

Kai dėl Sanglaudos fondo, ex post įvertinimas yra tiksliai numatytas kiekvienam projektui (25).

| 38. | Iš esmės pagrindinius ex post įvertinimų metu naudojamus duomenis surenka valstybės narės, pasitelkdamos priežiūros sistemą. 1994–1999 m. laikotarpiu buvo atliekama tik Sanglaudos fondo projektų priežiūra ir rengiamos metinės veiklos ataskaitos, o struktūrinių fondų priežiūra buvo išsamesnė (priemonės, prioritetai, veiklos programos, Bendrijos paramos sistemos (26)). |
| --- | --- |

38.

Iš esmės pagrindinius ex post įvertinimų metu naudojamus duomenis surenka valstybės narės, pasitelkdamos priežiūros sistemą. 1994–1999 m. laikotarpiu buvo atliekama tik Sanglaudos fondo projektų priežiūra ir rengiamos metinės veiklos ataskaitos, o struktūrinių fondų priežiūra buvo išsamesnė (priemonės, prioritetai, veiklos programos, Bendrijos paramos sistemos (26)).

| 39. | Audito Rūmai išnagrinėjo įvertinimo etapą, atsižvelgdami į tai, kad:






  a) | didelės apimties projektų įvertinimas turi būti naudingas įgyvendinant vėlesnius projektus. Šie įvertinimai visų pirma yra reikalingiausi nacionalinėms valdžios institucijoms ir paramos gavėjams – jie gali gauti informaciją, padedančią sustiprinti intervencijų vietoje veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- | --- |

39.

Audito Rūmai išnagrinėjo įvertinimo etapą, atsižvelgdami į tai, kad:

a)

didelės apimties projektų įvertinimas turi būti naudingas įgyvendinant vėlesnius projektus. Šie įvertinimai visų pirma yra reikalingiausi nacionalinėms valdžios institucijoms ir paramos gavėjams – jie gali gauti informaciją, padedančią sustiprinti intervencijų vietoje veiksmingumą ir efektyvumą;

| b) | projektų įgyvendinimo priežiūros ir jų rezultatų palyginimo priemonės turi būti apibrėžtos pačioje pradžioje; |
| --- | --- |

b)

projektų įgyvendinimo priežiūros ir jų rezultatų palyginimo priemonės turi būti apibrėžtos pačioje pradžioje;

| c) | turi būti kaupiama informacija, skirta šių priemonių panaudojimui. |
| --- | --- |

c)

turi būti kaupiama informacija, skirta šių priemonių panaudojimui.

Keli bendri įvertinimai ir labai mažai atskirų didelės apimties projektų įvertinimų

| 40. | Valstybės narės tik labai retai atlieka didelės apimties projektų ex post įvertinimus (27). Audito Rūmams patikrinus dvidešimt baigtų projektų, buvo atliktas tik vieno jų įvertinimas (žr. 5 langelį). Pavyzdžiui, su uostų ar automobilių sektoriais, kuriuose vykdomi didelės apimties projektai, susijusiais studijas neabejotinai gali atlikti paramos gavėjai, valdymo institucijos ar išorės subjektai (universitetai, tyrimų centrai). Tačiau vis dėlto šiose studijose projektai tiesiogiai nėra nagrinėjami ir jos nėra ex post pobūdžio. Be to, jos ne visuomet yra pateikiamos už Bendrijos lėšų valdymą atsakingoms tarnyboms.

  5 langelisAudito Rūmų audito imtyje buvo nustatytas tik vieno projekto atskiro ex post įvertinimo atvejis. Tačiau makroekonominis poveikis buvo įvertintas remiantis kitais, nei pradžioje ex ante įvertinime, pateiktame paraiškai pagrįsti, numatytais elementais. Todėl šio poveikio nebuvo galima palyginti su ankstesniais įvertinimo rezultatais. Be to, nebuvo perskaičiuotas numatomas finansinis pelningumas. |
| --- | --- |

40.

Valstybės narės tik labai retai atlieka didelės apimties projektų ex post įvertinimus (27). Audito Rūmams patikrinus dvidešimt baigtų projektų, buvo atliktas tik vieno jų įvertinimas (žr. 5 langelį). Pavyzdžiui, su uostų ar automobilių sektoriais, kuriuose vykdomi didelės apimties projektai, susijusiais studijas neabejotinai gali atlikti paramos gavėjai, valdymo institucijos ar išorės subjektai (universitetai, tyrimų centrai). Tačiau vis dėlto šiose studijose projektai tiesiogiai nėra nagrinėjami ir jos nėra ex post pobūdžio. Be to, jos ne visuomet yra pateikiamos už Bendrijos lėšų valdymą atsakingoms tarnyboms.

5 langelisAudito Rūmų audito imtyje buvo nustatytas tik vieno projekto atskiro ex post įvertinimo atvejis. Tačiau makroekonominis poveikis buvo įvertintas remiantis kitais, nei pradžioje ex ante įvertinime, pateiktame paraiškai pagrįsti, numatytais elementais. Todėl šio poveikio nebuvo galima palyginti su ankstesniais įvertinimo rezultatais. Be to, nebuvo perskaičiuotas numatomas finansinis pelningumas.

| 41. | Komisijos lygmeniu 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų (kurie tik ir buvo iki šiol įvertinti, žr. 13 dalį) ar su jais susijusių aspektų įvertinimų tikslai ir metodai yra labai įvairūs. Šių įvertinimų nacionalinės valdymo institucijos ir paramos gavėjai nenaudojo, išskyrus vieną atvejį (žr. d punktą). Tai yra:






  a) | struktūrinių fondų poveikio transporto infrastruktūroms teminis įvertinimas, iš esmės pagrįstas strategijomis pagal šalis ir transporto rūšis programų lygmenyje; šiame įvertinime pateikiama labai mažai informacijos apie atskirų projektų efektyvumą, veiksmingumą ir jų poveikį; |
| --- | --- | --- |

41.

Komisijos lygmeniu 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų (kurie tik ir buvo iki šiol įvertinti, žr. 13 dalį) ar su jais susijusių aspektų įvertinimų tikslai ir metodai yra labai įvairūs. Šių įvertinimų nacionalinės valdymo institucijos ir paramos gavėjai nenaudojo, išskyrus vieną atvejį (žr. d punktą). Tai yra:

a)

struktūrinių fondų poveikio transporto infrastruktūroms teminis įvertinimas, iš esmės pagrįstas strategijomis pagal šalis ir transporto rūšis programų lygmenyje; šiame įvertinime pateikiama labai mažai informacijos apie atskirų projektų efektyvumą, veiksmingumą ir jų poveikį;

| b) | ex post 1 tikslo įvertinimas, kuriame nagrinėjama 60 ERPF ir Sanglaudos fondo didelės apimties projektų; ECOTEC pasirinko plačios apimties metodą; įvertinime nagrinėjamas strategijos tinkamumas, veiksmingumas, efektyvumas, poveikis, valdymo ir įgyvendinimo sistemos bei Bendrijos pridėtinė vertė; tačiau šiame įvertinime aptariami vos kelių didelės apimties projektų kai kurie veiksmingumo aspektai; |
| --- | --- |

b)

ex post 1 tikslo įvertinimas, kuriame nagrinėjama 60 ERPF ir Sanglaudos fondo didelės apimties projektų; ECOTEC pasirinko plačios apimties metodą; įvertinime nagrinėjamas strategijos tinkamumas, veiksmingumas, efektyvumas, poveikis, valdymo ir įgyvendinimo sistemos bei Bendrijos pridėtinė vertė; tačiau šiame įvertinime aptariami vos kelių didelės apimties projektų kai kurie veiksmingumo aspektai;

| c) | atskirų Sanglaudos fondo projektų makroekonominio poveikio įvertinimas (vienintelis, kuriame buvo nagrinėjamas šis aspektas), naudojant šiam tikslui pritaikytus makroekonominius modelius. Tačiau šiame įvertinime nebuvo nagrinėjamas faktinis projektų poveikis, o buvo naudojami tik ex ante ekonominės naudos analizių duomenys (28); |
| --- | --- |

c)

atskirų Sanglaudos fondo projektų makroekonominio poveikio įvertinimas (vienintelis, kuriame buvo nagrinėjamas šis aspektas), naudojant šiam tikslui pritaikytus makroekonominius modelius. Tačiau šiame įvertinime nebuvo nagrinėjamas faktinis projektų poveikis, o buvo naudojami tik ex ante ekonominės naudos analizių duomenys (28);

| d) | ex post 200 Sanglaudos fondo projektų imties įvertinimas (29); jame buvo nagrinėjamas strateginio planavimo procedūrų, projektų rengimo ir atrankos procedūrų adekvatumas, valdymo ir įgyvendinimo sistemos bei veiksmingumas ir efektyvumas; atrinkus mažesnę 60 projektų grupę vėliau išsamiau buvo nagrinėjamas socio-ekonominis poveikis – orientyru pasirenkant ekonominės naudos vadovą buvo perskaičiuota vidinė ekonominė grąžos norma. Šio tyrimo rekomendacijos buvo aptartos su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir jomis remiantis buvo atlikti metodiniai patikslinimai. |
| --- | --- |

d)

ex post 200 Sanglaudos fondo projektų imties įvertinimas (29); jame buvo nagrinėjamas strateginio planavimo procedūrų, projektų rengimo ir atrankos procedūrų adekvatumas, valdymo ir įgyvendinimo sistemos bei veiksmingumas ir efektyvumas; atrinkus mažesnę 60 projektų grupę vėliau išsamiau buvo nagrinėjamas socio-ekonominis poveikis – orientyru pasirenkant ekonominės naudos vadovą buvo perskaičiuota vidinė ekonominė grąžos norma. Šio tyrimo rekomendacijos buvo aptartos su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir jomis remiantis buvo atlikti metodiniai patikslinimai.

Didelės apimties projektų ex post įvertinimams trukdę veiksniai

| 42. | Audito Rūmai kelis kartus (30) buvo nurodę su 1994–1999 m. laikotarpiu susijusių įvertinimų trūkumus, visų pirma tai, kad nebuvo reikalingų duomenų arba jie buvo nepatikimi. Audito Rūmų ataskaitose buvo raginama Komisiją išnagrinėti galimybę kaupti informaciją apie atskirus projektus, nes jos kitaip naudojamos metodikos yra per daug teorinės ar nepritaikomos. To paties laikotarpio didelės apimties projektų auditai patvirtino šiuos nustatytus faktus. |
| --- | --- |

42.

Audito Rūmai kelis kartus (30) buvo nurodę su 1994–1999 m. laikotarpiu susijusių įvertinimų trūkumus, visų pirma tai, kad nebuvo reikalingų duomenų arba jie buvo nepatikimi. Audito Rūmų ataskaitose buvo raginama Komisiją išnagrinėti galimybę kaupti informaciją apie atskirus projektus, nes jos kitaip naudojamos metodikos yra per daug teorinės ar nepritaikomos. To paties laikotarpio didelės apimties projektų auditai patvirtino šiuos nustatytus faktus.

Trūkumai paraiškose paramai gauti

| 43. | Didelės apimties projektų ex post įvertinimui visų pirma neigiamos įtakos turėjo trūkumai paraiškose paramai gauti. Tai buvo nustatyta atlikus didelės apimties projektų studijas ir Audito Rūmų auditą. |
| --- | --- |

43.

Didelės apimties projektų ex post įvertinimui visų pirma neigiamos įtakos turėjo trūkumai paraiškose paramai gauti. Tai buvo nustatyta atlikus didelės apimties projektų studijas ir Audito Rūmų auditą.

| 44. | Visų pirma, atlikus vieną įvertinimą, paaiškėjo, kad:






  a) | ne visuomet buvo kiekybiškai įvertinti projektų tikslai; |
| --- | --- | --- |

44.

Visų pirma, atlikus vieną įvertinimą, paaiškėjo, kad:

a)

ne visuomet buvo kiekybiškai įvertinti projektų tikslai;

| b) | ekonominės naudos analizės atveju, sunkiai įvertintina nauda, visų pirma aplinkosauginė, nebuvo kiekybiškai įvertinta ar į ją neatsižvelgta apskaičiuojant ex ante vidinę ekonominės grąžos normą, kadangi nebuvo gauta pakankamai konkreti informacija ir pagrindimas; daugeliu atveju nebuvo kiekybiškai įvertinti numatomi rezultatai; |
| --- | --- |

b)

ekonominės naudos analizės atveju, sunkiai įvertintina nauda, visų pirma aplinkosauginė, nebuvo kiekybiškai įvertinta ar į ją neatsižvelgta apskaičiuojant ex ante vidinę ekonominės grąžos normą, kadangi nebuvo gauta pakankamai konkreti informacija ir pagrindimas; daugeliu atveju nebuvo kiekybiškai įvertinti numatomi rezultatai;

| c) | ne visuomet buvo skiriamas nuolatinis ir laikinas darbas; nebuvo paaiškintos su poveikio užimtumui ex ante įvertinimu susijusios metodinės hipotezės arba buvo taikomos skirtingos metodikos. |
| --- | --- |

c)

ne visuomet buvo skiriamas nuolatinis ir laikinas darbas; nebuvo paaiškintos su poveikio užimtumui ex ante įvertinimu susijusios metodinės hipotezės arba buvo taikomos skirtingos metodikos.

| 45. | Be jau pirmiau minėtų ekonominės naudos analizių trūkumų (žr. 21–25 dalis) Audito Rūmų atlikto audito metu pasitvirtino ankstesnėse ataskaitose nustatytos klaidos, visų pirma:






  a) | rodiklių nėra arba jie su trūkumais ir neatitikimais; |
| --- | --- | --- |

45.

Be jau pirmiau minėtų ekonominės naudos analizių trūkumų (žr. 21–25 dalis) Audito Rūmų atlikto audito metu pasitvirtino ankstesnėse ataskaitose nustatytos klaidos, visų pirma:

a)

rodiklių nėra arba jie su trūkumais ir neatitikimais;

| b) | nėra patikimos informacijos apie pradinę padėtį, t. y. prieš projekto įgyvendinimą. |
| --- | --- |

b)

nėra patikimos informacijos apie pradinę padėtį, t. y. prieš projekto įgyvendinimą.

| 46. | Kadangi šie veiksniai yra būtini intervencijų įvertinimui, nustatyti trūkumai turi įtakos ex post įvertinimams. |
| --- | --- |

46.

Kadangi šie veiksniai yra būtini intervencijų įvertinimui, nustatyti trūkumai turi įtakos ex post įvertinimams.

Nepakankama priežiūra

| 47. | Netgi tais atvejais, kai buvo įdiegta projektų priežiūros sistema, atliktos studijos ir Audito Rūmų auditas parodė, kad priežiūros procesas neužtikrino tinkamų įvertinimui skirtų duomenų surinkimo. |
| --- | --- |

47.

Netgi tais atvejais, kai buvo įdiegta projektų priežiūros sistema, atliktos studijos ir Audito Rūmų auditas parodė, kad priežiūros procesas neužtikrino tinkamų įvertinimui skirtų duomenų surinkimo.

| 48. | Atlikus vieną įvertinimą paaiškėjo, kad:






  a) | renkant statistinius duomenis apie transporto infrastruktūrų naudojimą nebuvo atsižvelgta į ekonominę šio naudojimo svarbą, pavyzdžiui, kelionės išlaidų sumažėjimą; |
| --- | --- | --- |

48.

Atlikus vieną įvertinimą paaiškėjo, kad:

a)

renkant statistinius duomenis apie transporto infrastruktūrų naudojimą nebuvo atsižvelgta į ekonominę šio naudojimo svarbą, pavyzdžiui, kelionės išlaidų sumažėjimą;

| b) | vieneto kainos analizių metu nebuvo atliekama projektų lyginamoji analizė; |
| --- | --- |

b)

vieneto kainos analizių metu nebuvo atliekama projektų lyginamoji analizė;

| c) | kai kuriais atvejais trūko informacijos apie generuojamas pajamas ir „moka teršėjas“ principo taikymą; |
| --- | --- |

c)

kai kuriais atvejais trūko informacijos apie generuojamas pajamas ir „moka teršėjas“ principo taikymą;

| d) | atliekant ex post vidinės ekonominės grąžos perskaičiavimą trūksta informacijos apie realius rezultatus; dažnai teko remtis ex ante įvertinime pateiktomis hipotezėmis ir duomenimis, jei nebuvo prieštaraujančios informacijos; |
| --- | --- |

d)

atliekant ex post vidinės ekonominės grąžos perskaičiavimą trūksta informacijos apie realius rezultatus; dažnai teko remtis ex ante įvertinime pateiktomis hipotezėmis ir duomenimis, jei nebuvo prieštaraujančios informacijos;

| e) | kartais nebuvo su netiesioginiu ir pastovių darbo vietų kūrimu susijusios informacijos arba jos kokybė buvo nepakankama. |
| --- | --- |

e)

kartais nebuvo su netiesioginiu ir pastovių darbo vietų kūrimu susijusios informacijos arba jos kokybė buvo nepakankama.

| 49. | Audito Rūmų atlikto 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų audito metu taip pat nustatyta priežiūros klaidų:






  a) | infrastruktūros investicijų atveju, išskyrus vieną projektą, buvo vykdoma tik techniniu požiūriu lengvai nustatomų veiksnių – tiesioginio darbo vietų kūrimo, krovinių ir keleivių vežimo, jungčių skaičiaus, parduotų plotų, lovų 1 000 gyventojų skaičiaus – priežiūra; tačiau nebuvo vykdoma jokia kitų sunkiau nustatomų tiesioginių veiksnių (benzino sunaudojimo, komforto, poveikio aplinkai, sveikatos priežiūros kokybės) priežiūra; panašiai ir, a fortiori, netiesioginių bei ilgesnio laikotarpio veiksnių (produktyvumo, įmonių ir darbo vietų kūrimo, kainų ir pan.) atveju. Be to, paprastai nebuvo atsižvelgiama į paramos gavėjų numatomos ekonominės grąžos skaičiavimui naudotus aspektus (pavyzdžiui, kelių infrastruktūros atveju: laiko sutaupymo, transporto išlaidų sumažinimo, avarijų sumažinimo, eismo srauto padidėjimo ir papildomo eismo poveikio ir pan.) kaip į rodiklius, kurių priežiūra buvo būtina; |
| --- | --- | --- |

49.

Audito Rūmų atlikto 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų audito metu taip pat nustatyta priežiūros klaidų:

a)

infrastruktūros investicijų atveju, išskyrus vieną projektą, buvo vykdoma tik techniniu požiūriu lengvai nustatomų veiksnių – tiesioginio darbo vietų kūrimo, krovinių ir keleivių vežimo, jungčių skaičiaus, parduotų plotų, lovų 1 000 gyventojų skaičiaus – priežiūra; tačiau nebuvo vykdoma jokia kitų sunkiau nustatomų tiesioginių veiksnių (benzino sunaudojimo, komforto, poveikio aplinkai, sveikatos priežiūros kokybės) priežiūra; panašiai ir, a fortiori, netiesioginių bei ilgesnio laikotarpio veiksnių (produktyvumo, įmonių ir darbo vietų kūrimo, kainų ir pan.) atveju. Be to, paprastai nebuvo atsižvelgiama į paramos gavėjų numatomos ekonominės grąžos skaičiavimui naudotus aspektus (pavyzdžiui, kelių infrastruktūros atveju: laiko sutaupymo, transporto išlaidų sumažinimo, avarijų sumažinimo, eismo srauto padidėjimo ir papildomo eismo poveikio ir pan.) kaip į rodiklius, kurių priežiūra buvo būtina;

| b) | gamybos investicijų atveju priežiūra apsiriboja fiziniu ir finansiniu investicijos aspektais bei paprastai tiesioginiu darbo vietų kūrimu, kadangi galutinės su galutiniu mokėjimu susijusios ataskaitos turi būti parengtos laikantis sutarčių reikalavimų; iš esmės valdymo institucija neturi informacijos apie tokius veiksnius, kaip įmonių ir netiesioginis darbo vietų kūrimas, produktyvumo augimas ar aplinkosauga. |
| --- | --- |

b)

gamybos investicijų atveju priežiūra apsiriboja fiziniu ir finansiniu investicijos aspektais bei paprastai tiesioginiu darbo vietų kūrimu, kadangi galutinės su galutiniu mokėjimu susijusios ataskaitos turi būti parengtos laikantis sutarčių reikalavimų; iš esmės valdymo institucija neturi informacijos apie tokius veiksnius, kaip įmonių ir netiesioginis darbo vietų kūrimas, produktyvumo augimas ar aplinkosauga.

2000–2006 m. laikotarpio įvertinimai gali būti klaidingi

| 50. | Teisės aktuose dėl 2000–2006 m. laikotarpio ERPF numatyta, kad ateityje su didelės apimties projektais susijusiose intervencijų vykdymo metinėse ataskaitose turi būti atskiras skyrius, skirtas aprašyti pažangą ir finansavimo eigą. Be to, finansavimo ir pažangos rodikliai turi būti nustatyti tokiu būdu, kad būtų pateikiama atskira informacija apie didelės apimties projektus (31). |
| --- | --- |

50.

Teisės aktuose dėl 2000–2006 m. laikotarpio ERPF numatyta, kad ateityje su didelės apimties projektais susijusiose intervencijų vykdymo metinėse ataskaitose turi būti atskiras skyrius, skirtas aprašyti pažangą ir finansavimo eigą. Be to, finansavimo ir pažangos rodikliai turi būti nustatyti tokiu būdu, kad būtų pateikiama atskira informacija apie didelės apimties projektus (31).

| 51. | Tačiau nors metinėse vykdymo ataskaitose ir pateikiamas skyrius apie didelės apimties projektus, šiuose skyriuose dažnai apsiribojama paprastu projektų aprašymu, ir nėra pateikiama informacija apie realią pažangą ar atskirus rezultatų ir poveikio rodiklius. |
| --- | --- |

51.

Tačiau nors metinėse vykdymo ataskaitose ir pateikiamas skyrius apie didelės apimties projektus, šiuose skyriuose dažnai apsiribojama paprastu projektų aprašymu, ir nėra pateikiama informacija apie realią pažangą ar atskirus rezultatų ir poveikio rodiklius.

| 52. | Panašiai yra ir su didelės apimties projektais susijusių prioritetų ir priemonių atveju, kai ne visuomet pateikiami jiems priskiriami rodikliai arba šie rodikliai nesutampa su didelės apimties projektų rodikliais. |
| --- | --- |

52.

Panašiai yra ir su didelės apimties projektais susijusių prioritetų ir priemonių atveju, kai ne visuomet pateikiami jiems priskiriami rodikliai arba šie rodikliai nesutampa su didelės apimties projektų rodikliais.

| 53. | Patikrinus projektus vietoje nustatyta, kad kai kurie didelės apimties projektai turi adekvatų įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodiklių sąrašą, o kai kuriems nėra priskirti jokie arba tik fizinio ir finansinio įgyvendinimo rodikliai. |
| --- | --- |

53.

Patikrinus projektus vietoje nustatyta, kad kai kurie didelės apimties projektai turi adekvatų įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodiklių sąrašą, o kai kuriems nėra priskirti jokie arba tik fizinio ir finansinio įgyvendinimo rodikliai.

| 54. | Kartais nėra aiškaus ryšio tarp bendrų tikslų, konkrečių tikslų ir numatytų rodiklių; kai kuriems tikslams nėra priskirti jokie rodikliai. Panašiems, tik iš ERPF ar Sanglaudos fondo bendrai finansuojamiems projektams skirti rodikliai nėra identiški. |
| --- | --- |

54.

Kartais nėra aiškaus ryšio tarp bendrų tikslų, konkrečių tikslų ir numatytų rodiklių; kai kuriems tikslams nėra priskirti jokie rodikliai. Panašiems, tik iš ERPF ar Sanglaudos fondo bendrai finansuojamiems projektams skirti rodikliai nėra identiški.

| 55. | Būsimiems ex post įvertinimams, kaip ir ankstesniu laikotarpiu, neigiamos įtakos turės nustatyti su priežiūra ir rodikliais susiję trūkumai. Taip pat bus labai sunku apibrėžti didelės apimties projektų naudą bendresniems regioninės plėtros tikslams. |
| --- | --- |

55.

Būsimiems ex post įvertinimams, kaip ir ankstesniu laikotarpiu, neigiamos įtakos turės nustatyti su priežiūra ir rodikliais susiję trūkumai. Taip pat bus labai sunku apibrėžti didelės apimties projektų naudą bendresniems regioninės plėtros tikslams.

NAUJI 2007–2013 M. LAIKOTARPIO TEISĖS AKTAI

| 56. | Naujame 2007–2013 m. pagrindų reglamente (32), skirtame ERPF ir Sanglaudos fondui, pateikiami šie su didelės apimties projektais susiję patobulinimai:






  a) | iš naujo apibūdinta apibrėžtis (33), ERPF ir Sanglaudos fondo projektus traktuojant vienodai; |
| --- | --- | --- |

56.

Naujame 2007–2013 m. pagrindų reglamente (32), skirtame ERPF ir Sanglaudos fondui, pateikiami šie su didelės apimties projektais susiję patobulinimai:

a)

iš naujo apibūdinta apibrėžtis (33), ERPF ir Sanglaudos fondo projektus traktuojant vienodai;

| b) | patikslinta informacija, kurią turi pateikti valstybės narės; visų pirma, turės būti tiksliai pagrįstas viešasis finansavimo įnašas; |
| --- | --- |

b)

patikslinta informacija, kurią turi pateikti valstybės narės; visų pirma, turės būti tiksliai pagrįstas viešasis finansavimo įnašas;

| c) | aiškiau apibrėžti pajamas generuojantys projektai bei jų nagrinėjimo būdas; |
| --- | --- |

c)

aiškiau apibrėžti pajamas generuojantys projektai bei jų nagrinėjimo būdas;

| d) | metinė ataskaita ir galutinė įvykdymo ataskaita turi padėti geriau ir aiškiau įvertinti didelės apimties projektų pažangą ir finansavimą. |
| --- | --- |

d)

metinė ataskaita ir galutinė įvykdymo ataskaita turi padėti geriau ir aiškiau įvertinti didelės apimties projektų pažangą ir finansavimą.

| 57. | Be to, 2006 m. Komisija paskelbė gaires dėl naujo laikotarpio didelės apimties projektų rengimo, kuriose siūlomi keli patobulinimai (žr. 34 dalį). |
| --- | --- |

57.

Be to, 2006 m. Komisija paskelbė gaires dėl naujo laikotarpio didelės apimties projektų rengimo, kuriose siūlomi keli patobulinimai (žr. 34 dalį).

| 58. | Taip pat teisės aktuose numatyta, kad Komisija ex post įvertinimą atlieka tik programų lygmenyje. Nėra numatytas joks atskiras iš ERPF ir Sanglaudos fondo finansuojamų didelės apimties projektų įvertinimas. |
| --- | --- |

58.

Taip pat teisės aktuose numatyta, kad Komisija ex post įvertinimą atlieka tik programų lygmenyje. Nėra numatytas joks atskiras iš ERPF ir Sanglaudos fondo finansuojamų didelės apimties projektų įvertinimas.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados

| 59. | Nustatyti keli trūkumai didėlės apimties projektų svarstymo procese:






  a) | skyrėsi projektų nagrinėjimo kokybė. Bendras metodas valdymo tarnyboms buvo pateiktas tik 2003 m. (žr. 17–20 dalis); |
| --- | --- | --- |

59.

Nustatyti keli trūkumai didėlės apimties projektų svarstymo procese:

a)

skyrėsi projektų nagrinėjimo kokybė. Bendras metodas valdymo tarnyboms buvo pateiktas tik 2003 m. (žr. 17–20 dalis);

| b) | Komisija toleravo daugelį trūkumų; yra daug projektų pagrindimui pateiktų finansinių ir socio-ekonominių analizių kokybės skirtumų. Visų pirma, investicinių gamybos projektų analizės kokybė yra daug prastesnė. Tokiu būdu didelės apimties projektai yra priimami, nors pagal turimą informaciją negali būti atliktas pakankamas jų įvertinimas (žr. 21–25 dalis); |
| --- | --- |

b)

Komisija toleravo daugelį trūkumų; yra daug projektų pagrindimui pateiktų finansinių ir socio-ekonominių analizių kokybės skirtumų. Visų pirma, investicinių gamybos projektų analizės kokybė yra daug prastesnė. Tokiu būdu didelės apimties projektai yra priimami, nors pagal turimą informaciją negali būti atliktas pakankamas jų įvertinimas (žr. 21–25 dalis);

| c) | nepaisant Komisijos patobulinimų vis dar nėra pakankamai apibrėžti bendrojo finansavimo dalies nustatymo veiksniai. Nė vienu gamybos investicijų atveju nebuvo išnagrinėta galimybė teikti paskolą vietoj subsidijos (žr. 26–34 dalis). |
| --- | --- |

c)

nepaisant Komisijos patobulinimų vis dar nėra pakankamai apibrėžti bendrojo finansavimo dalies nustatymo veiksniai. Nė vienu gamybos investicijų atveju nebuvo išnagrinėta galimybė teikti paskolą vietoj subsidijos (žr. 26–34 dalis).

| 60. | Atsižvelgiant į šiuos veiksnius Audito Rūmai turi abejonių dėl Komisijos atliekamo didelės apimties projektų tvirtinimo proceso tikrosios pridėtinės vertės. Šis procesas yra sudėtingas, jį vykdant nėra atmetami nekokybiški projektai ir nėra tinkamai nustatoma intervencijos dalis. Taip pat neužtikrinamas adekvatus pasirengimas vėlesniam įvertinimui. Svarstymo etape nustatyti trūkumai turi įtakos ex post įvertinimo procesui. |
| --- | --- |

60.

Atsižvelgiant į šiuos veiksnius Audito Rūmai turi abejonių dėl Komisijos atliekamo didelės apimties projektų tvirtinimo proceso tikrosios pridėtinės vertės. Šis procesas yra sudėtingas, jį vykdant nėra atmetami nekokybiški projektai ir nėra tinkamai nustatoma intervencijos dalis. Taip pat neužtikrinamas adekvatus pasirengimas vėlesniam įvertinimui. Svarstymo etape nustatyti trūkumai turi įtakos ex post įvertinimo procesui.

| 61. | Taip pat nustatyti trūkumai ex post įvertinimuose:






  a) | ex post įvertinimai beveik niekuomet neatliekami valstybių narių iniciatyva, o Komisija neturi didelės apimties projektų ex post įvertinimo bendro metodo. Atliktų įvertinimų tikslai ir metodai buvo labai įvairūs (žr. 40 ir 41 dalis); |
| --- | --- | --- |

61.

Taip pat nustatyti trūkumai ex post įvertinimuose:

a)

ex post įvertinimai beveik niekuomet neatliekami valstybių narių iniciatyva, o Komisija neturi didelės apimties projektų ex post įvertinimo bendro metodo. Atliktų įvertinimų tikslai ir metodai buvo labai įvairūs (žr. 40 ir 41 dalis);

| b) | 1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų ex post įvertinime buvo daug rimtų trūkumų, turėjusių įtakos paraiškoms paramai gauti, visų pirma susijusių su numatomais rezultatais, rodikliais ir pradine padėtimi. Dėl šių trūkumų buvo sunku įvertinti realius intervencijų rezultatus ir iš jų pasimokyti priimant vėlesnius sprendimus (žr. 43–46 dalis); |
| --- | --- |

b)

1994–1999 m. laikotarpio didelės apimties projektų ex post įvertinime buvo daug rimtų trūkumų, turėjusių įtakos paraiškoms paramai gauti, visų pirma susijusių su numatomais rezultatais, rodikliais ir pradine padėtimi. Dėl šių trūkumų buvo sunku įvertinti realius intervencijų rezultatus ir iš jų pasimokyti priimant vėlesnius sprendimus (žr. 43–46 dalis);

| c) | šiuo laikotarpiu atliekamos priežiūros būdas turėjo neigiamos įtakos ex post įvertinimams, todėl nebuvo atsižvelgta į daugelį aspektų (žr. 47–49 dalis). |
| --- | --- |

c)

šiuo laikotarpiu atliekamos priežiūros būdas turėjo neigiamos įtakos ex post įvertinimams, todėl nebuvo atsižvelgta į daugelį aspektų (žr. 47–49 dalis).

| 62. | Atsižvelgdama į 1994–1999 m. laikotarpio ex post įvertinimo metu nustatytus trūkumus 2003 m. Komisija priėmė keletą priemonių. Tačiau iš esmės nebuvo jokios rimtos pažangos 2000–2006 m. laikotarpio didelės apimties projektų priėmimo ir priežiūros atveju, o šio laikotarpio ex post įvertinimas, kuris vis dar turi būti atliktas, gali būti klaidingas (žr. 50–55 dalis). |
| --- | --- |

62.

Atsižvelgdama į 1994–1999 m. laikotarpio ex post įvertinimo metu nustatytus trūkumus 2003 m. Komisija priėmė keletą priemonių. Tačiau iš esmės nebuvo jokios rimtos pažangos 2000–2006 m. laikotarpio didelės apimties projektų priėmimo ir priežiūros atveju, o šio laikotarpio ex post įvertinimas, kuris vis dar turi būti atliktas, gali būti klaidingas (žr. 50–55 dalis).

Rekomendacijos

| 63. | Bendrijos teisės aktuose dėl 2007–2013 m. laikotarpio yra numatyta, kad kaip ir ankstesniais laikotarpiais, Komisija patvirtina Bendrijos paramos dalį kiekvienam didelės apimties projektui. Siekiant, kad finansavimo sprendimai nevirstų tik administracine procedūra, neturinčia įtakos priimtų projektų kokybei, Komisija turėtų:






  a) | veiksmingai taikyti efektyvesnes projektų svarstymo procedūras, pagrįstas jos pačios nustatytomis priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

63.

Bendrijos teisės aktuose dėl 2007–2013 m. laikotarpio yra numatyta, kad kaip ir ankstesniais laikotarpiais, Komisija patvirtina Bendrijos paramos dalį kiekvienam didelės apimties projektui. Siekiant, kad finansavimo sprendimai nevirstų tik administracine procedūra, neturinčia įtakos priimtų projektų kokybei, Komisija turėtų:

a)

veiksmingai taikyti efektyvesnes projektų svarstymo procedūras, pagrįstas jos pačios nustatytomis priemonėmis;

| b) | užtikrinti, kad būtų kruopščiai atliekama ekonominės naudos analizė, visų pirma atsižvelgiant į informaciją, kuri padėtų patikrinti naudotų hipotezių patikimumą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad būtų kruopščiai atliekama ekonominės naudos analizė, visų pirma atsižvelgiant į informaciją, kuri padėtų patikrinti naudotų hipotezių patikimumą;

| c) | ir toliau dėti pastangas atsižvelgiant į socio-ekonominius veiksnius, padedančius nustatyti Bendrijos paramos dalį, kuri šiuo metu iš esmės yra pagrįsta finansiniais aspektais. Šis metodas turėtų būti pagrįstas nuosekliai taikomomis tikslesnėmis taisyklėmis. |
| --- | --- |

c)

ir toliau dėti pastangas atsižvelgiant į socio-ekonominius veiksnius, padedančius nustatyti Bendrijos paramos dalį, kuri šiuo metu iš esmės yra pagrįsta finansiniais aspektais. Šis metodas turėtų būti pagrįstas nuosekliai taikomomis tikslesnėmis taisyklėmis.

| 64. | Su 2007–2013 m. laikotarpio struktūriniais fondais susijusiuose teisės aktuose Komisijos atliekamas didelės apimties projektų ex post įvertinimas nėra numatytas. Tačiau Audito Rūmai mano, kad didelės apimties projekto įvertinimas po jo įgyvendinimo yra reikalingas nacionalinėms administracijoms ir paramos gavėjams, kurie yra suinteresuoti patikrinti realų išlaidų, skirtų valdymo patobulinimui, veiksmingumą ir efektyvumą, ir kuriems įvertinime pateikta informacija būtų patikimas paramos programavimo pagrindas. Tokiu būdu:






  a) | reikėtų, kad didelės apimties projektai būtų vertinami atskirai, atsižvelgiant į jų tikslus, ir kad juos vertintų nacionalinės valdymo institucijos ir paramos gavėjai; |
| --- | --- | --- |

64.

Su 2007–2013 m. laikotarpio struktūriniais fondais susijusiuose teisės aktuose Komisijos atliekamas didelės apimties projektų ex post įvertinimas nėra numatytas. Tačiau Audito Rūmai mano, kad didelės apimties projekto įvertinimas po jo įgyvendinimo yra reikalingas nacionalinėms administracijoms ir paramos gavėjams, kurie yra suinteresuoti patikrinti realų išlaidų, skirtų valdymo patobulinimui, veiksmingumą ir efektyvumą, ir kuriems įvertinime pateikta informacija būtų patikimas paramos programavimo pagrindas. Tokiu būdu:

a)

reikėtų, kad didelės apimties projektai būtų vertinami atskirai, atsižvelgiant į jų tikslus, ir kad juos vertintų nacionalinės valdymo institucijos ir paramos gavėjai;

| b) | kai dėl įvertinime nurodytos informacijos, kuri turi būti pateikta Komisijai, reikia, kad ši išnagrinėtų savuosius įvertinimo parengimui būtinų duomenų poreikius ir nustatytų informacijos apimtis, kurių reikia įvertinant didelės apimties projektų poveikį regioninės plėtros tikslams, kuriuos įgyvendinant tikimasi labai didelės projektų naudos. Audito Rūmai mano, kad šis įvertinimas galėtų būti pagrįstas duomenimis apie didelės apimties projektus. Tuo tikslu ir siekiant užtikrinti, kad įvertinimas bus atliktas, turėtų būti patikslinti duomenų surinkimo ir ataskaitų rengimo reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

kai dėl įvertinime nurodytos informacijos, kuri turi būti pateikta Komisijai, reikia, kad ši išnagrinėtų savuosius įvertinimo parengimui būtinų duomenų poreikius ir nustatytų informacijos apimtis, kurių reikia įvertinant didelės apimties projektų poveikį regioninės plėtros tikslams, kuriuos įgyvendinant tikimasi labai didelės projektų naudos. Audito Rūmai mano, kad šis įvertinimas galėtų būti pagrįstas duomenimis apie didelės apimties projektus. Tuo tikslu ir siekiant užtikrinti, kad įvertinimas bus atliktas, turėtų būti patikslinti duomenų surinkimo ir ataskaitų rengimo reikalavimai;

| c) | tam, kad būtų užtikrinta vėlesnių įvertinimų kokybė, nagrinėdama dokumentus Komisija turi įsitikinti, kad pateiktose paraiškose nėra su rodikliais ir pradine padėtimi susijusių trūkumų; |
| --- | --- |

c)

tam, kad būtų užtikrinta vėlesnių įvertinimų kokybė, nagrinėdama dokumentus Komisija turi įsitikinti, kad pateiktose paraiškose nėra su rodikliais ir pradine padėtimi susijusių trūkumų;

| d) | tuo pačiu tikslu priežiūra turėtų apimti paraiškose paramai gauti nurodytus tikslus bei veiklos ir rezultatų rodiklius, kuriuos išnagrinėjo Komisija. |
| --- | --- |

d)

tuo pačiu tikslu priežiūra turėtų apimti paraiškose paramai gauti nurodytus tikslus bei veiklos ir rezultatų rodiklius, kuriuos išnagrinėjo Komisija.

| 65. | Audito Rūmai ragina Komisiją, Europos Parlamentą ir Tarybą per ilgesnį laiką pagalvoti apie specialios didelės apimties projektų leidimo tvarkos paskirtį. |
| --- | --- |

65.

Audito Rūmai ragina Komisiją, Europos Parlamentą ir Tarybą per ilgesnį laiką pagalvoti apie specialios didelės apimties projektų leidimo tvarkos paskirtį.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2008 m. vasario 14 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Vitor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Apibrėžtis buvo pateikta jau 1988 m. gruodžio 19 d. Reglamente (EEB) Nr. 4253/88 (OL L 374, 1988 12 31, p. 1). Ji taip pat bus taikoma naujojo 2007–2013 m. laikotarpio teisės aktuose (2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 39–41 straipsniai (OL L 210, 2006 7 31, p. 25)).

1

(2)  Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4253/88, iš dalies pakeisto 1993 m. liepos 20 d. Reglamentu Nr. 2082/93, 2 dalies 16 straipsnis (OL L 193, 1993 7 31, p. 20).

2

(3)  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 25 straipsnis (OL L 161, 1999 6 26, p. 1).

3

(4)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 26 straipsnis.

4

(5)  Iš Sanglaudos fondo yra finansuojami didelės apimties transporto ir aplinkosaugos projektai. 1994 m. gegužės 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1164/94 (OL L 130, 1994 5 25, p. 1) 10 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu „bendrosios projekto ar projektų grupės sąnaudos iš esmės negali būti mažesnės nei 10 milijonų ekiu“. Su vėlesniu programavimo laikotarpiu susijusiame 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1264/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 57), žodis „ekiu“ pakeistas „euru“.

5

(6)  Reglamento (EEB) Nr. 4254/88, iš dalies pakeisto 1993 m. liepos 20 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2083/93 (OL L 193, 1993 7 31, p. 34), 5 straipsnis.

6

(7)  Paprastai veiklos programų, bendrų programavimo dokumentų, Bendrijos iniciatyvų programų.

7

(8)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 26 straipsnio 3 dalis.

8

(9)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 39–41 straipsnius.

9

(10)  Vis dėlto aštuoni 2000–2002 m. priimti projektai buvo išnagrinėti, Komisijos vardu atlikus ex post įvertnimą (žr. 41 dalį).

10

ex post

(11)  Žr. 1994 m. pateiktą didelės apimties ERPF projektų Bendrijos regioninės politikos srityje ekonominės naudos analizės vadovą. Peržiūrėtas vadovas buvo paskelbtas 1997 m. ir taip pat apėmė Sanglaudos fondo projektus. Kai dėl vėlesnio laikotarpio, senasis vadovas 2002 m. buvo pakeistas struktūrinių fondų (ERPF), Sanglaudos fondo ir ISPA investicinių projektų ekonominės naudos analizės vadovu. Šiuos dokumentus galima rasti Komisijos interneto svetainėje adresu http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  2002 m. paskelbtame vadove visų pirma patikslinamos projektų naudos įvertinimui naudotinos finansinė ir ekonominė diskonto normos bei laiko perspektyvos pagal sektorius. Tačiau nepatikslinama informacija apie poveikį aplinkai ir darbo vietų kūrimui bei nepateikiamos jokios prognozės.

12

(13)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 26 straipsnio 3 dalį šis terminas yra trys mėnesiai, jei prireikia Europos investicijų banko konsultacijos.

13

(14)  Taip pat žr. 22–24 dalis.

14

(15)  Pagal šią taisyklę automatiškai panaikinami įsipareigojimai, jei per dvejus metus po atitinkamų lėšų įrašymo į Bendrijos biudžetą nebuvo jokių mokėjimų. Ji yra greito projektų įgyvendinimo skatinimo priemonė.

15

(16)  Reglamento (EEB) Nr. 4253/88, iš dalies pakeisto Reglamentu (EEB) Nr. 2082/93 dėl ERPF projektų, 26 straipsnio 1 dalis; Reglamento (EEB) Nr. 1260/1999 dėl ERPF projektų 2000–2006 m. laikotarpiu 25 ir 26 straipsniai; Reglamento (EB) Nr. 1164/94 ir Reglamento (EB) Nr. 1264/1999 dėl Sanglaudos fondo, atitinkamai 1994–1999 m. laikotarpiu ir 2000–2006 m. laikotarpiu, 10 straipsnis.

16

(17)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 26 straipsnio 3 dalį.

17

(18)  Atitinkamai žr. Reglamento (EEB) Nr. 2052/88, iš dalies pakeisto 1993 m. liepos 20 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2081/93 (OL L 193, 1993 7 31, p. 5) 13 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 dėl ERPF 29 straipsnį; Reglamento (EEB) Nr. 4253/88, iš dalies pakeisto Reglamentu (EEB) Nr. 2082/93, 17 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 1264/1999 dėl Sanglaudos fondo 7 straipsnį.

18

(19)  Financing gap formulė yra r = (C – R)/C, kur C – bendros diskontuotos pradinės investicijos išlaidos, o R – grynosios diskontuotos veiklos pajamos.

19

Financing gap

(20)  „Paprastumas, skaidrumas ir nuoseklumas vertinant didelės apimties viešosios infrastruktūros projektus: keturių pagrindinių taisyklių taikymas“, Regioninės politikos DG, 2003 4 14 oficialus pranešimas valstybių narių ir šalių kandidačių kompetentingoms institucijoms. Pranešimas dėl naujų financing gap formulių taikymo Regionų plėtros ir pertvarkos komitetui jau buvo pateiktas 2002 m. liepos mėn.

20

financing gap

(21)  Šių dviejų projektų tipų atveju pagal „moka teršėjas“ principą reikalaujama nustatyti aukštesnį apmokestinimo lygį, siekiant padengti eksploatacijos ir investicijų išlaidas, todėl sumažėja financing gap ir, atitinkamai, Bendrijos paramos suma. Tradicinės formulės pakeitimai pataiso šį „iškraipymą“ – taikant formulę atsižvelgiama ne į visas grynąsias veiklos pajamas, bet tik į jų dalį, apskaičiuotą proporcingai pagal Komisijos skiriamą paramą investicijoms. Ši formulė šiek tiek skiriasi Sanglaudos fondo ir ERPF atveju.

21

financing gap

(22)  Žr. darbo dokumentą Nr. 4 „Naujasis 2007–2013 m. programavimo laikotarpis. Ekonominės naudos analizės metodikos gairės“, 2006 m. rugpjūčio mėn.

22

(23)  Reglamento (EEB) Nr. 2052/88, iš dalies pakeisto Reglamentu (EEB) Nr. 2081/93, 6 straipsnio 2 dalis ir Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 43 straipsnis.

23

(24)  Vis dėlto, atskiras ex post įvertinimas yra įmanomas. 2002 m. Finansinio reglamento 27 straipsnio 4 dalyje yra numatytas visų su didelėmis išlaidomis susijusių programų ir veiklos vertinimas; to paties reglamento įgyvendinimo taisyklių 21 straipsnyje reikalaujama atlikti visų 5 milijonų eurų sumą viršijančių programų ar veiklos tarpinį ir (arba) ex post įvertinimą. Nepažeidžiant šių nuostatų Komisija suteikė sau teisę pasirinkti daugiau ar mažiau apibendrinantį atliekamo įvertinimo lygį, atsižvelgiant į tam tikrus kriterijus, visų pirma finansinę svarbą ir numatomą poveikį (žr. neseniai Komisijai paskelbtą D. Grybauskaitės pranešimą „Reagavimas į strateginius poreikius – dažnesnis vertinimo metodo panaudojimas“, SEC(2007) 213, 2007 m. vasario 14 d., 2.1 punktas.

24

ex post

ex post

(25)  Reglamento (EB) Nr. 1164/94 ir Reglamento (EB) Nr. 1264/1999 13 straipsnis.

25

(26)  Reglamento (EEB) Nr. 2082/93 25 straipsnis.

26

(27)  Pavyzdžiui, Airijoje Forfás kasmet atlieka gamybos investicijų imties ex post įvertinimą; Portugalijoje naudojant ekonometrinius modelius Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) atliko kai kurių infrastruktūros investicijų ex post makroekonominio poveikio įvertinimą.

27

ex post

Departamento de Prospectiva e Planeamento

ex post

(28)  Modeliai buvo taikomi devynių naujų didelių transporto infrastruktūrų investicijoms Ispanijos aplinkosaugos projektuose. Šių modelių taikymas buvo nagrinėtas Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2000.

28

(29)  Projektai buvo susiję su 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu, išskyrus aštuonis Komisijos 2000–2002 m. patvirtintus projektus.

29

(30)  Žr. Specialiąsias ataskaitas Nr. 15/2000 dėl Sanglaudos fondo, Nr. 12/2001 dėl kai kurių su užimtumu susijusių struktūrinių intervencijų, Nr. 7/2003 dėl 2000–2006 m. laikotarpio intervencijų programų vykdymo, Nr. 10/2006 dėl 1994–1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų ex post įvertinimų.

30

ex post

(31)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 3 dalies 36 straipsnis.

31

(32)  Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006. Minėti aspektai yra susiję su 39–41, 37, 55 straipsniais ir 67 straipsnio 2 dalies g punktu.

32

(33)  Taikomos naujos ribos: 25 milijonai eurų aplinkosaugos projektams ir 50 milijonų eurų kitiems projektams.

33

---

I PRIEDAS

I IR II IMTYS PAGAL ATITINKAMAS VALSTYBES NARES – TIKRINTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS

| Dokumentų patikros ir vizitai valstybėse narėse (50 projektų) | Papildomas Komisijos atliekamas dokumentų tikrinimas (36 projektai) |
| --- | --- |
| Vokietija







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Dokumentų patikros ir vizitai valstybėse narėse (50 projektų)

Papildomas Komisijos atliekamas dokumentų tikrinimas (36 projektai)

Vokietija

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Vokietija

/

Graikija

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994–1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Graikija

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367

Ispanija

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Ispanija

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Prancūzija

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Prancūzija

| — | Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran – C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131

Airija

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Airija

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Italija

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Italija

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugalija

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal – C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugalija

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Jungtinė Karalystė

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386

Jungtinė Karalystė

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinbourgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinbourgh Biomedical Research Institute

---

II PRIEDAS

TIKRINTI 2000–2006 M. DIDELĖS APIMTIES PROJEKTAI – DISKONTO NORMOS IR LAIKO PERSPEKTYVOS

| Projektas | Sektorius | Finansinė diskonto norma | Ekonominė diskonto norma | Laiko perspektyvos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietija |
| Ligne ferroviaire Berlin-Frankfurt (Oder) | Infrastruktūra | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infr. | 6 et 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Graikija |
| Extension Metro Athens (CF) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP OALAA) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infr. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infr. | 6 | 5 | 12 |
| Extensions Metro Athens (2ème échantillon) | Infr. | nenustatyta | 6 | nenustatyta |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Prancūzija |
| RCEA | Infr. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Gamyba | — | — | — |
| Pilkington | Gamyba | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infr. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infr. | 4 et 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infr. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infr. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infr. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infr. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Gamyba | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Gamyba | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Gamyba | 6 | 6 | 5 |
| Ispanija |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infr.-Aplink. | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infr.-Aplink. | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Gamyba | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Gamyba | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española- Andalucia | Gamyba | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | Gamyba | 8 | — | 10 |
| EADS Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | Gamyba | 3,5 | — | nenustatyta |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | Gamyba | 6 | — | nenustatyta |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | Gamyba | nenustatyta | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | Gamyba | nenustatyta | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | Gamyba | nenustatyta | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | Gamyba | nenustatyta | — | nenustatyta |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | Gamyba | nenustatyta | — | nenustatyta |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | Gamyba | nenustatyta | — | nenustatyta |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | Gamyba | nenustatyta | — | nenustatyta |
| Ford España – C(2003) 4229 | Gamyba | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | Gamyba | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | Gamyba | nenustatyta | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | Gamyba | nenustatyta | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | Gamyba | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Airija |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Italija |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | Gamyba | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | Infr. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | Infr. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | Infr.-Energ. | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | Gamyba | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugalija |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | Infr.-Aplink. | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | Infr. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | Gamyba | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | Gamyba | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | Infr. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | Infr.-Energ. | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | Gamyba | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | Gamyba | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | Infr. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infr. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Jungtinė Karalystė |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Gamyba | nenustatyta | nenustatyta | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Gamyba | nenustatyta | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinbourgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projektas

Sektorius

Finansinė diskonto norma

Ekonominė diskonto norma

Laiko perspektyvos

Vokietija

Ligne ferroviaire Berlin-Frankfurt (Oder)

Infrastruktūra

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infr.

6 et 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Graikija

Extension Metro Athens (CF)

Infr.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP OALAA)

Infr.

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infr.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infr.

6

5

12

Extensions Metro Athens (2ème échantillon)

Infr.

nenustatyta

6

nenustatyta

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infr.

6

6

25

Prancūzija

RCEA

Infr.

—

8

25

Sevelnord

Gamyba

—

—

—

Pilkington

Gamyba

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infr.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infr.

4 et 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infr.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infr.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infr.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infr.

6

8

30

ATMEL II

Gamyba

5,5

—

5

ATMEL III

Gamyba

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Gamyba

6

6

5

Ispanija

Ampliación del Puerto de Alicante

Infr.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infr.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infr.-Aplink.

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infr.-Aplink.

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infr.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infr.

6

6

20

Glapilk, AIE

Gamyba

5

—

25

Tableros Tradema SA

Gamyba

10

—

10

EADS Petroquimica Española- Andalucia

Gamyba

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

Gamyba

8

—

10

EADS Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

Gamyba

3,5

—

nenustatyta

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

Gamyba

6

—

nenustatyta

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

Gamyba

nenustatyta

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

Gamyba

nenustatyta

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

Gamyba

nenustatyta

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

Gamyba

nenustatyta

—

nenustatyta

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

Gamyba

nenustatyta

—

nenustatyta

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

Gamyba

nenustatyta

—

nenustatyta

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

Gamyba

nenustatyta

—

nenustatyta

Ford España – C(2003) 4229

Gamyba

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

Gamyba

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

Gamyba

nenustatyta

—

7

Renault España – C(2004) 3444

Gamyba

nenustatyta

—

10

Renault España – C(2004) 3702

Gamyba

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

Infr.

—

5

30

Airija

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Italija

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

Gamyba

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Infr.

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

Infr.

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

Infr.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

Infr.

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

Infr.-Energ.

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

Gamyba

6

6

4 + 7

Portugalija

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

Infr.-Aplink.

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

Infr.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486

Infr.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

Infr.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

Infr.

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

Gamyba

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

Gamyba

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

Infr.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

Infr.-Energ.

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

Gamyba

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

Gamyba

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

Infr.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infr.

6,62

12

25/27

Jungtinė Karalystė

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Gamyba

nenustatyta

nenustatyta

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Gamyba

nenustatyta

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinbourgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I. | Didelės apimties projektams skiriama labai daug lėšų, todėl Komisija mano, kad svarbu taikyti griežtesnę paraiškų teikimo procedūrą ir atidžiau nagrinėti šiuos projektus. Tai padeda užtikrinti didžiausią poveikį regionų vystymuisi ir veiksmingą Bendrijos išteklių naudojimą. |
| --- | --- |

I.

Didelės apimties projektams skiriama labai daug lėšų, todėl Komisija mano, kad svarbu taikyti griežtesnę paraiškų teikimo procedūrą ir atidžiau nagrinėti šiuos projektus. Tai padeda užtikrinti didžiausią poveikį regionų vystymuisi ir veiksmingą Bendrijos išteklių naudojimą.

| III. | Komisija sutinka, kad valstybių narių didelės apimties projektų paraiškų kokybė iki šiol buvo nevienoda. Siekdama pagerinti projektų dokumentų kokybę, Komisija atlikdama vertinimą prašė projektų iniciatorių pateikti paaiškinimų ir papildomos informacijos.
  Komisija ėmėsi priemonių, kad pagerintų tiek valstybių narių projektų paraiškų rengimą, tiek savo atliekamą vertinimą. Šios priemonės turės didžiausią poveikį 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

III.

Komisija sutinka, kad valstybių narių didelės apimties projektų paraiškų kokybė iki šiol buvo nevienoda. Siekdama pagerinti projektų dokumentų kokybę, Komisija atlikdama vertinimą prašė projektų iniciatorių pateikti paaiškinimų ir papildomos informacijos.

Komisija ėmėsi priemonių, kad pagerintų tiek valstybių narių projektų paraiškų rengimą, tiek savo atliekamą vertinimą. Šios priemonės turės didžiausią poveikį 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

| IV. | Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacijomis ir ketina užtikrinti tinkamą patobulintų reguliavimo nuostatų įgyvendinimą.
  Komisija paskelbė 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui skirtą darbinį dokumentą dėl ekonominės naudos analizės (ENA), kuris turėtų pagerinti ENA kokybę ir kuriuo būtų nustatyti bendri projektų vertinimo principai. Be to, šiame dokumente išdėstytas skaičiavimo metodas ES dotacijos dydžiui nustatyti remiantis Reglamento Nr. 1083/2006 nuostatomis. |
| --- | --- |

IV.

Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacijomis ir ketina užtikrinti tinkamą patobulintų reguliavimo nuostatų įgyvendinimą.

Komisija paskelbė 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui skirtą darbinį dokumentą dėl ekonominės naudos analizės (ENA), kuris turėtų pagerinti ENA kokybę ir kuriuo būtų nustatyti bendri projektų vertinimo principai. Be to, šiame dokumente išdėstytas skaičiavimo metodas ES dotacijos dydžiui nustatyti remiantis Reglamento Nr. 1083/2006 nuostatomis.

| V. | Komisija naudosis informacija apie didelės apimties projektus spręsdama konkrečius vertinimo klausimus, tokius kaip vieneto sąnaudų infrastruktūros projektuose klausimas, atliekant bendresnio pobūdžio Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) 2000–2006 m. ex post vertinimą. |
| --- | --- |

V.

Komisija naudosis informacija apie didelės apimties projektus spręsdama konkrečius vertinimo klausimus, tokius kaip vieneto sąnaudų infrastruktūros projektuose klausimas, atliekant bendresnio pobūdžio Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) 2000–2006 m. ex post vertinimą.

| VI. | Komisija sutinka, kad didelės apimties projektų ex post vertinimai gali būti naudingi valstybėms narėms, todėl visada skatina taikyti šią praktiką.
  Naujosiose paraiškų formose konkrečiai prašoma apibūdinti pradinę padėtį, taip pat pateikti susijusius našumo ir įnašo į programos tikslų įgyvendinimą rodiklius. Naudojantis naująja elektroninių informacijos mainų priemone bus lengviau kaupti projektų struktūrinius duomenis, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo reglamente.
  Metinėse įgyvendinimo ataskaitose reikės pateikti informaciją apie didelės apimties projektų įgyvendinimo pažangą ir finansavimą. |
| --- | --- |

VI.

Komisija sutinka, kad didelės apimties projektų ex post vertinimai gali būti naudingi valstybėms narėms, todėl visada skatina taikyti šią praktiką.

Naujosiose paraiškų formose konkrečiai prašoma apibūdinti pradinę padėtį, taip pat pateikti susijusius našumo ir įnašo į programos tikslų įgyvendinimą rodiklius. Naudojantis naująja elektroninių informacijos mainų priemone bus lengviau kaupti projektų struktūrinius duomenis, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo reglamente.

Metinėse įgyvendinimo ataskaitose reikės pateikti informaciją apie didelės apimties projektų įgyvendinimo pažangą ir finansavimą.

| VII. | Persvarstant didelės apimties projektams keliamus reikalavimus reikėtų atsižvelgti į 2007–2013 m. laikotarpio procedūrų patobulinimų poveikį. |
| --- | --- |

VII.

Persvarstant didelės apimties projektams keliamus reikalavimus reikėtų atsižvelgti į 2007–2013 m. laikotarpio procedūrų patobulinimų poveikį.

AR KOMISIJOS PASIRENGIMAS FINANSUOTI DIDELĖS APIMTIES BENDRIJOS PROJEKTUS BUVO ADEKVATUS?

| 15. | Komisija kuo nuodugniau išnagrinėja projektų paraiškas, remdamasi Reglamento Nr. 1260/1999 26 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksniais bei kriterijais, vykdo privalomas vidaus konsultacijas ir prireikus pasinaudoja Europos investicijų banko (EIB) pagalba, kad galėtų atlikti išsamų vertinimą. |
| --- | --- |

15.

Komisija kuo nuodugniau išnagrinėja projektų paraiškas, remdamasi Reglamento Nr. 1260/1999 26 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksniais bei kriterijais, vykdo privalomas vidaus konsultacijas ir prireikus pasinaudoja Europos investicijų banko (EIB) pagalba, kad galėtų atlikti išsamų vertinimą.

| 16. | Komisija sutinka su Audito Rūmų teiginiu dėl principų, taikomų standartams, kurių reikėtų laikytis svarstant didelės apimties projektus. Tačiau svarbu atsižvelgti į reguliavimo aplinkos apribojimus:






  a) | Komisija turi remtis valstybių narių pateikta informacija; |
| --- | --- | --- |

16.

Komisija sutinka su Audito Rūmų teiginiu dėl principų, taikomų standartams, kurių reikėtų laikytis svarstant didelės apimties projektus. Tačiau svarbu atsižvelgti į reguliavimo aplinkos apribojimus:

a)

Komisija turi remtis valstybių narių pateikta informacija;

| b) ir c) | ERPF ir Sanglaudos fondui taikomos skirtingos taisyklės, kurias nevienodai aiškino valstybės narės. Komisija neturėjo aiškių teisinių kriterijų, kuriais remdamasi ji galėtų pareikalauti, kad valstybės narės sutiktų su konkrečiu finansiniu įnašu. |
| --- | --- |

b) ir c)

ERPF ir Sanglaudos fondui taikomos skirtingos taisyklės, kurias nevienodai aiškino valstybės narės. Komisija neturėjo aiškių teisinių kriterijų, kuriais remdamasi ji galėtų pareikalauti, kad valstybės narės sutiktų su konkrečiu finansiniu įnašu.

| 17. | 2000 m. valstybėms narėms taip pat buvo nusiųstas 2000–2006 m. Sanglaudos fondo vadovas su priedais dėl principo „teršėjas moka“ taikymo ir dėl pajamų duodančių projektų finansavimo.
  Šiuo metu atnaujinamas 2002 m. ENA vadovas, siekiant suderinti jį su naująja reguliavimo sistema ir įtraukti metodines naujoves. Naujoji vadovo redakcija bus paskelbta 2008 m. antrąjį ketvirtį. Joje didelis dėmesys bus skirtas dalims, susijusioms su poveikio aplinkai ir užimtumui įtraukimu į ENA rezultatus. |
| --- | --- |

17.

2000 m. valstybėms narėms taip pat buvo nusiųstas 2000–2006 m. Sanglaudos fondo vadovas su priedais dėl principo „teršėjas moka“ taikymo ir dėl pajamų duodančių projektų finansavimo.

Šiuo metu atnaujinamas 2002 m. ENA vadovas, siekiant suderinti jį su naująja reguliavimo sistema ir įtraukti metodines naujoves. Naujoji vadovo redakcija bus paskelbta 2008 m. antrąjį ketvirtį. Joje didelis dėmesys bus skirtas dalims, susijusioms su poveikio aplinkai ir užimtumui įtraukimu į ENA rezultatus.

| 18. | Pirma įtrauka. Dauguma 2000–2006 m. projektų iš tiesų buvo pateikti po to, kai 2003 m. paskelbtos išsamios gairės.
  Antra įtrauka. Kad prieš priimdama sprendimą Komisija žinotų visas skirtingas nuomones, tarpžinybinių konsultacijų rezultatai išdėstomi dokumente, pateikiamame kartu su sprendimo pasiūlymu. Siekdamas išaiškinti neaiškius klausimus Regioninės politikos generalinis direktoratas stengiasi gauti visus kitų tarnybų prašomus papildomus dokumentus.
  Trečia įtrauka. Reglamentuose nėra pagrindinių taisyklių, nustatančių kriterijus, pagal kuriuos projektai priskiriami vienam ar kitam fondui. Šių fondų reglamentuose, tai yra ERPF taikomo Reglamento Nr. 1783/1999 2 straipsnyje ir Sanglaudos fondui taikomo Reglamento Nr. 1164/94 3 straipsnyje, nustatyta, kokiems projektams gali būti skiriama fondų parama. Sanglaudos fondo aprėptis kur kas siauresnė – iš jo finansuojami tik TEN-T ir aplinkosaugos projektai.
  1 langelis. Svarstant investicinius gamybos projektus, regionų vystymosi aspektai gali būti svaresni už argumentus prieš finansavimo skyrimą, pagrįstus projektų finansiniu pelningumu. Valstybės pagalba leidžiama, kai siekiama kompensuoti už nepalankias vietovės sąlygas.
  Svarstant metro projektą nutarta, kad tiesioginio ryšio su TEN-T nebuvimas nėra pakankama priežastis, dėl kurios projekto nebūtų galima finansuoti iš Sanglaudos fondo lėšų. Aplinkos generalinis direktoratas išreiškė susirūpinimą, kad patvirtinus šį projektą nenukentėtų tradiciškai iš Sanglaudos fondo finansuojami aplinkosaugos projektai. Tačiau šie nuogąstavimai pasirodė nepagrįsti. Vieno projekto poveikį aplinkai apskaičiuoti labai sunku, nes didelėje aglomeracijoje oro taršai ir energijos vartojimui įtakos turi daug veiksnių.
  2 langelis. Kai projektas gali būti finansuojamas iš bet kurio fondo, verta atsižvelgti į projekto užbaigtumą, nes Sanglaudos fondo projektų užbaigimo terminai yra šiek tiek lankstesni nei pagal ERPF programas įgyvendinamų projektų terminai. Sanglaudos fondo projektui 66 % bendro finansavimo norma buvo pagrįsta, nes Sanglaudos fondo bendro finansavimo normos gali būti didesnės, o ERPF yra nustatyta 50 % bendro finansavimo riba tiems projektams, kurie duoda daug pajamų ir yra įgyvendinami valstybėse narėse, kurios gali gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo. (Reglamento Nr. 1260/1999 29 straipsnio 4 dalies a punktas). |
| --- | --- |

18.

Pirma įtrauka. Dauguma 2000–2006 m. projektų iš tiesų buvo pateikti po to, kai 2003 m. paskelbtos išsamios gairės.

Antra įtrauka. Kad prieš priimdama sprendimą Komisija žinotų visas skirtingas nuomones, tarpžinybinių konsultacijų rezultatai išdėstomi dokumente, pateikiamame kartu su sprendimo pasiūlymu. Siekdamas išaiškinti neaiškius klausimus Regioninės politikos generalinis direktoratas stengiasi gauti visus kitų tarnybų prašomus papildomus dokumentus.

Trečia įtrauka. Reglamentuose nėra pagrindinių taisyklių, nustatančių kriterijus, pagal kuriuos projektai priskiriami vienam ar kitam fondui. Šių fondų reglamentuose, tai yra ERPF taikomo Reglamento Nr. 1783/1999 2 straipsnyje ir Sanglaudos fondui taikomo Reglamento Nr. 1164/94 3 straipsnyje, nustatyta, kokiems projektams gali būti skiriama fondų parama. Sanglaudos fondo aprėptis kur kas siauresnė – iš jo finansuojami tik TEN-T ir aplinkosaugos projektai.

1 langelis. Svarstant investicinius gamybos projektus, regionų vystymosi aspektai gali būti svaresni už argumentus prieš finansavimo skyrimą, pagrįstus projektų finansiniu pelningumu. Valstybės pagalba leidžiama, kai siekiama kompensuoti už nepalankias vietovės sąlygas.

Svarstant metro projektą nutarta, kad tiesioginio ryšio su TEN-T nebuvimas nėra pakankama priežastis, dėl kurios projekto nebūtų galima finansuoti iš Sanglaudos fondo lėšų. Aplinkos generalinis direktoratas išreiškė susirūpinimą, kad patvirtinus šį projektą nenukentėtų tradiciškai iš Sanglaudos fondo finansuojami aplinkosaugos projektai. Tačiau šie nuogąstavimai pasirodė nepagrįsti. Vieno projekto poveikį aplinkai apskaičiuoti labai sunku, nes didelėje aglomeracijoje oro taršai ir energijos vartojimui įtakos turi daug veiksnių.

2 langelis. Kai projektas gali būti finansuojamas iš bet kurio fondo, verta atsižvelgti į projekto užbaigtumą, nes Sanglaudos fondo projektų užbaigimo terminai yra šiek tiek lankstesni nei pagal ERPF programas įgyvendinamų projektų terminai. Sanglaudos fondo projektui 66 % bendro finansavimo norma buvo pagrįsta, nes Sanglaudos fondo bendro finansavimo normos gali būti didesnės, o ERPF yra nustatyta 50 % bendro finansavimo riba tiems projektams, kurie duoda daug pajamų ir yra įgyvendinami valstybėse narėse, kurios gali gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo. (Reglamento Nr. 1260/1999 29 straipsnio 4 dalies a punktas).

| 19. | Nustatytas paraiškų svarstymo laikotarpis prasideda, kai gaunama išsami informacija. Todėl Audito Rūmų minimi svarstymo laikotarpiai nebūtinai reiškia, kad nebuvo laikomasi termino. Kaip nurodo patys Audito Rūmai, dažniausiai vėluojama todėl, kad valdymo institucijų tenka prašyti paaiškinimų ar trūkstamos informacijos. |
| --- | --- |

19.

Nustatytas paraiškų svarstymo laikotarpis prasideda, kai gaunama išsami informacija. Todėl Audito Rūmų minimi svarstymo laikotarpiai nebūtinai reiškia, kad nebuvo laikomasi termino. Kaip nurodo patys Audito Rūmai, dažniausiai vėluojama todėl, kad valdymo institucijų tenka prašyti paaiškinimų ar trūkstamos informacijos.

| 20. | Pirma įtrauka. Komisija skatina valstybes nares teikti finansavimo paraiškas projektams, kurie yra pakankamai užbaigti. Kad nebūtų teikiamos finansavimo paraiškos nevisiškai užbaigtiems projektams, Komisija 2002 m. nutarė, kad sprendimus dėl Sanglaudos fondo projektų bus leidžiama keisti tik kartą per visą projekto laikotarpį. 2007–2013 m. laikotarpiui parengta JASPERS priemonė (žr. atsakymą į 57 dalies pastabą) taip pat turėtų padėti valstybėms narėms gerinti projektų rengimą. Numatytos išlaidos gali būti viršytos net ir gerai parengtų, pakankamai užbaigtų projektų atveju, ypač jei itin padidėja žaliavų sąnaudos ir ypač tada, kai projektai įgyvendinami kelerius metus. Kartais vėluojama dėl valstybėje narėje taikomų administracinių ar teisinių procedūrų; ir tai taip pat nepriklauso nuo pateikto projekto užbaigtumo lygio.
  Antra įtrauka. Reglamentuose valstybėms narėms leidžiama pateikti iš esmės užbaigtų projektų finansavimo paraiškas. Investiciniams gamybos projektams ES dotacija dažnai skiriama kaip priedas prie nacionalinės pagalbos, skirtos atsižvelgiant į leistinas valstybės pagalbos ribas; šį sprendimą nacionalinės valdžios institucijos priima likus nemažai laiko iki projekto užbaigimo. Nepaisant paraiškų pateikimo laiko, reikalavimas paraiškose pateikti informaciją drausmina valstybes nares – projektai pagrindžiami, o skaidrumas didėja.
  Trečia įtrauka. Investiciniams gamybos projektams taikomos valstybės pagalbos schemų taisyklės, įskaitant kriterijus, pagal kuriuos vertinamas pagalbos pagrįstumas ir siūlomų pagalbos priemonių atitiktis valstybės pagalbos taisyklėms. Be to, standartinėje paraiškos formoje reikalaujama pateikti informacijos apie tai, kaip dėl ERPF įnašo paspartėtų projekto įgyvendinimas arba kad jis yra būtinas projektui įgyvendinti. Audito Rūmų taip pat prašoma atkreipti dėmesį į atsakymą į 32 dalies pastabą.
  Ketvirta įtrauka. Atvejai, kai projektų grupės patvirtinamos kaip didelės apimties ERPF projektas, yra reti ir pateisinami ypatingomis aplinkybėmis. Nors pagal „n+2“ taisyklę didelės apimties projekto statusą turintiems projektams suteikiamas tam tikras pranašumas, kartu keliami griežtesni informacijos teikimo reikalavimai. Tai mažina riziką, kad bus pateikta suklastotų didelės apimties projektų paraiškų. Komisija, remdamasi savo patirtimi, mano, kad yra didesnė rizika, jog valstybės narės nepraneš apie projektus, atitinkančius didelės apimties projektų kriterijus, ir ši rizika yra susijusi su „ekonomiškai nedalomų darbų“ apibrėžtimi reglamentuose. |
| --- | --- |

20.

Pirma įtrauka. Komisija skatina valstybes nares teikti finansavimo paraiškas projektams, kurie yra pakankamai užbaigti. Kad nebūtų teikiamos finansavimo paraiškos nevisiškai užbaigtiems projektams, Komisija 2002 m. nutarė, kad sprendimus dėl Sanglaudos fondo projektų bus leidžiama keisti tik kartą per visą projekto laikotarpį. 2007–2013 m. laikotarpiui parengta JASPERS priemonė (žr. atsakymą į 57 dalies pastabą) taip pat turėtų padėti valstybėms narėms gerinti projektų rengimą. Numatytos išlaidos gali būti viršytos net ir gerai parengtų, pakankamai užbaigtų projektų atveju, ypač jei itin padidėja žaliavų sąnaudos ir ypač tada, kai projektai įgyvendinami kelerius metus. Kartais vėluojama dėl valstybėje narėje taikomų administracinių ar teisinių procedūrų; ir tai taip pat nepriklauso nuo pateikto projekto užbaigtumo lygio.

Antra įtrauka. Reglamentuose valstybėms narėms leidžiama pateikti iš esmės užbaigtų projektų finansavimo paraiškas. Investiciniams gamybos projektams ES dotacija dažnai skiriama kaip priedas prie nacionalinės pagalbos, skirtos atsižvelgiant į leistinas valstybės pagalbos ribas; šį sprendimą nacionalinės valdžios institucijos priima likus nemažai laiko iki projekto užbaigimo. Nepaisant paraiškų pateikimo laiko, reikalavimas paraiškose pateikti informaciją drausmina valstybes nares – projektai pagrindžiami, o skaidrumas didėja.

Trečia įtrauka. Investiciniams gamybos projektams taikomos valstybės pagalbos schemų taisyklės, įskaitant kriterijus, pagal kuriuos vertinamas pagalbos pagrįstumas ir siūlomų pagalbos priemonių atitiktis valstybės pagalbos taisyklėms. Be to, standartinėje paraiškos formoje reikalaujama pateikti informacijos apie tai, kaip dėl ERPF įnašo paspartėtų projekto įgyvendinimas arba kad jis yra būtinas projektui įgyvendinti. Audito Rūmų taip pat prašoma atkreipti dėmesį į atsakymą į 32 dalies pastabą.

Ketvirta įtrauka. Atvejai, kai projektų grupės patvirtinamos kaip didelės apimties ERPF projektas, yra reti ir pateisinami ypatingomis aplinkybėmis. Nors pagal „n+2“ taisyklę didelės apimties projekto statusą turintiems projektams suteikiamas tam tikras pranašumas, kartu keliami griežtesni informacijos teikimo reikalavimai. Tai mažina riziką, kad bus pateikta suklastotų didelės apimties projektų paraiškų. Komisija, remdamasi savo patirtimi, mano, kad yra didesnė rizika, jog valstybės narės nepraneš apie projektus, atitinkančius didelės apimties projektų kriterijus, ir ši rizika yra susijusi su „ekonomiškai nedalomų darbų“ apibrėžtimi reglamentuose.

| 22. | Komisija sutinka, kad pateiktų ENA kokybė buvo nevienoda. Remtis ENA vadovu nebuvo privaloma, tačiau Regioninės politikos generalinis direktoratas ragino nacionalines valdžios institucijas naudotis šiuo vadovu ir rėmė susijusią mokymo veiklą. Tačiau svarbiausia tai, kad Komisija stengiasi, kad vienoje valstybėje narėje įgyvendinamiems projektams ENA metodika būtų taikoma nuosekliai, nes finansiniai ištekliai projektams skiriami pagal ENA, todėl jas būtina taikyti nuosekliai.
  Kad pagerintų ENA kokybę ir palyginamumą 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, Regioninės politikos generalinis direktoratas parengė darbinį dokumentą, kuriame pateiktos ENA atlikimo rekomendacijos (darbinis dokumentas Nr. 4; žr. atsakymą į 24 dalies pastabą). |
| --- | --- |

22.

Komisija sutinka, kad pateiktų ENA kokybė buvo nevienoda. Remtis ENA vadovu nebuvo privaloma, tačiau Regioninės politikos generalinis direktoratas ragino nacionalines valdžios institucijas naudotis šiuo vadovu ir rėmė susijusią mokymo veiklą. Tačiau svarbiausia tai, kad Komisija stengiasi, kad vienoje valstybėje narėje įgyvendinamiems projektams ENA metodika būtų taikoma nuosekliai, nes finansiniai ištekliai projektams skiriami pagal ENA, todėl jas būtina taikyti nuosekliai.

Kad pagerintų ENA kokybę ir palyginamumą 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, Regioninės politikos generalinis direktoratas parengė darbinį dokumentą, kuriame pateiktos ENA atlikimo rekomendacijos (darbinis dokumentas Nr. 4; žr. atsakymą į 24 dalies pastabą).

| 23. | Analizių, kuriomis grindžiami finansavimo pasiūlymai, išsamumas taip pat yra svarstytinas klausimas, ypač tais atvejais, kai pateikta analizė yra pagrįsta infrastruktūros investicijoms taikomais nacionaliniais kriterijais ar valstybės pagalbos nagrinėjimu. |
| --- | --- |

23.

Analizių, kuriomis grindžiami finansavimo pasiūlymai, išsamumas taip pat yra svarstytinas klausimas, ypač tais atvejais, kai pateikta analizė yra pagrįsta infrastruktūros investicijoms taikomais nacionaliniais kriterijais ar valstybės pagalbos nagrinėjimu.

| 24. | Pirma pastraipa. Kai kuriose didelės apimties projektų paraiškose iš tiesų kartais buvo trūkumų, kuriuos nurodo Audito Rūmai, o Komisija kai kuriais atvejais negalėjo gauti visos papildomos informacijos, kad trūkumus pašalintų prieš patvirtindama projektus.
  2007–2013 m. laikotarpiui skirtame darbiniame dokumente Nr. 4, kuriame pateiktos ENA atlikimo rekomendacijos, taip pat pateiktos darbo taisyklės ir pagrindinių ENA parametrų (pvz., diskonto normų, referencinių laikotarpių) orientacinės vertės. Šiame dokumente Komisija rekomenduoja valstybėms narėms parengti savo ENA rekomendacijas, kuriose būtų atsižvelgta į konkrečias šių valstybių narių institucines bei ekonomines sąlygas. Rengdamos nacionalines gaires valstybės narės šiuo metu gali pasitelkti priemonę JASPERS (žr. atsakymą į 57 dalies pastabą).
  Pirma įtrauka. Į Komisijos įgyvendinimo reglamentą įtraukus susistemintą duomenų, kuriuos privaloma pateikti didelės apimties projektų paraiškose, sąrašą (Reglamento Nr. 1828/2006 XX priedas), nuo 2007 m. nebus galima nepateikti pagrindinės informacijos, kaip antai grąžos normos ar ataskaitinio laikotarpio, taigi projektai, kurių paraiškose trūks pagrindinių ENA elementų, iš esmės nebus laikomi priimtinais.
  Antra įtrauka. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija rekomenduoja naudoti standartines orientacines laiko perspektyvas pagal sektorių (žr. darbinį dokumentą Nr. 4). Poveikis aplinkai nėra apskaičiuojamas tiesiogiai, tačiau ENA vadove aiškiai nurodyta, kad reikėtų tai padaryti, taip pat rekomenduojama taikyti bet kurį iš daugelio sukurtų metodų.
  Trečia įtrauka. Komisijos rekomenduojamas diskonto normas ketinama naudoti kaip standartą, nuo kurio galima nukrypti nacionalinėmis normomis, tačiau Komisija rekomenduoja išlaikyti nuoseklumą panašiuose projektuose, įgyvendinamuose vienoje valstybėje narėje ar regione. 2007–2013 m. paraiškų formose aiškiai išskirtas finansinis pelningumas, kuris būtų pasiektas su ES dotacija, ir finansinis pelningumas be ES dotacijos. Kalbant apie nusidėvėjimo įtraukimą, tiek ENA vadove, tiek darbiniame dokumente Nr. 4 aiškiai nurodyta, kad turto nusidėvėjimas yra apskaitos straipsnis, o ne pinigų srautas, todėl jo negalima įtraukti į diskontuoto pinigų srauto analizę.
  Antra pastraipa. Komisija sutinka, kad gamybos investicijų ENA yra gana nepatikimos, palyginti su infrastruktūros projektų ENA. Siekdama patobulinti gamybos investicijų ENA rekomendacijas valstybėms narėms, Komisija ketina į atnaujintą ENA vadovą įtraukti konkretaus gamybos investicijos atvejo analizę. Bus pabrėžti pramonės projektų finansinės analizės ir ekonominės analizės skirtumai.
  3 langelis. Komisija pritaria, kad rengiant didelės apimties projekto paraišką reikėtų kuo daugiau atsižvelgti į informaciją dėl susijusių projektų poveikio atitinkamoms vietovėms. Reikia pažymėti, kad tinklo poveikis paprastai įtraukiamas į eismo srautų ir paklausos analizę, taigi jau yra netiesiogiai įtrauktas į ENA. |
| --- | --- |

24.

Pirma pastraipa. Kai kuriose didelės apimties projektų paraiškose iš tiesų kartais buvo trūkumų, kuriuos nurodo Audito Rūmai, o Komisija kai kuriais atvejais negalėjo gauti visos papildomos informacijos, kad trūkumus pašalintų prieš patvirtindama projektus.

2007–2013 m. laikotarpiui skirtame darbiniame dokumente Nr. 4, kuriame pateiktos ENA atlikimo rekomendacijos, taip pat pateiktos darbo taisyklės ir pagrindinių ENA parametrų (pvz., diskonto normų, referencinių laikotarpių) orientacinės vertės. Šiame dokumente Komisija rekomenduoja valstybėms narėms parengti savo ENA rekomendacijas, kuriose būtų atsižvelgta į konkrečias šių valstybių narių institucines bei ekonomines sąlygas. Rengdamos nacionalines gaires valstybės narės šiuo metu gali pasitelkti priemonę JASPERS (žr. atsakymą į 57 dalies pastabą).

Pirma įtrauka. Į Komisijos įgyvendinimo reglamentą įtraukus susistemintą duomenų, kuriuos privaloma pateikti didelės apimties projektų paraiškose, sąrašą (Reglamento Nr. 1828/2006 XX priedas), nuo 2007 m. nebus galima nepateikti pagrindinės informacijos, kaip antai grąžos normos ar ataskaitinio laikotarpio, taigi projektai, kurių paraiškose trūks pagrindinių ENA elementų, iš esmės nebus laikomi priimtinais.

Antra įtrauka. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija rekomenduoja naudoti standartines orientacines laiko perspektyvas pagal sektorių (žr. darbinį dokumentą Nr. 4). Poveikis aplinkai nėra apskaičiuojamas tiesiogiai, tačiau ENA vadove aiškiai nurodyta, kad reikėtų tai padaryti, taip pat rekomenduojama taikyti bet kurį iš daugelio sukurtų metodų.

Trečia įtrauka. Komisijos rekomenduojamas diskonto normas ketinama naudoti kaip standartą, nuo kurio galima nukrypti nacionalinėmis normomis, tačiau Komisija rekomenduoja išlaikyti nuoseklumą panašiuose projektuose, įgyvendinamuose vienoje valstybėje narėje ar regione. 2007–2013 m. paraiškų formose aiškiai išskirtas finansinis pelningumas, kuris būtų pasiektas su ES dotacija, ir finansinis pelningumas be ES dotacijos. Kalbant apie nusidėvėjimo įtraukimą, tiek ENA vadove, tiek darbiniame dokumente Nr. 4 aiškiai nurodyta, kad turto nusidėvėjimas yra apskaitos straipsnis, o ne pinigų srautas, todėl jo negalima įtraukti į diskontuoto pinigų srauto analizę.

Antra pastraipa. Komisija sutinka, kad gamybos investicijų ENA yra gana nepatikimos, palyginti su infrastruktūros projektų ENA. Siekdama patobulinti gamybos investicijų ENA rekomendacijas valstybėms narėms, Komisija ketina į atnaujintą ENA vadovą įtraukti konkretaus gamybos investicijos atvejo analizę. Bus pabrėžti pramonės projektų finansinės analizės ir ekonominės analizės skirtumai.

3 langelis. Komisija pritaria, kad rengiant didelės apimties projekto paraišką reikėtų kuo daugiau atsižvelgti į informaciją dėl susijusių projektų poveikio atitinkamoms vietovėms. Reikia pažymėti, kad tinklo poveikis paprastai įtraukiamas į eismo srautų ir paklausos analizę, taigi jau yra netiesiogiai įtrauktas į ENA.

| 25. | Komisija iš esmės jau atliko išsamų įvertinimą. Projektų paraiškų tvirtinimo laikotarpis paprastai būna gana ilgas dėl „papildomos informacijos prašymų, kuriuos Komisija turi pateikti daugumos didelės apimties projektų atveju“ (žr. 19 dalį).
  Komisija labai retai atmeta projektus, tačiau kai kuriais atvejais juos atsiima pačios valstybės narės, atsižvelgusios į Komisijos pastabas. |
| --- | --- |

25.

Komisija iš esmės jau atliko išsamų įvertinimą. Projektų paraiškų tvirtinimo laikotarpis paprastai būna gana ilgas dėl „papildomos informacijos prašymų, kuriuos Komisija turi pateikti daugumos didelės apimties projektų atveju“ (žr. 19 dalį).

Komisija labai retai atmeta projektus, tačiau kai kuriais atvejais juos atsiima pačios valstybės narės, atsižvelgusios į Komisijos pastabas.

| 27. | Nagrinėjant valstybės pagalbą siekiama užtikrinti, kad būtų leidžiama teikti tik tokio dydžio valstybės pagalbą, kad būtų kompensuota už nepalankias konkrečios vietovės sąlygas arba atlyginta už tam tikrą visuomenės interesus atitinkančią veiklą (pvz., mokslinius tyrimus, mokymą ar aplinkos apsaugą). |
| --- | --- |

27.

Nagrinėjant valstybės pagalbą siekiama užtikrinti, kad būtų leidžiama teikti tik tokio dydžio valstybės pagalbą, kad būtų kompensuota už nepalankias konkrečios vietovės sąlygas arba atlyginta už tam tikrą visuomenės interesus atitinkančią veiklą (pvz., mokslinius tyrimus, mokymą ar aplinkos apsaugą).

| 29. | Audito Rūmų nurodytais atvejais, dažnai po išsamių vidaus diskusijų, buvo nuspręsta, kad ENA arba finansinėmis analizėmis tinkamai pagrindžiamos siūlomos bendro finansavimo normos.
  Vertinimo skyrius sukūrė ENA programinę įrangą, kuria gali naudotis atsakingi pareigūnai, tikrindami valstybių narių atliktų analizių teisingumą, įskaitant lėšų deficitą (angl. financing gap), apskaičiuotą nustatant ES dotacijos dydį. Šia programine įranga naudojamasi nuo 2004 m. pabaigos. Ji neseniai atnaujinta į ją įtraukus naująsias 2007–2013 m. bendro finansavimo taisykles. |
| --- | --- |

29.

Audito Rūmų nurodytais atvejais, dažnai po išsamių vidaus diskusijų, buvo nuspręsta, kad ENA arba finansinėmis analizėmis tinkamai pagrindžiamos siūlomos bendro finansavimo normos.

Vertinimo skyrius sukūrė ENA programinę įrangą, kuria gali naudotis atsakingi pareigūnai, tikrindami valstybių narių atliktų analizių teisingumą, įskaitant lėšų deficitą (angl. financing gap), apskaičiuotą nustatant ES dotacijos dydį. Šia programine įranga naudojamasi nuo 2004 m. pabaigos. Ji neseniai atnaujinta į ją įtraukus naująsias 2007–2013 m. bendro finansavimo taisykles.

| 30. | 2000–2006 m. reglamentuose buvo leidžiama pakankamai lanksčiai nustatyti bendro finansavimo normas. Sanglaudos fondui reglamentu buvo suteikta dar daugiau lankstumo nei ERPF. Komisijos gairėmis (pvz., 18 dalyje minimose „apibendrinamosiose įvertinimo lentelėse“) siekiama, kad metodai būtų taikomi kuo nuosekliau, ypač vienoje konkrečioje valstybėje narėje, bet šiomis gairėmis negalima nustatyti visiškai standartinės praktikos.
  Reglamento Nr. 1083/2006 55 straipsnyje nustatytos aiškesnės taisyklės dėl Fondų įnašų koregavimo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Koreguojant ES dotaciją taikomas apskaičiavimo metodas paaiškintas darbiniame dokumente Nr. 4 (žr. atsakymą į 24 dalies pastabą). Paraiškų formos taip pat pakoreguotos siekiant užtikrinti, kad būtų pateikta atitinkama informacija. |
| --- | --- |

30.

2000–2006 m. reglamentuose buvo leidžiama pakankamai lanksčiai nustatyti bendro finansavimo normas. Sanglaudos fondui reglamentu buvo suteikta dar daugiau lankstumo nei ERPF. Komisijos gairėmis (pvz., 18 dalyje minimose „apibendrinamosiose įvertinimo lentelėse“) siekiama, kad metodai būtų taikomi kuo nuosekliau, ypač vienoje konkrečioje valstybėje narėje, bet šiomis gairėmis negalima nustatyti visiškai standartinės praktikos.

Reglamento Nr. 1083/2006 55 straipsnyje nustatytos aiškesnės taisyklės dėl Fondų įnašų koregavimo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Koreguojant ES dotaciją taikomas apskaičiavimo metodas paaiškintas darbiniame dokumente Nr. 4 (žr. atsakymą į 24 dalies pastabą). Paraiškų formos taip pat pakoreguotos siekiant užtikrinti, kad būtų pateikta atitinkama informacija.

| 31. | Socialinės ir ekonominės sąlygos, kaip antai regiono, kuriame investuojama, santykinė gerovė, gali atlikti netiesioginį vaidmenį nustatant dotacijos dydį pagal ENA paklausos analizę.
  Į ekonominę analizę daugiausia atsižvelgiama sprendžiant, ar finansuoti infrastruktūros projektą. Tačiau atrinkus projektą pagal jo socialinį ir ekonominį poveikį, dotacijos dydis paprastai nustatomas pagal finansinę analizę. Komisija įsitikinusi, kad šis metodas yra teisingas. Skyrus mažiau lėšų ekonomiškai labai naudingiems projektams, galėtų kilti grėsmė jų įgyvendinimui.
  Komisija mano, kad ji gali priimti sprendimus tik dėl Bendrijos dotacijos dydžio, bet ne dėl valstybės narės pasiūlyto bendro finansavimo paketo struktūros. |
| --- | --- |

31.

Socialinės ir ekonominės sąlygos, kaip antai regiono, kuriame investuojama, santykinė gerovė, gali atlikti netiesioginį vaidmenį nustatant dotacijos dydį pagal ENA paklausos analizę.

Į ekonominę analizę daugiausia atsižvelgiama sprendžiant, ar finansuoti infrastruktūros projektą. Tačiau atrinkus projektą pagal jo socialinį ir ekonominį poveikį, dotacijos dydis paprastai nustatomas pagal finansinę analizę. Komisija įsitikinusi, kad šis metodas yra teisingas. Skyrus mažiau lėšų ekonomiškai labai naudingiems projektams, galėtų kilti grėsmė jų įgyvendinimui.

Komisija mano, kad ji gali priimti sprendimus tik dėl Bendrijos dotacijos dydžio, bet ne dėl valstybės narės pasiūlyto bendro finansavimo paketo struktūros.

| 32. | Kai gamybos investicija yra patvirtinama kaip ad hoc valstybės pagalba arba gamybos investicija atitinka patvirtintos valstybės pagalbos schemos sąlygas, įprasta vadovautis šiuo vertinimu svarstant, koks turėtų būti ES įnašas į suderintą viešosios pagalbos paketą (taip pat žr. atsakymus į 20 ir 27 dalių pastabas).
  Dėl atsižvelgimo į socialinius ir ekonominius veiksnius koreguojant dotacijos dydį, žr. atsakymą į 31 dalies pastabą.
  Komisija sutinka, kad siekiant atsižvelgti į bendresnius ekonominius klausimus ir išvengti per didelio finansavimo, paramos paraiškų investiciniams gamybos projektams lyginamojo vertinimo procedūras reikėtų taikyti nacionaliniu lygmeniu.
  4 langelis. Sprendžiant, ar skirti paramą, lemiamas veiksnys yra ne konkrečioje vietovėje norinčios investuoti bendrovės finansinė padėtis, o tikėtinas (laipsniškai didėjančios) investicijos toje vietovėje finansinis pelningumas. Valstybės pagalbos schemoms būdinga savaimingumo (angl. deadweight) rizika, nes gali būti daroma prielaida, kad daugelio didelės apimties projektų grynoji dabartinė finansinė vertė bus teigiama, jų finansinė grąžos norma bus didesnė už finansinę diskonto normą, o kartais pagalba iš esmės siekiama į mažiau išsivysčiusią vietovę tik pritraukti investiciją, kuri kitu atveju vis tiek būtų padaryta kitose vietovėse. |
| --- | --- |

32.

Kai gamybos investicija yra patvirtinama kaip ad hoc valstybės pagalba arba gamybos investicija atitinka patvirtintos valstybės pagalbos schemos sąlygas, įprasta vadovautis šiuo vertinimu svarstant, koks turėtų būti ES įnašas į suderintą viešosios pagalbos paketą (taip pat žr. atsakymus į 20 ir 27 dalių pastabas).

Dėl atsižvelgimo į socialinius ir ekonominius veiksnius koreguojant dotacijos dydį, žr. atsakymą į 31 dalies pastabą.

Komisija sutinka, kad siekiant atsižvelgti į bendresnius ekonominius klausimus ir išvengti per didelio finansavimo, paramos paraiškų investiciniams gamybos projektams lyginamojo vertinimo procedūras reikėtų taikyti nacionaliniu lygmeniu.

4 langelis. Sprendžiant, ar skirti paramą, lemiamas veiksnys yra ne konkrečioje vietovėje norinčios investuoti bendrovės finansinė padėtis, o tikėtinas (laipsniškai didėjančios) investicijos toje vietovėje finansinis pelningumas. Valstybės pagalbos schemoms būdinga savaimingumo (angl. deadweight) rizika, nes gali būti daroma prielaida, kad daugelio didelės apimties projektų grynoji dabartinė finansinė vertė bus teigiama, jų finansinė grąžos norma bus didesnė už finansinę diskonto normą, o kartais pagalba iš esmės siekiama į mažiau išsivysčiusią vietovę tik pritraukti investiciją, kuri kitu atveju vis tiek būtų padaryta kitose vietovėse.

| 33. | Kartu su Audito Rūmų nurodytomis gairėmis Komisija anksčiau, 1999–2001 m., pateikė gaires, nurodytas 17 ir 18 dalyse, 2002 m. – gaires dėl struktūrinių fondų paramos pajamų duodančioms investicijoms normos nustatymo, o 2003 m. rekomendavo valstybėms narėms finansinėse analizėse taikyti bendrus principus diskonto normoms ir kitiems parametrams (žr. 28 dalį). |
| --- | --- |

33.

Kartu su Audito Rūmų nurodytomis gairėmis Komisija anksčiau, 1999–2001 m., pateikė gaires, nurodytas 17 ir 18 dalyse, 2002 m. – gaires dėl struktūrinių fondų paramos pajamų duodančioms investicijoms normos nustatymo, o 2003 m. rekomendavo valstybėms narėms finansinėse analizėse taikyti bendrus principus diskonto normoms ir kitiems parametrams (žr. 28 dalį).

| 34. | Dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų darbiniame dokumente Nr. 4 teigiama, kad gali būti tinkama naudoti didesnę diskonto normą, siekiant parodyti didesnes privataus investuotojo alternatyviąsias kapitalo sąnaudas. Dėl santykinės gerovės įtraukimo, darbiniame dokumente rekomenduojama aiškiai atsižvelgti į tarifo pagrįstumą nustatant projekto pajamas – lėšų deficito apskaičiavimo formulėje naudojamą elementą. |
| --- | --- |

34.

Dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų darbiniame dokumente Nr. 4 teigiama, kad gali būti tinkama naudoti didesnę diskonto normą, siekiant parodyti didesnes privataus investuotojo alternatyviąsias kapitalo sąnaudas. Dėl santykinės gerovės įtraukimo, darbiniame dokumente rekomenduojama aiškiai atsižvelgti į tarifo pagrįstumą nustatant projekto pajamas – lėšų deficito apskaičiavimo formulėje naudojamą elementą.

AR DIDELĖS APIMTIES PROJEKTŲ EX POST ĮVERTINIMAI YRA NAUDINGI VĖLESNIAM SPRENDIMO PRIĖMIMUI?

| 36. | Atliktas 1994–1999 m. laikotarpio viso ERPF „tikslo“ex post vertinimas, taigi jis apėmė intervencijas įvairiais lygmenimis, bet daugiausia bendruoju programų lygmeniu. Dėl 2000–2006 m. ex post vertinimų žr. atsakymą į 55 dalies pastabą. |
| --- | --- |

36.

Atliktas 1994–1999 m. laikotarpio viso ERPF „tikslo“ex post vertinimas, taigi jis apėmė intervencijas įvairiais lygmenimis, bet daugiausia bendruoju programų lygmeniu. Dėl 2000–2006 m. ex post vertinimų žr. atsakymą į 55 dalies pastabą.

| 38. | Priežiūros sistemos suteikta informacija nėra vienintelis ex post vertinimo pagrindas. Tokius duomenis reikia papildyti, pvz., tinklo poveikio analize, paklausos ilgesniu laikotarpiu analize, poveikio pabaigus investavimo etapus analize ir pan. |
| --- | --- |

38.

Priežiūros sistemos suteikta informacija nėra vienintelis ex post vertinimo pagrindas. Tokius duomenis reikia papildyti, pvz., tinklo poveikio analize, paklausos ilgesniu laikotarpiu analize, poveikio pabaigus investavimo etapus analize ir pan.

| 39. | Komisija pritaria Audito Rūmams, kad vertinimas yra svarbus priimant tolesnius sprendimus dėl finansavimo ir įgyvendinimo, taip pat dėl poreikio taikyti priemones, pagal kurias nustatomi ir renkami vertinimams reikalingi duomenys. Komisija deda dideles pastangas, kad patobulintų vertinimo tvarką ir ugdytų veikėjų, atsakingų už struktūrinių priemonių išlaidas, vertinimo „kultūrą“. |
| --- | --- |

39.

Komisija pritaria Audito Rūmams, kad vertinimas yra svarbus priimant tolesnius sprendimus dėl finansavimo ir įgyvendinimo, taip pat dėl poreikio taikyti priemones, pagal kurias nustatomi ir renkami vertinimams reikalingi duomenys. Komisija deda dideles pastangas, kad patobulintų vertinimo tvarką ir ugdytų veikėjų, atsakingų už struktūrinių priemonių išlaidas, vertinimo „kultūrą“.

| 40. | Kitos išimtys yra: 2002–2003 m. aplinkosaugos projektų Airijoje ENA ex post vertinimas ir neseniai paskelbtas 1993–1999 bei 2000–2006 m. Sanglaudos fondo projektų Portugalijoje ex post vertinimas. 1994–1999 m. laikotarpio reglamentuose nebuvo aiškiai apibrėžta atsakomybė už ex post vertinimą (kaip ir 2000–2006 bei 2007–2013 m. laikotarpiais). Galiausiai Komisija, ne valstybės narės, prisiėmė atsakomybę už ex post vertinimą. Teisės aktuose nebuvo reikalavimo ex post vertinimus atlikti projektų lygmeniu, nors ir skatinama tai daryti.
  Apie didelės apimties infrastruktūros projektų rezultatus dažnai pranešama norint juos toliau plėtoti, pvz., Atėnų metro projekto atveju atlikta „Metro plėtros studija“ ir parengtas 20 m. verslo planas. Šiose studijose, panašiai kaip ex post vertinime, pateikiama daug informacijos apie ankstesnius projekto etapus. |
| --- | --- |

40.

Kitos išimtys yra: 2002–2003 m. aplinkosaugos projektų Airijoje ENA ex post vertinimas ir neseniai paskelbtas 1993–1999 bei 2000–2006 m. Sanglaudos fondo projektų Portugalijoje ex post vertinimas. 1994–1999 m. laikotarpio reglamentuose nebuvo aiškiai apibrėžta atsakomybė už ex post vertinimą (kaip ir 2000–2006 bei 2007–2013 m. laikotarpiais). Galiausiai Komisija, ne valstybės narės, prisiėmė atsakomybę už ex post vertinimą. Teisės aktuose nebuvo reikalavimo ex post vertinimus atlikti projektų lygmeniu, nors ir skatinama tai daryti.

Apie didelės apimties infrastruktūros projektų rezultatus dažnai pranešama norint juos toliau plėtoti, pvz., Atėnų metro projekto atveju atlikta „Metro plėtros studija“ ir parengtas 20 m. verslo planas. Šiose studijose, panašiai kaip ex post vertinime, pateikiama daug informacijos apie ankstesnius projekto etapus.

| 41. | Vertinimu, kurį Audito Rūmai nurodo 41 dalies d punkte, suteikta informacijos, kuri bus naudinga priimant sprendimus ateityje, o diskusijos dėl šio vertinimo rezultatų paskatino patobulinti naująją 2007–2013 m. programavimo laikotarpio reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

41.

Vertinimu, kurį Audito Rūmai nurodo 41 dalies d punkte, suteikta informacijos, kuri bus naudinga priimant sprendimus ateityje, o diskusijos dėl šio vertinimo rezultatų paskatino patobulinti naująją 2007–2013 m. programavimo laikotarpio reguliavimo sistemą.

| 42. | Komisija pripažino buvus trūkumų dėl nepakankamų duomenų, susijusių su 1994–1999 m. laikotarpiu, ir ėmėsi priemonių, kad pagerintų duomenų rinkimą 2000–2006 m. ir kad dar labiau šį procesą pagerintų 2007–2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

42.

Komisija pripažino buvus trūkumų dėl nepakankamų duomenų, susijusių su 1994–1999 m. laikotarpiu, ir ėmėsi priemonių, kad pagerintų duomenų rinkimą 2000–2006 m. ir kad dar labiau šį procesą pagerintų 2007–2013 m. laikotarpiu.

| 43. | Naudojant naująją elektroninių informacijos mainų priemonę SFC2007 didelės apimties projekto paraiškos nebus galima pateikti tol, kol sistemoje nebus užkoduoti visi struktūriniai duomenys (Reglamento Nr. 1828/2006 XX priedas). |
| --- | --- |

43.

Naudojant naująją elektroninių informacijos mainų priemonę SFC2007 didelės apimties projekto paraiškos nebus galima pateikti tol, kol sistemoje nebus užkoduoti visi struktūriniai duomenys (Reglamento Nr. 1828/2006 XX priedas).

| 44. | Kaip aprašyta atsakyme į 41 dalies pastabą, Komisija atsižvelgė į Audito Rūmų nurodyto vertinimo rezultatus. Taip pat žr. įvairias priemones, taikytas siekiant pagerinti turimus vertinimo duomenis, minimus atsakymuose į 24, 42 ir 43 dalių pastabas.






  c) | Komisija neseniai parengė darbinį dokumentą dėl poveikio užimtumui nustatymo metodų. Ji skatina valstybes nares naudotis šia metodika, kad būtų pagerinta informacija apie darbo vietų kūrimą. |
| --- | --- | --- |

44.

Kaip aprašyta atsakyme į 41 dalies pastabą, Komisija atsižvelgė į Audito Rūmų nurodyto vertinimo rezultatus. Taip pat žr. įvairias priemones, taikytas siekiant pagerinti turimus vertinimo duomenis, minimus atsakymuose į 24, 42 ir 43 dalių pastabas.

c)

Komisija neseniai parengė darbinį dokumentą dėl poveikio užimtumui nustatymo metodų. Ji skatina valstybes nares naudotis šia metodika, kad būtų pagerinta informacija apie darbo vietų kūrimą.

| 45. | b) | Tiesa, kad daugelyje finansavimo paraiškų pradinė padėtis nėra aiškiai ar išsamiai apibūdinta. Nepaisant to, ENA atliekama remiantis padidėjimu, t. y. skirtumu tarp scenarijaus su projektu ir scenarijaus be projekto – pastarasis, žinoma, modeliuojamas remiantis esama padėtimi. Naujosiose paraiškų formose prašoma konkretesnės informacijos šiuo klausimu. Taip pat prašoma pateikti susijusius našumo ir įnašo į programos tikslų įgyvendinimą rodiklius. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Tiesa, kad daugelyje finansavimo paraiškų pradinė padėtis nėra aiškiai ar išsamiai apibūdinta. Nepaisant to, ENA atliekama remiantis padidėjimu, t. y. skirtumu tarp scenarijaus su projektu ir scenarijaus be projekto – pastarasis, žinoma, modeliuojamas remiantis esama padėtimi. Naujosiose paraiškų formose prašoma konkretesnės informacijos šiuo klausimu. Taip pat prašoma pateikti susijusius našumo ir įnašo į programos tikslų įgyvendinimą rodiklius.

| 46. | Žr. atsakymą į 42 dalies pastabą. |
| --- | --- |

46.

Žr. atsakymą į 42 dalies pastabą.

| 48. | b) | Komisija ketina, pradėdama nuo ERPF 2000–2006 m. ex post vertinimo, išsamiau nagrinėti vieneto sąnaudų klausimą. Atliekant vieną iš vertinimų, bus įvertintas iš ERPF finansuojamų didelės apimties projektų veiksmingumas. Taip pat bus sukurta ir išbandyta vieneto sąnaudų tyrimo metodika, kuri vėliau bus taikoma atliekant vertinimus, pvz., numatytus Sanglaudos fondo ir ISPA projektų ex post vertinimus. Galutinis tikslas – sukurti vieneto sąnaudų duomenų bazę, į kurią būtų įtraukta tiek pagal sanglaudos politiką finansuojama veikla, tiek tarptautiniai standartai, kuriais galima naudotis. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Komisija ketina, pradėdama nuo ERPF 2000–2006 m. ex post vertinimo, išsamiau nagrinėti vieneto sąnaudų klausimą. Atliekant vieną iš vertinimų, bus įvertintas iš ERPF finansuojamų didelės apimties projektų veiksmingumas. Taip pat bus sukurta ir išbandyta vieneto sąnaudų tyrimo metodika, kuri vėliau bus taikoma atliekant vertinimus, pvz., numatytus Sanglaudos fondo ir ISPA projektų ex post vertinimus. Galutinis tikslas – sukurti vieneto sąnaudų duomenų bazę, į kurią būtų įtraukta tiek pagal sanglaudos politiką finansuojama veikla, tiek tarptautiniai standartai, kuriais galima naudotis.

| d) | Ex post perskaičiuojant projektų ekonominės grąžos normą, daugeliu atveju buvo žinomi investavimo etapų faktiniai duomenys (t. y. investicijų sąnaudos ir investavimo terminai), o veiklos etapų faktiniai duomenys buvo žinomi tik iš dalies. Dėl šios priežasties atliekant ex post perskaičiavimą kelis kartus teko naudotis ex ante duomenimis, kad būtų apskaičiuota projekto grynoji nauda veiklos etape. |
| --- | --- |

d)

Ex post perskaičiuojant projektų ekonominės grąžos normą, daugeliu atveju buvo žinomi investavimo etapų faktiniai duomenys (t. y. investicijų sąnaudos ir investavimo terminai), o veiklos etapų faktiniai duomenys buvo žinomi tik iš dalies. Dėl šios priežasties atliekant ex post perskaičiavimą kelis kartus teko naudotis ex ante duomenimis, kad būtų apskaičiuota projekto grynoji nauda veiklos etape.

| e) | Reikia pažymėti, kad kilo sunkumų vertinant netiesioginį darbo vietų kūrimą įgyvendinant infrastruktūros projektus. Todėl Komisija nusprendė nereikalauti šios informacijos 2007–2013 m. laikotarpio didelės apimties infrastruktūros projektų paraiškose. |
| --- | --- |

e)

Reikia pažymėti, kad kilo sunkumų vertinant netiesioginį darbo vietų kūrimą įgyvendinant infrastruktūros projektus. Todėl Komisija nusprendė nereikalauti šios informacijos 2007–2013 m. laikotarpio didelės apimties infrastruktūros projektų paraiškose.

| 49. | a) | Infrastruktūros projektų ENA prognozuojamo netiesioginio poveikio, kaip antai netiesioginio darbo vietų kūrimo ar kelių transporto spūsčių mažinimo išplėtus geležinkelio tinklą, neįmanoma nustatyti taikant priežiūros sistemą. Investavimo etape galima stebėti finansinius ir materialius rezultatus, bet ne ekonominį poveikį, kuris atsiranda veiklos etape ir paprastai per ilgesnį laikotarpį. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Infrastruktūros projektų ENA prognozuojamo netiesioginio poveikio, kaip antai netiesioginio darbo vietų kūrimo ar kelių transporto spūsčių mažinimo išplėtus geležinkelio tinklą, neįmanoma nustatyti taikant priežiūros sistemą. Investavimo etape galima stebėti finansinius ir materialius rezultatus, bet ne ekonominį poveikį, kuris atsiranda veiklos etape ir paprastai per ilgesnį laikotarpį.

| b) | Komisija įsitikinusi, kad bendresnį ekonominį poveikį (įmonių steigimui, darbo vietų kūrimui, produktyvumui ir aplinkai) regione galima geriau įvertinti ne projekto, o programos lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

Komisija įsitikinusi, kad bendresnį ekonominį poveikį (įmonių steigimui, darbo vietų kūrimui, produktyvumui ir aplinkai) regione galima geriau įvertinti ne projekto, o programos lygmeniu.

| 51. | Naujuoju laikotarpiu ketinama skirti daugiau dėmesio šiam reikalavimui. Tokie duomenys visais atvejais paprastai pateikiami galutinėse ataskaitose užbaigus projektus. |
| --- | --- |

51.

Naujuoju laikotarpiu ketinama skirti daugiau dėmesio šiam reikalavimui. Tokie duomenys visais atvejais paprastai pateikiami galutinėse ataskaitose užbaigus projektus.

| 52–53. | Nors didelės apimties projektų priežiūros rodikliai turėtų būti pasirenkami nuosekliai, jie nebūtinai turėtų sutapti su prioritetų lygmeniu nustatytais rodikliais. Tai ypač svarbu vertinant rezultatus ar poveikį, kurį galima sėkmingai nustatyti prioritetų, bet ne projektų lygmeniu. Pavyzdžiui, būtų sunku nustatyti, kaip dėl vieno projekto pagerėjo prieiga, tačiau prioritetinės krypties lygmeniu prieigos pagerėjimas nebūtų nustatytas remiantis vien tik atskirų projekto poveikių suma, nes šiuo atveju svarbus vaidmuo veikiausiai tektų tinklo poveikiui. |
| --- | --- |

52–53.

Nors didelės apimties projektų priežiūros rodikliai turėtų būti pasirenkami nuosekliai, jie nebūtinai turėtų sutapti su prioritetų lygmeniu nustatytais rodikliais. Tai ypač svarbu vertinant rezultatus ar poveikį, kurį galima sėkmingai nustatyti prioritetų, bet ne projektų lygmeniu. Pavyzdžiui, būtų sunku nustatyti, kaip dėl vieno projekto pagerėjo prieiga, tačiau prioritetinės krypties lygmeniu prieigos pagerėjimas nebūtų nustatytas remiantis vien tik atskirų projekto poveikių suma, nes šiuo atveju svarbus vaidmuo veikiausiai tektų tinklo poveikiui.

| 54. | Nors renkamuose 2000–2006 m. laikotarpio duomenyse iš tiesų yra trūkumų ir nenuoseklumų, Komisija mano, kad, palyginti su ankstesne padėtimi, padėtis pagerėjo, kad renkama daug svarbios informacijos, kuri galėtų būti panaudota vertinimo tikslais (žr. atsakymą į 55 dalies pastabą). Siekdama pagerinti informacijos standartizavimą ir palyginamumą 2007–2013 m. laikotarpiu, Komisija apibrėžė „pagrindinius rodiklius“ (darbinio dokumento Nr. 2 dėl priežiūros ir vertinimo rodiklių I priedas). Komisija skatina valstybes nares taikyti šiuos pagrindinius našumo ir rezultatų rodiklius ne projektų, o programų lygmeniu. |
| --- | --- |

54.

Nors renkamuose 2000–2006 m. laikotarpio duomenyse iš tiesų yra trūkumų ir nenuoseklumų, Komisija mano, kad, palyginti su ankstesne padėtimi, padėtis pagerėjo, kad renkama daug svarbios informacijos, kuri galėtų būti panaudota vertinimo tikslais (žr. atsakymą į 55 dalies pastabą). Siekdama pagerinti informacijos standartizavimą ir palyginamumą 2007–2013 m. laikotarpiu, Komisija apibrėžė „pagrindinius rodiklius“ (darbinio dokumento Nr. 2 dėl priežiūros ir vertinimo rodiklių I priedas). Komisija skatina valstybes nares taikyti šiuos pagrindinius našumo ir rezultatų rodiklius ne projektų, o programų lygmeniu.

| 55. | 2000–2006 m. ERPF ex post vertinimas organizuojamas pagal 11 darbo paketų, pagal kuriuos vertinamas bendras politikos poveikis, įskaitant atrinktus teminius aspektus. Vienas iš šių darbo paketų specialiai skirtas turimai informacijai apie rodiklius visuose programavimo dokumentuose rinkti. Duomenų rinkimo darbo paketas palengvins su kitais darbo paketais dirbančių konsultantų darbą – jų užduotis bus gauti trūkstamus duomenis ir atlikti realius vertinimus. Nors ex post vertinime Komisija daugiausia vertins investicijas, bendrai finansuojamas iš ERPF bendruoju politikos, o ne atskirų projektų lygmeniu, pagal vieną iš darbo paketų bus analizuojamas kiekvieno didelės apimties transporto projekto poveikis. Dirbant pagal kitą paketą, bus sukaupta informacijos apie didelės apimties projektų poveikį užimtumui. Taip pat bus dirbama su didelės apimties infrastruktūros projektų vieneto sąnaudomis (žr. atsakymą į 48 dalies b punkto pastabą).
  2009 m. Komisija atliks 2000–2006 m. laikotarpio Sanglaudos fondo projektų ex post vertinimą. |
| --- | --- |

55.

2000–2006 m. ERPF ex post vertinimas organizuojamas pagal 11 darbo paketų, pagal kuriuos vertinamas bendras politikos poveikis, įskaitant atrinktus teminius aspektus. Vienas iš šių darbo paketų specialiai skirtas turimai informacijai apie rodiklius visuose programavimo dokumentuose rinkti. Duomenų rinkimo darbo paketas palengvins su kitais darbo paketais dirbančių konsultantų darbą – jų užduotis bus gauti trūkstamus duomenis ir atlikti realius vertinimus. Nors ex post vertinime Komisija daugiausia vertins investicijas, bendrai finansuojamas iš ERPF bendruoju politikos, o ne atskirų projektų lygmeniu, pagal vieną iš darbo paketų bus analizuojamas kiekvieno didelės apimties transporto projekto poveikis. Dirbant pagal kitą paketą, bus sukaupta informacijos apie didelės apimties projektų poveikį užimtumui. Taip pat bus dirbama su didelės apimties infrastruktūros projektų vieneto sąnaudomis (žr. atsakymą į 48 dalies b punkto pastabą).

2009 m. Komisija atliks 2000–2006 m. laikotarpio Sanglaudos fondo projektų ex post vertinimą.

NAUJI 2007–2013 M. LAIKOTARPIO TEISĖS AKTAI

| 57. | Komisija taip pat atkreipia dėmesį į patobulintas paraiškų formas, kurių duomenys bus registruojami centrinėje duomenų bazėje SFC2007, vidaus instrukcijų atnaujinimą (įtraukiant specialų atsakingiems pareigūnams skirtą atmintinės skyrių), programinės įrangos naudojimą tikrinant ENA parametrų bei rezultatų darną ir nuoseklumą, taip pat pradėtą naudoti techninės pagalbos priemonę projektus rengiančioms valstybėms narėms – JASPERS (Joint Assistance for Projects in European Regions). Taip pat žr. atsakymus į 22, 24, 29, 43 ir 44 dalių pastabas. |
| --- | --- |

57.

Komisija taip pat atkreipia dėmesį į patobulintas paraiškų formas, kurių duomenys bus registruojami centrinėje duomenų bazėje SFC2007, vidaus instrukcijų atnaujinimą (įtraukiant specialų atsakingiems pareigūnams skirtą atmintinės skyrių), programinės įrangos naudojimą tikrinant ENA parametrų bei rezultatų darną ir nuoseklumą, taip pat pradėtą naudoti techninės pagalbos priemonę projektus rengiančioms valstybėms narėms – JASPERS (Joint Assistance for Projects in European Regions). Taip pat žr. atsakymus į 22, 24, 29, 43 ir 44 dalių pastabas.

| 58. | Nors pagrindinis dėmesys bus skiriamas ex post vertinimui programų lygmeniu, Komisija, kaip ir 2000–2006 m. laikotarpio ex post vertinime, remsis didelės apimties projektų duomenimis (žr. atsakymą į 55 dalies pastabą). Be to, ji toliau skatins valstybes nares atlikti savanoriškus vertinimus, inter alia projektų ir sektorių lygmenimis. |
| --- | --- |

58.

Nors pagrindinis dėmesys bus skiriamas ex post vertinimui programų lygmeniu, Komisija, kaip ir 2000–2006 m. laikotarpio ex post vertinime, remsis didelės apimties projektų duomenimis (žr. atsakymą į 55 dalies pastabą). Be to, ji toliau skatins valstybes nares atlikti savanoriškus vertinimus, inter alia projektų ir sektorių lygmenimis.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 59. | Reikėtų atsižvelgti į reguliavimo aplinkos apribojimus 2000–2006 m.






  a) | Komisija iš esmės jau atliko išsamų įvertinimą. Dauguma 2000–2006 m. projektų buvo pateikti po 2003 m. |
| --- | --- | --- |

59.

Reikėtų atsižvelgti į reguliavimo aplinkos apribojimus 2000–2006 m.

a)

Komisija iš esmės jau atliko išsamų įvertinimą. Dauguma 2000–2006 m. projektų buvo pateikti po 2003 m.

| b) | Komisija sutinka, kad finansavimo paraiškų kokybė buvo nevienoda, o investicinių gamybos projektų paraiškų kokybė buvo gana prasta. Komisija iš esmės stengėsi pagerinti dokumentų kokybę prašydama pateikti paaiškinimų. Buvo patobulintas 2007–2013 m. laikotarpio didelės apimties projektų paraiškų Komisijos nagrinėjimo teisinis pagrindas ir priemonės. |
| --- | --- |

b)

Komisija sutinka, kad finansavimo paraiškų kokybė buvo nevienoda, o investicinių gamybos projektų paraiškų kokybė buvo gana prasta. Komisija iš esmės stengėsi pagerinti dokumentų kokybę prašydama pateikti paaiškinimų. Buvo patobulintas 2007–2013 m. laikotarpio didelės apimties projektų paraiškų Komisijos nagrinėjimo teisinis pagrindas ir priemonės.

| c) | 2000–2006 m. reglamentais buvo leidžiama gana lanksčiai nustatyti bendro finansavimo normas. |
| --- | --- |

c)

2000–2006 m. reglamentais buvo leidžiama gana lanksčiai nustatyti bendro finansavimo normas.

| 60. | Didelės apimties projektams skiriama labai daug lėšų, todėl Komisija mano, kad svarbu taikyti griežtesnę paraiškų teikimo procedūrą ir atidžiau nagrinėti šiuos projektus. Tai padeda užtikrinti didžiausią poveikį regionų vystymuisi ir veiksmingą Bendrijos išteklių naudojimą.
  Komisija ėmėsi priemonių, siekdama pagerinti tiek valstybių narių projektų paraiškų rengimą, tiek savo vertinimo procedūrą. Šios priemonės turės didžiausią poveikį 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

60.

Didelės apimties projektams skiriama labai daug lėšų, todėl Komisija mano, kad svarbu taikyti griežtesnę paraiškų teikimo procedūrą ir atidžiau nagrinėti šiuos projektus. Tai padeda užtikrinti didžiausią poveikį regionų vystymuisi ir veiksmingą Bendrijos išteklių naudojimą.

Komisija ėmėsi priemonių, siekdama pagerinti tiek valstybių narių projektų paraiškų rengimą, tiek savo vertinimo procedūrą. Šios priemonės turės didžiausią poveikį 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

| 61. | a) | Nuo 2000 m. nėra teisės aktais nustatyto pagrindo reikalauti, kad valstybės narės atliktų ex post vertinimus projektų lygmeniu, nors skatinama tai daryti. Ex post projektų vertinimą reikėjo atlikti tik Sanglaudos fondui ir šį vertinimą Komisija atliko. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Nuo 2000 m. nėra teisės aktais nustatyto pagrindo reikalauti, kad valstybės narės atliktų ex post vertinimus projektų lygmeniu, nors skatinama tai daryti. Ex post projektų vertinimą reikėjo atlikti tik Sanglaudos fondui ir šį vertinimą Komisija atliko.

| b) | Komisija pripažino buvus trūkumų duomenyse, pateiktuose 1994–1999 m. laikotarpio paraiškose, ir ėmėsi priemonių, kad pagerintų duomenų rinkimą 2000–2006 m. ir kad dar labiau šį procesą pagerintų 2007–2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

b)

Komisija pripažino buvus trūkumų duomenyse, pateiktuose 1994–1999 m. laikotarpio paraiškose, ir ėmėsi priemonių, kad pagerintų duomenų rinkimą 2000–2006 m. ir kad dar labiau šį procesą pagerintų 2007–2013 m. laikotarpiu.

| c) | Atlikti vertinimą trukdė tam tikri priežiūros duomenų trūkumai. Imtasi priemonių šiems trūkumams pašalinti, ypač 2007–2013 m. laikotarpiu. Tačiau Komisija nemano, kad netiesioginio poveikio priežiūrą galima atlikti projekto lygmeniu (žr. atsakymą į 49 dalies pastabą). |
| --- | --- |

c)

Atlikti vertinimą trukdė tam tikri priežiūros duomenų trūkumai. Imtasi priemonių šiems trūkumams pašalinti, ypač 2007–2013 m. laikotarpiu. Tačiau Komisija nemano, kad netiesioginio poveikio priežiūrą galima atlikti projekto lygmeniu (žr. atsakymą į 49 dalies pastabą).

| 62. | Nors renkamuose 2000–2006 m. laikotarpio duomenyse iš tiesų yra trūkumų ir nenuoseklumų, padėtis pagerėjo, o į ankstesnių vertinimų trūkumus atsižvelgta planuojant 2000–2006 m. laikotarpio vertinimus. |
| --- | --- |

62.

Nors renkamuose 2000–2006 m. laikotarpio duomenyse iš tiesų yra trūkumų ir nenuoseklumų, padėtis pagerėjo, o į ankstesnių vertinimų trūkumus atsižvelgta planuojant 2000–2006 m. laikotarpio vertinimus.

| 63. | Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacijomis ir ketina užtikrinti, kad patobulintos reguliavimo nuostatos būtų tinkamai įgyvendinamos.






  a) | Reglamentuose nustatyti griežtesni paraiškose privalomos teikti informacijos reikalavimai, patikslintos ES dotacijos dydžio nustatymo taisyklės, atnaujintos vidaus instrukcijos, o procedūros šiuo metu kompiuterizuojamos. |
| --- | --- | --- |

63.

Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacijomis ir ketina užtikrinti, kad patobulintos reguliavimo nuostatos būtų tinkamai įgyvendinamos.

a)

Reglamentuose nustatyti griežtesni paraiškose privalomos teikti informacijos reikalavimai, patikslintos ES dotacijos dydžio nustatymo taisyklės, atnaujintos vidaus instrukcijos, o procedūros šiuo metu kompiuterizuojamos.

| b) | Dėl darbinio dokumento dėl ekonominės naudos analizės ir atnaujinto ENA vadovo, taip pat dėl griežtesnių paraiškoms keliamų reikalavimų ir kompiuterizuoto paraiškų tvarkymo, turėtų pagerėti ENA kokybė, būtų nustatyti bendri projektų vertinimo principai. |
| --- | --- |

b)

Dėl darbinio dokumento dėl ekonominės naudos analizės ir atnaujinto ENA vadovo, taip pat dėl griežtesnių paraiškoms keliamų reikalavimų ir kompiuterizuoto paraiškų tvarkymo, turėtų pagerėti ENA kokybė, būtų nustatyti bendri projektų vertinimo principai.

| c) | 2007–2013 m. reglamentuose nustatytos aiškesnės ES įnašo į pajamų duodančius projektus nustatymo taisyklės. Darbiniame dokumente pateiktos naujųjų taisyklių taikymo rekomendacijos. Komisija įsitikinusi, kad koreguojant dotaciją turėtų būti vadovaujamasi finansine analize, kurioje netiesiogiai atsižvelgiama į kai kuriuos socialinius ir ekonominius aspektus. |
| --- | --- |

c)

2007–2013 m. reglamentuose nustatytos aiškesnės ES įnašo į pajamų duodančius projektus nustatymo taisyklės. Darbiniame dokumente pateiktos naujųjų taisyklių taikymo rekomendacijos. Komisija įsitikinusi, kad koreguojant dotaciją turėtų būti vadovaujamasi finansine analize, kurioje netiesiogiai atsižvelgiama į kai kuriuos socialinius ir ekonominius aspektus.

| 64. | a) | Komisija sutinka, kad didelės apimties projektų ex post vertinimai galėtų būti naudingi valstybėms narėms, todėl visada skatino taikyti šią praktiką ir ketina toliau tai daryti. Vis dėlto Komisijos nuomone, bendresnį ekonominį poveikį regione daugeliu atvejų galima geriau įvertinti programos lygmeniu. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Komisija sutinka, kad didelės apimties projektų ex post vertinimai galėtų būti naudingi valstybėms narėms, todėl visada skatino taikyti šią praktiką ir ketina toliau tai daryti. Vis dėlto Komisijos nuomone, bendresnį ekonominį poveikį regione daugeliu atvejų galima geriau įvertinti programos lygmeniu.

| b) | Valstybėms narėms skirtose Komisijos priežiūros rekomendacijose atsižvelgiama į būsimų vertinimų poreikius – svarbus vaidmuo atliekant šiuos vertinimus ir toliau teks projektų duomenims. Naujoji elektroninių informacijos mainų priemonė palengvins projektų struktūrinių duomenų, privalomų pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą, rinkimą.
  Metinėse įgyvendinimo ataskaitose reikės pateikti informaciją apie didelės apimties projektų įgyvendinimo pažangą ir finansavimą. |
| --- | --- |

b)

Valstybėms narėms skirtose Komisijos priežiūros rekomendacijose atsižvelgiama į būsimų vertinimų poreikius – svarbus vaidmuo atliekant šiuos vertinimus ir toliau teks projektų duomenims. Naujoji elektroninių informacijos mainų priemonė palengvins projektų struktūrinių duomenų, privalomų pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą, rinkimą.

Metinėse įgyvendinimo ataskaitose reikės pateikti informaciją apie didelės apimties projektų įgyvendinimo pažangą ir finansavimą.

| c) | Naujosiose paraiškų formose konkrečiai prašoma apibūdinti pradinę padėtį, kartu pateikiant reikiamus našumo ir įnašo į programos tikslų įgyvendinimą rodiklius. |
| --- | --- |

c)

Naujosiose paraiškų formose konkrečiai prašoma apibūdinti pradinę padėtį, kartu pateikiant reikiamus našumo ir įnašo į programos tikslų įgyvendinimą rodiklius.

| 65. | Komisija įsitikinusi, kad didelės apimties projektams svarbu nustatyti papildomus reikalavimus ir papildomai juos tikrinti, nes šiems projektams skiriami dideli ištekliai. Atliekant bet kokią Audito Rūmų pasiūlytą peržiūrą, reikėtų atsižvelgti į procedūrų patobulinimų, kuriuos Komisija pasiūlė 2007–2013 m. laikotarpiui, poveikį. |
| --- | --- |

65.

Komisija įsitikinusi, kad didelės apimties projektams svarbu nustatyti papildomus reikalavimus ir papildomai juos tikrinti, nes šiems projektams skiriami dideli ištekliai. Atliekant bet kokią Audito Rūmų pasiūlytą peržiūrą, reikėtų atsižvelgti į procedūrų patobulinimų, kuriuos Komisija pasiūlė 2007–2013 m. laikotarpiui, poveikį.

---