# Úradný vestník C 49/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 49 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5122. februára 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 49

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5122. februára 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2008/C 049/01 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2007 – 2010 | 1 |
| 2008/C 049/02 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2007 – 2011 | 5 |
| 2008/C 049/03 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2007 – 2010 | 8 |
| 2008/C 049/04 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2007 – 2011 | 12 |
| 2008/C 049/05 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2007 – 2010 | 16 |
| 2008/C 049/06 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2007 – 2011 | 20 |
| 2008/C 049/07 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2007/2008 – 2012/2013 | 25 |
| 2008/C 049/08 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2007 – 2011 | 29 |
| 2008/C 049/09 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2007 – 2012 | 34 |
| 2008/C 049/10 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na obdobie rokov 2007 – 2010 | 39 |
| 2008/C 049/11 | Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenska na obdobie rokov 2007 – 2010 | 44 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2008/C 049/01

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2007 – 2010

1

2008/C 049/02

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2007 – 2011

5

2008/C 049/03

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2007 – 2010

8

2008/C 049/04

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2007 – 2011

12

2008/C 049/05

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2007 – 2010

16

2008/C 049/06

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2007 – 2011

20

2008/C 049/07

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2007/2008 – 2012/2013

25

2008/C 049/08

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2007 – 2011

29

2008/C 049/09

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2007 – 2012

34

2008/C 049/10

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na obdobie rokov 2007 – 2010

39

2008/C 049/11

Stanovisko Rady z 12. februára 2008, k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenska na obdobie rokov 2007 – 2010

44

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 049/12 | Výmenný kurz eura | 48 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 049/12

Výmenný kurz eura

48

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/1

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2007 – 2010

(2008/C 49/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2010.

| (2) | Luxembursko zaznamenáva od zastavenia poklesu v období rokov 2001 – 2003 nové obdobie silného rastu. V období rokov 2004 – 2007 vzrástol reálny HDP v priemere o 5,25 % a domáca zamestnanosť o viac ako 3 % ročne. Za týchto okolností bolo Luxembursko schopné vrátiť verejné financie opäť do prebytku. Rast by mal zostať silný počas celého daného obdobia, hoci sa predpokladá, že sa v nadchádzajúcich rokoch mierne spomalí. Napriek v súčasnosti priaznivým podmienkam hospodárstva, a najmä verejných financií, bude v Luxembursku problém spojený so starnutím obyvateľstva zvlášť závažný a dlhodobá udržateľnosť je preto významnou výzvou. |
| --- | --- |

(2)

Luxembursko zaznamenáva od zastavenia poklesu v období rokov 2001 – 2003 nové obdobie silného rastu. V období rokov 2004 – 2007 vzrástol reálny HDP v priemere o 5,25 % a domáca zamestnanosť o viac ako 3 % ročne. Za týchto okolností bolo Luxembursko schopné vrátiť verejné financie opäť do prebytku. Rast by mal zostať silný počas celého daného obdobia, hoci sa predpokladá, že sa v nadchádzajúcich rokoch mierne spomalí. Napriek v súčasnosti priaznivým podmienkam hospodárstva, a najmä verejných financií, bude v Luxembursku problém spojený so starnutím obyvateľstva zvlášť závažný a dlhodobá udržateľnosť je preto významnou výzvou.

| (3) | Program obsahuje dva rôzne scenáre pre makroekonomické a rozpočtové prognózy: „základný“ scenár a „vedľajší“ scenár. „Základný“ scenár je označený v programe ako referenčný scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Predpokladá sa v ňom pokles reálneho HDP zo 6 % v roku 2007 na priemerne 4,5 % počas obdobia rokov 2008 – 2010. Prognózy programu týkajúce sa inflácie v roku 2008 sa vzhľadom na zrýchlenie rastu spotrebiteľských cien na konci roku 2007 a posledné zvýšenie cien energií zdajú podhodnotené. Rast nákladov na pracovnú silu v Luxembursku výrazne prekračuje priemer EÚ od začiatku tohto tisícročia a v programe sa predpokladá, že zostane pomerne silný počas celého programového obdobia, čo môže postupne oslabiť konkurencieschopnosť krajiny. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva rôzne scenáre pre makroekonomické a rozpočtové prognózy: „základný“ scenár a „vedľajší“ scenár. „Základný“ scenár je označený v programe ako referenčný scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Predpokladá sa v ňom pokles reálneho HDP zo 6 % v roku 2007 na priemerne 4,5 % počas obdobia rokov 2008 – 2010. Prognózy programu týkajúce sa inflácie v roku 2008 sa vzhľadom na zrýchlenie rastu spotrebiteľských cien na konci roku 2007 a posledné zvýšenie cien energií zdajú podhodnotené. Rast nákladov na pracovnú silu v Luxembursku výrazne prekračuje priemer EÚ od začiatku tohto tisícročia a v programe sa predpokladá, že zostane pomerne silný počas celého programového obdobia, čo môže postupne oslabiť konkurencieschopnosť krajiny.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa výška prebytku verejných financií v roku 2007 odhaduje na 1,2 % HDP a v aktualizácii programu stability z roku 2007 na 1,0 % HDP oproti cieľovej úrovni 0,9 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii. Hlavným dôvodom tohto veľkého rozdielu oproti cieľovej úrovni je podstatná revízia údajov týkajúcich sa verejných financií v posledných rokoch, ktorá viedla k značnému navýšeniu sáld verejných financií od roku 2005. Táto zmena znamená, že Luxembursko bolo v posledných rokoch stále na úrovni svojho strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení) odhadovaný vo výške 0,75 % HDP. To je omnoho lepší výsledok ako výsledok plánovaný v aktualizácii z roku 2006 na dosiahnutie strednodobého cieľa počínajúc rokom 2007. Hoci zlepšenie salda verejných financií v roku 2007 dosiahlo polovicu salda plánovaného v aktualizácii z roku 2006 a tento nad očakávania dobrý výsledok je takmer v celom rozsahu dôsledkom rozsiahlej revízie údajov týkajúcich sa verejných financií, plnením rozpočtu v roku 2007 sa dosiahli ciele uvedené v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k aktualizácii z roku 2006 (3). Rada konštatuje, že to je taktiež v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007. |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa výška prebytku verejných financií v roku 2007 odhaduje na 1,2 % HDP a v aktualizácii programu stability z roku 2007 na 1,0 % HDP oproti cieľovej úrovni 0,9 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii. Hlavným dôvodom tohto veľkého rozdielu oproti cieľovej úrovni je podstatná revízia údajov týkajúcich sa verejných financií v posledných rokoch, ktorá viedla k značnému navýšeniu sáld verejných financií od roku 2005. Táto zmena znamená, že Luxembursko bolo v posledných rokoch stále na úrovni svojho strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení) odhadovaný vo výške 0,75 % HDP. To je omnoho lepší výsledok ako výsledok plánovaný v aktualizácii z roku 2006 na dosiahnutie strednodobého cieľa počínajúc rokom 2007. Hoci zlepšenie salda verejných financií v roku 2007 dosiahlo polovicu salda plánovaného v aktualizácii z roku 2006 a tento nad očakávania dobrý výsledok je takmer v celom rozsahu dôsledkom rozsiahlej revízie údajov týkajúcich sa verejných financií, plnením rozpočtu v roku 2007 sa dosiahli ciele uvedené v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k aktualizácii z roku 2006 (3). Rada konštatuje, že to je taktiež v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007.

| (5) | Vzhľadom na tieto revidované údaje sa v súčasnom programe už nepočíta s rozpočtovou konsolidáciou ako v predchádzajúcom programe. V súčasnosti je hlavným cieľom jeho strednodobej rozpočtovej stratégie udržať nominálny prebytok v priemere vo výške okolo 1 % HDP a naďalej s dostatočnou rezervou dodržiavať strednodobý cieľ počas celého programového obdobia. Predpokladá sa, že sa v dôsledku zníženia dane z príjmov fyzických osôb zníži celkový prebytok z 1,0 % HDP v roku 2007 na 0,8 % HDP v roku 2008 a v ďalších rokoch sa bude postupne zvyšovať. Primárny prebytok sa bude vyvíjať podobne. Plánuje sa dosiahnutie nárastu prebytku od roku 2007 do roku 2010 prostredníctvom poklesu podielu výdavkov na HDP o 0,9 percentuálneho bodu, čo viac ako vyrovná pokles podielu príjmov o 0,7 percentuálneho bodu. Tieto číselné údaje, s výnimkou roku 2008, v ktorom odrážajú opatrenia obsiahnuté v rozpočte, predstavujú skôr predpoklady nezmenených politík ako ciele odrážajúce zavedenie politických opatrení. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na tieto revidované údaje sa v súčasnom programe už nepočíta s rozpočtovou konsolidáciou ako v predchádzajúcom programe. V súčasnosti je hlavným cieľom jeho strednodobej rozpočtovej stratégie udržať nominálny prebytok v priemere vo výške okolo 1 % HDP a naďalej s dostatočnou rezervou dodržiavať strednodobý cieľ počas celého programového obdobia. Predpokladá sa, že sa v dôsledku zníženia dane z príjmov fyzických osôb zníži celkový prebytok z 1,0 % HDP v roku 2007 na 0,8 % HDP v roku 2008 a v ďalších rokoch sa bude postupne zvyšovať. Primárny prebytok sa bude vyvíjať podobne. Plánuje sa dosiahnutie nárastu prebytku od roku 2007 do roku 2010 prostredníctvom poklesu podielu výdavkov na HDP o 0,9 percentuálneho bodu, čo viac ako vyrovná pokles podielu príjmov o 0,7 percentuálneho bodu. Tieto číselné údaje, s výnimkou roku 2008, v ktorom odrážajú opatrenia obsiahnuté v rozpočte, predstavujú skôr predpoklady nezmenených politík ako ciele odrážajúce zavedenie politických opatrení.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú vo všeobecnosti vyvážené. Vychádzajú z reálneho makroekonomického scenára a zdajú sa dosiahnuteľné. Výsledky by mohli byť v skutočnosti ešte o niečo lepšie ako výsledky predpokladané v programe, najmä v dôsledku obozretných prognóz príjmov a dobrých doterajších výsledkov krajiny týkajúcich sa rozpočtovej výkonnosti. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú vo všeobecnosti vyvážené. Vychádzajú z reálneho makroekonomického scenára a zdajú sa dosiahnuteľné. Výsledky by mohli byť v skutočnosti ešte o niečo lepšie ako výsledky predpokladané v programe, najmä v dôsledku obozretných prognóz príjmov a dobrých doterajších výsledkov krajiny týkajúcich sa rozpočtovej výkonnosti.

| (7) | V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe s veľkou rezervou stačí na udržanie strednodobého cieľa počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. Pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe je v súlade s paktom stability a rastu počas celého obdobia. Rada konštatuje, že je tiež v súlade so smerovaniami euroskupiny z apríla 2007. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe s veľkou rezervou stačí na udržanie strednodobého cieľa počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. Pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe je v súlade s paktom stability a rastu počas celého obdobia. Rada konštatuje, že je tiež v súlade so smerovaniami euroskupiny z apríla 2007.

| (8) | Zdá sa, že Luxembursko je vystavené strednému riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet patrí medzi najvyššie v EÚ a spôsobuje ho najmä značný očakávaný nárast výdavkov na dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, nižší pomer dlhu k HDP, značné aktíva získané v systéme sociálneho zabezpečenia a primárny štrukturálny prebytok prispievajú k vyrovnaniu očakávaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. To však nepostačuje na pokrytie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a, ako uznali luxemburské orgány, zavedenie opatrení zameraných na obmedzenie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Luxembursko je vystavené strednému riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet patrí medzi najvyššie v EÚ a spôsobuje ho najmä značný očakávaný nárast výdavkov na dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, nižší pomer dlhu k HDP, značné aktíva získané v systéme sociálneho zabezpečenia a primárny štrukturálny prebytok prispievajú k vyrovnaniu očakávaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. To však nepostačuje na pokrytie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a, ako uznali luxemburské orgány, zavedenie opatrení zameraných na obmedzenie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že program stability je v určitom rozsahu zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým opatrenia v programe stability sú v súlade s národným programom reforiem z roku 2005 a s jeho vykonávacou správou z októbra 2007, napríklad plánované zvýšenie výdavkov na výskum a vývoj a nové investičné projekty v oblasti železničnej a cestnej infraštruktúry. Dôsledky pre rozpočet tých reforiem národného programu reforiem, ktoré majú priamy vplyv na rozpočet, sa odrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že program stability je v určitom rozsahu zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým opatrenia v programe stability sú v súlade s národným programom reforiem z roku 2005 a s jeho vykonávacou správou z októbra 2007, napríklad plánované zvýšenie výdavkov na výskum a vývoj a nové investičné projekty v oblasti železničnej a cestnej infraštruktúry. Dôsledky pre rozpočet tých reforiem národného programu reforiem, ktoré majú priamy vplyv na rozpočet, sa odrážajú v rozpočtových prognózach programu stability.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne zosúladená so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými do integrovaných usmernení pre jednotlivé štáty a s usmerneniami pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie. Predovšetkým sa dodnes nezačala žiadna reforma dôchodkového systému s cieľom zvýšiť udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne zosúladená so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými do integrovaných usmernení pre jednotlivé štáty a s usmerneniami pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie. Predovšetkým sa dodnes nezačala žiadna reforma dôchodkového systému s cieľom zvýšiť udržateľnosť verejných financií.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je, že verejné financie sa v súvislosti so silným rastom HDP a zamestnanosti opätovne dostali do prebytku. Nedávno uverejnené revidované údaje naznačujú, že zhoršenie verejných financií bolo omnoho obmedzenejšie, ako sa pôvodne odhadovalo. V dôsledku toho Luxembursko stále dosahuje svoj strednodobý cieľ a vývoj salda verejných financií v programe je v každom roku aspoň o 1 % HDP lepší ako v predchádzajúcej aktualizácii. Hoci zníženia daní budú viesť k menšiemu poklesu prebytku v roku 2008, program sa zameriava na udržanie prebytku vo výške 1 % HDP v priemere počas celého obdobia. Makroekonomický scenár a rozpočtové ciele programu sa zdajú reálne a rozpočtové výsledky môžu byť dokonca o niečo lepšie ako sa plánovalo. Luxembursko však bude v nadchádzajúcich desaťročiach musieť znášať zvlášť ťažkú záťaž spojenú so starnutím obyvateľstva a dodnes neboli prijaté žiadne nápravné opatrenia. To vysvetľuje, prečo sa krajina považuje za stredne rizikovú z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, napriek tomu, že jej súčasná rozpočtová pozícia je zdravá.

V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na plánovaný veľmi vysoký rast výdavkov súvisiacich s vekom sa Luxembursko vyzýva, aby zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením opatrení štrukturálnej reformy, najmä v oblasti dôchodkov.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | – |
| PS nov. 2006 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | – |
| PS nov. 2006 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | – |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | – |
| PS nov. 2006 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS nov. 2007 | – | – | – | – | – |
| KOM nov. 2007 | – | – | – | – | – |
| PS nov. 2006 | – | – | – | – | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | – |
| PS nov. 2006 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | – |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | – |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | – |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | – |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | – |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| KOM nov. 2007 | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | – |
| PS nov. 2006 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | – |
| Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2007

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

KOM nov. 2007

6,1

5,2

4,7

4,5

–

PS nov. 2006

5,5

4,0

5,0

4,0

–

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2007

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

KOM nov. 2007

3,0

2,5

2,8

2,3

–

PS nov. 2006

2,9

1,4

2,0

2,0

–

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2007

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

KOM nov. 2007 (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

–

PS nov. 2006

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS nov. 2007

–

–

–

–

–

KOM nov. 2007

–

–

–

–

–

PS nov. 2006

–

–

–

–

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2007

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

KOM nov. 2007

0,7

1,2

1,0

1,4

–

PS nov. 2006

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2007

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

KOM nov. 2007

0,9

1,3

1,2

1,5

–

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

–

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS nov. 2007

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM nov. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

–

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

–

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS nov. 2007

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM nov. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

–

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2007

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

KOM nov. 2007

6,6

6,6

6,0

5,4

–

PS nov. 2006

7,5

8,2

8,5

8,5

–

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2007 a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.

(3)  Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 24.

(4)  Chýbajú najmä údaje o sektorových saldách s výnimkou salda verejných financií.

(5)  Produkčná medzera a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % a 4,9 % v období rokov 2006 – 2009.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V najnovšom programe ani v predpovediach Komisie z jesene 2007 nie sú uvedené žiadne jednorazové alebo iné dočasné opatrenia v období rokov 2007 – 2010.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/5

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2007 – 2011

(2008/C 49/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2011.

| (2) | Makroekonomický výkon Fínska bol v posledných rokoch silný a vyvážený, pričom rast v posledných rokoch výrazne prekročil počiatočné očakávania. Súčasná cyklická konjunktúra hospodárskej činnosti sa vhodne využila na vytvorenie rozpočtových prebytkov a na prípravu na vplyv starnutia obyvateľstva, čím sa výrazne znížilo riziko spojené s udržateľnosťou verejných financií. Predpokladá sa však, že blížiaca sa demografická zmena utlmí hospodársky rast už na konci programového obdobia a povedie k menšiemu fiškálnemu prebytku, čo si vyžaduje stálu kontrolu verejných výdavkov. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický výkon Fínska bol v posledných rokoch silný a vyvážený, pričom rast v posledných rokoch výrazne prekročil počiatočné očakávania. Súčasná cyklická konjunktúra hospodárskej činnosti sa vhodne využila na vytvorenie rozpočtových prebytkov a na prípravu na vplyv starnutia obyvateľstva, čím sa výrazne znížilo riziko spojené s udržateľnosťou verejných financií. Predpokladá sa však, že blížiaca sa demografická zmena utlmí hospodársky rast už na konci programového obdobia a povedie k menšiemu fiškálnemu prebytku, čo si vyžaduje stálu kontrolu verejných výdavkov.

| (3) | Na základe makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP v programovom období spomalí, pričom v období rokov 2008 – 2009 zostane vyšší ako 3 % a do roku 2011 klesne tesne nad hranicu 2 %. Podľa v súčasnosti dostupných informácii (2) sa zdá, že sa tento scenár zakladá na pravdepodobných predpokladoch rastu, v prípade rokov 2010 a 2011 je skôr opatrný. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú reálne. |
| --- | --- |

(3)

Na základe makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP v programovom období spomalí, pričom v období rokov 2008 – 2009 zostane vyšší ako 3 % a do roku 2011 klesne tesne nad hranicu 2 %. Podľa v súčasnosti dostupných informácii (2) sa zdá, že sa tento scenár zakladá na pravdepodobných predpokladoch rastu, v prípade rokov 2010 a 2011 je skôr opatrný. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú reálne.

| (4) | V súčasnej aktualizácii programu sa prebytok verejných financií v roku 2007 odhaduje na 4,5 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2007, v porovnaní s cieľom 2,8 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. To je spôsobené prenesením lepšieho výsledku, ako sa očakávalo v roku 2006, a pozitívnym prekvapením spojeným s rastom v roku 2007, ktoré zvýšilo verejné príjmy, pričom výdavky boli vo veľkej miere obmedzené v súlade s predchádzajúcimi plánmi. Plnenie rozpočtu na rok 2007 bolo vo všeobecnosti v súlade so stanoviskom Rady k predchádzajúcemu programu (3). Rada tiež poznamenáva, že rozpočet na rok 2007 bol vo všeobecnosti v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007. |
| --- | --- |

(4)

V súčasnej aktualizácii programu sa prebytok verejných financií v roku 2007 odhaduje na 4,5 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2007, v porovnaní s cieľom 2,8 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. To je spôsobené prenesením lepšieho výsledku, ako sa očakávalo v roku 2006, a pozitívnym prekvapením spojeným s rastom v roku 2007, ktoré zvýšilo verejné príjmy, pričom výdavky boli vo veľkej miere obmedzené v súlade s predchádzajúcimi plánmi. Plnenie rozpočtu na rok 2007 bolo vo všeobecnosti v súlade so stanoviskom Rady k predchádzajúcemu programu (3). Rada tiež poznamenáva, že rozpočet na rok 2007 bol vo všeobecnosti v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007.

| (5) | Základným cieľom programu je zabezpečenie udržateľnosti verejných financií vzhľadom na starnutie obyvateľstva. Strednodobý cieľ Fínska, tak ako v predchádzajúcom programe, je definovaný ako prebytok verejných financií vo výške 2 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a ostatných dočasných opatrení. Základné a primárne saldo sa má každý rok znižovať, i keď z vysokej úrovne v roku 2007. V programe sa plánuje udržanie štrukturálnych prebytkov nad úrovňou strednodobého cieľa počas celého programového obdobia. V porovnaní s predchádzajúcim programom sa v novej aktualizácii plánuje, že štrukturálny prebytok (vypočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky) bude v roku 2007 vyšší o 1,5 percentuálneho bodu, do roku 2010 sa však v obidvoch aktualizáciách plánuje rovnaké štrukturálne saldo. Rýchlejší pokles prebytku v najnovšej aktualizácii je vysvetlený iba minimálnym poklesom pomeru výdavkov, pričom pomer príjmov klesne výraznejšie. Pokles pomeru príjmov odráža fázovanie oznámeného znižovania daní, ako aj obozretne plánované príjmy v súvislosti s rastom HDP. Menej výrazný pokles pomeru výdavkov v porovnaní s predchádzajúcim programom odráža postupné zvyšovanie viacročných rozpočtových stropov pre ústrednú vládu, pričom zvýšenie výdavkov je prenesené do roku 2008, prvého roku vládnutia novej vlády. |
| --- | --- |

(5)

Základným cieľom programu je zabezpečenie udržateľnosti verejných financií vzhľadom na starnutie obyvateľstva. Strednodobý cieľ Fínska, tak ako v predchádzajúcom programe, je definovaný ako prebytok verejných financií vo výške 2 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a ostatných dočasných opatrení. Základné a primárne saldo sa má každý rok znižovať, i keď z vysokej úrovne v roku 2007. V programe sa plánuje udržanie štrukturálnych prebytkov nad úrovňou strednodobého cieľa počas celého programového obdobia. V porovnaní s predchádzajúcim programom sa v novej aktualizácii plánuje, že štrukturálny prebytok (vypočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky) bude v roku 2007 vyšší o 1,5 percentuálneho bodu, do roku 2010 sa však v obidvoch aktualizáciách plánuje rovnaké štrukturálne saldo. Rýchlejší pokles prebytku v najnovšej aktualizácii je vysvetlený iba minimálnym poklesom pomeru výdavkov, pričom pomer príjmov klesne výraznejšie. Pokles pomeru príjmov odráža fázovanie oznámeného znižovania daní, ako aj obozretne plánované príjmy v súvislosti s rastom HDP. Menej výrazný pokles pomeru výdavkov v porovnaní s predchádzajúcim programom odráža postupné zvyšovanie viacročných rozpočtových stropov pre ústrednú vládu, pričom zvýšenie výdavkov je prenesené do roku 2008, prvého roku vládnutia novej vlády.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. V roku 2008 by mohol byť rozpočtový výsledok lepší ako výsledok plánovaný v programe vzhľadom na výrazne obozretné prognózy daňových príjmov na tento rok. Určité riziko by mohlo vyplynúť z rýchleho rastu miezd vo verejnom sektore, čo kladie vyšší tlak na výdavky. Na druhej strane, obozretné prognózy rastu na ďalšie roky spojené s konzervatívnymi prognózami príjmov vyrovnávajú negatívne riziká. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. V roku 2008 by mohol byť rozpočtový výsledok lepší ako výsledok plánovaný v programe vzhľadom na výrazne obozretné prognózy daňových príjmov na tento rok. Určité riziko by mohlo vyplynúť z rýchleho rastu miezd vo verejnom sektore, čo kladie vyšší tlak na výdavky. Na druhej strane, obozretné prognózy rastu na ďalšie roky spojené s konzervatívnymi prognózami príjmov vyrovnávajú negatívne riziká.

| (7) | Vzhľadom na toto hodnotenie rizika by rozpočtová pozícia v programe umožnila dosiahnutie strednodobého cieľa so značným rozpätím počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. To je v súlade s paktom stability a rastu. Fiškálna expanzia je však plánovaná na rok 2008, čo naznačuje pokles štrukturálneho prebytku o 0,5 percentuálneho bodu HDP podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 a 1 percentuálneho bodu podľa programu. Hoci sa očakáva, že sa v priebehu roka 2008 hospodárske podmienky zmenia z „priaznivého obdobia“ na neutrálne, nie je nepravdepodobné, že sa priaznivé hospodárske podmienky predchádzajúcich rokov rozšíria aj na rok 2008. Existuje preto riziko, že sa pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe môže v roku 2008 zmeniť na procyklickú. Možný procyklický stimul pre hospodárstvo bude však pravdepodobne obmedzený a fiškálna politika už v nasledujúcom roku preberie vo veľkej miere neutrálnu pozíciu. Stále sa udrží značný rozpočtový prebytok. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na toto hodnotenie rizika by rozpočtová pozícia v programe umožnila dosiahnutie strednodobého cieľa so značným rozpätím počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. To je v súlade s paktom stability a rastu. Fiškálna expanzia je však plánovaná na rok 2008, čo naznačuje pokles štrukturálneho prebytku o 0,5 percentuálneho bodu HDP podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 a 1 percentuálneho bodu podľa programu. Hoci sa očakáva, že sa v priebehu roka 2008 hospodárske podmienky zmenia z „priaznivého obdobia“ na neutrálne, nie je nepravdepodobné, že sa priaznivé hospodárske podmienky predchádzajúcich rokov rozšíria aj na rok 2008. Existuje preto riziko, že sa pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe môže v roku 2008 zmeniť na procyklickú. Možný procyklický stimul pre hospodárstvo bude však pravdepodobne obmedzený a fiškálna politika už v nasledujúcom roku preberie vo veľkej miere neutrálnu pozíciu. Stále sa udrží značný rozpočtový prebytok.

| (8) | Zdá sa, že Fínsko je vystavené nízkemu riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Hoci je dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet vyšší ako priemer EÚ, prijaté dôchodkové reformy pomohli obmedziť plánovaný nárast výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2007 s vysokým štrukturálnym prebytkom, ako sa odhaduje v programe, výrazne prispieva k vyváženiu dlhodobého vplyvu starnutia na rozpočet a veľké množstvo aktív nahromadených v dôchodkových schémach pomôže pri financovaní časti nárastu výdavkov na dôchodky. Udržanie vysokých primárnych prebytkov by prispelo k obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Fínsko je vystavené nízkemu riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Hoci je dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet vyšší ako priemer EÚ, prijaté dôchodkové reformy pomohli obmedziť plánovaný nárast výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2007 s vysokým štrukturálnym prebytkom, ako sa odhaduje v programe, výrazne prispieva k vyváženiu dlhodobého vplyvu starnutia na rozpočet a veľké množstvo aktív nahromadených v dôchodkových schémach pomôže pri financovaní časti nárastu výdavkov na dôchodky. Udržanie vysokých primárnych prebytkov by prispelo k obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že program stability je zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým, opatrenia uvedené vo vykonávacej správe národného programu reforiem na obmedzenie rizík spojených so starnutím obyvateľstva sú neoddeliteľnou súčasťou stratégie programu stability. Predpokladá sa zachovanie silného záväzku týkajúceho sa opatrení na zvýšenie produktivity verejných služieb s cieľom obmedziť tlaky na výdavky. Viacročné rozpočtové stropy ústrednej vlády, ktoré tvoria základ prognóz programu stability, súčasne poskytnú stabilné hranice nákladov na opatrenia národného programu reforiem. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že program stability je zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým, opatrenia uvedené vo vykonávacej správe národného programu reforiem na obmedzenie rizík spojených so starnutím obyvateľstva sú neoddeliteľnou súčasťou stratégie programu stability. Predpokladá sa zachovanie silného záväzku týkajúceho sa opatrení na zvýšenie produktivity verejných služieb s cieľom obmedziť tlaky na výdavky. Viacročné rozpočtové stropy ústrednej vlády, ktoré tvoria základ prognóz programu stability, súčasne poskytnú stabilné hranice nákladov na opatrenia národného programu reforiem.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými do integrovaných usmernení pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými do integrovaných usmernení pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je taký, že v programe sa plánujú stále vysoké prebytky, hoci sa budú počas programového obdobia znižovať. Hoci sú riziká spojené s rozpočtovými cieľmi celkove vyvážené, zdá sa, že fiškálne prognózy v programe na rok 2008 sú určitým spôsobom opatrné. Strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a mala by obmedziť riziká spojené s dlhodobou udržateľnosťou. Pokračovanie v obmedzovaní výdavkov zostane rozhodujúcim z hľadiska odstránenia rizika procyklickej fiškálnej pozície v roku 2008 a úpravy postupu nižšieho rastu a súvisiaceho pomalšieho rastu daňových príjmov v celom programovom období.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2007 | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | – | – |
| PS dec. 2006 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | – |
| Inflácia HISC (8)

  (%) | PS nov. 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2007 | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | – | – |
| PS dec. 2006 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | – |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2007 | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | – | – |
| PS dec. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| KOM nov. 2007 | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | – | – |
| PS dec. 2006 | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| KOM nov. 2007 | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | – | – |
| PS dec. 2006 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| KOM nov. 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | – | – |
| PS dec. 2006 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | – |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | – | – |
| PS dec. 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | neuv. |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | – | – |
| PS dec. 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| KOM nov. 2007 | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | – | – |
| PS dec. 2006 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | – |
| Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2007

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

KOM nov. 2007

5,0

4,3

3,4

2,8

–

–

PS dec. 2006

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

–

Inflácia HISC (8)

(%)

PS nov. 2007

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

KOM nov. 2007

1,3

1,5

2,4

2,1

–

–

PS dec. 2006

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

–

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2007

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

KOM nov. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

–

–

PS dec. 2006

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS nov. 2007

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

KOM nov. 2007

5,9

5,3

5,2

5,1

–

–

PS dec. 2006

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2007

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

KOM nov. 2007

3,8

4,6

4,2

4,0

–

–

PS dec. 2006

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2007

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

KOM nov. 2007

5,3

6,0

5,6

5,3

–

–

PS dec. 2006

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

–

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS nov. 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM nov. 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

–

–

PS dec. 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

neuv.

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS nov. 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM nov. 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

–

–

PS dec. 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2007

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

KOM nov. 2007

39,2

35,7

32,4

29,8

–

–

PS dec. 2006

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

–

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňujú najmä jesenné predpovede útvarov Komisie a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.

(3)  Ú. v. EÚ C 71, 28.3.2007, s. 1.

(4)  Chýbajú najmä externé predpoklady na ďalšie roky a prognózy inflácie sú predložené na základe CPI a nie na základe HISC. Údaje o „jednorazových a ostatných dočasných opatreniach“ taktiež nie sú výslovne uvedené v tabuľkách (ani spomenuté v texte).

(5)  Produkčná medzera a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % a 3,2 % v období rokov 2006 – 2009.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V najnovšom programe ani v predpovediach Komisie z jesene 2007 nie sú uvedené žiadne jednorazové opatrenia.

(8)  V najnovšom programe sa uvádzajú prognózy inflácie skôr na základe vnútroštátneho CPI ako HISC. Inflácia CPI bola v roku 2007 výrazne vyššia ako inflácia HISC. Fínske orgány uviedli, že zodpovedajúce prognózy inflácie HISC na obdobie rokov 2006 – 2008 sú 1,3 %, 1,6 % a 2,3 % a v zostávajúcich rokoch nebudú medzi obidvomi súbormi žiadne rozdiely.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/8

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2007 – 2010

(2008/C 49/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2010.

| (2) | Rast HDP Holandska od roku 2006 opäť výrazne prekonáva potenciálny rast. Súčasné zlepšenie sa vo všeobecnosti hodnotí ako pravidelné cyklické zlepšenie a nezamieňa sa vo veľkom rozsahu za vyšší potenciálny rast, ako tomu bolo počas pomerne dlhého obdobia rozmachu na konci 90. rokov. Okrem toho, vo väčšej miere sa zakladá na domácich i vonkajších zdrojoch rastu. Vzhľadom na dobrú východiskovú pozíciu však môže napätie na trhu práce pomerne skoro vytvárať tlaky na zvýšenie miezd a cien. |
| --- | --- |

(2)

Rast HDP Holandska od roku 2006 opäť výrazne prekonáva potenciálny rast. Súčasné zlepšenie sa vo všeobecnosti hodnotí ako pravidelné cyklické zlepšenie a nezamieňa sa vo veľkom rozsahu za vyšší potenciálny rast, ako tomu bolo počas pomerne dlhého obdobia rozmachu na konci 90. rokov. Okrem toho, vo väčšej miere sa zakladá na domácich i vonkajších zdrojoch rastu. Vzhľadom na dobrú východiskovú pozíciu však môže napätie na trhu práce pomerne skoro vytvárať tlaky na zvýšenie miezd a cien.

| (3) | Podľa makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí z 2,75 % v roku 2007 na 2,5 % v roku 2008 a 1,75 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že tento scenár vychádza z realistických predpokladov rastu do roku 2008 a z opatrných predpokladov rastu v ďalších rokoch. Vzhľadom na to, že na holandskom trhu práce už vidieť známky „prehriatia“, pri ktorých sa očakáva, že sa vyvinie tlak na rast miezd, sa prognózy programu týkajúce sa inflácie vo výške 2 % od roku 2009 zdajú podhodnotené. |
| --- | --- |

(3)

Podľa makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí z 2,75 % v roku 2007 na 2,5 % v roku 2008 a 1,75 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že tento scenár vychádza z realistických predpokladov rastu do roku 2008 a z opatrných predpokladov rastu v ďalších rokoch. Vzhľadom na to, že na holandskom trhu práce už vidieť známky „prehriatia“, pri ktorých sa očakáva, že sa vyvinie tlak na rast miezd, sa prognózy programu týkajúce sa inflácie vo výške 2 % od roku 2009 zdajú podhodnotené.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 i v programe (hoci sa v ňom uvádza aj posledný úradný odhad 0,2 % HDP a výsledok by podľa najnovších informácií mohol byť ešte lepší) sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje vo výške 0,4 % HDP. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability bol ako cieľ stanovený prebytok vo výške 0,2 % HDP. Hlavné faktory, ktoré prispievajú k tomuto zhoršeniu, sú prekročenie výdavkov (najmä v zdravotníctve) a nižšie tržby z plynu, pričom daňové príjmy sa vyvíjali lepšie ako sa plánovalo. Hoci rozpočtová politika v roku 2007 naďalej dodržiava svoj strednodobý cieľ, nebola v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability (3), v ktorej sa Holandsko vyzvalo, aby udržalo silnú štrukturálnu pozíciu v roku 2007 a v nasledujúcom období, a týmto spôsobom sa vyhlo procyklickej fiškálnej politike v priaznivom období. Rada poznamenáva, že rozpočtová politika nebola v roku 2007 ani v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky skupiny Eurogroup z apríla 2007, pretože sa nezabránilo prekročeniu výdavkov a neočakávané mimoriadne príjmy sa použili iba čiastočne na zníženie verejného deficitu a dlhu. |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 i v programe (hoci sa v ňom uvádza aj posledný úradný odhad 0,2 % HDP a výsledok by podľa najnovších informácií mohol byť ešte lepší) sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje vo výške 0,4 % HDP. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability bol ako cieľ stanovený prebytok vo výške 0,2 % HDP. Hlavné faktory, ktoré prispievajú k tomuto zhoršeniu, sú prekročenie výdavkov (najmä v zdravotníctve) a nižšie tržby z plynu, pričom daňové príjmy sa vyvíjali lepšie ako sa plánovalo. Hoci rozpočtová politika v roku 2007 naďalej dodržiava svoj strednodobý cieľ, nebola v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability (3), v ktorej sa Holandsko vyzvalo, aby udržalo silnú štrukturálnu pozíciu v roku 2007 a v nasledujúcom období, a týmto spôsobom sa vyhlo procyklickej fiškálnej politike v priaznivom období. Rada poznamenáva, že rozpočtová politika nebola v roku 2007 ani v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky skupiny Eurogroup z apríla 2007, pretože sa nezabránilo prekročeniu výdavkov a neočakávané mimoriadne príjmy sa použili iba čiastočne na zníženie verejného deficitu a dlhu.

| (5) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie štrukturálneho prebytku, t. j. cyklicky upraveného prebytku bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške 1 % HDP na konci plánovaného volebného obdobia v roku 2011. Holandsko preto počas celého programového obdobia plánuje v plnej miere dodržiavať svoj strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je štrukturálny deficit v rozsahu 0,5 až 1 % HDP. Po výraznom zhoršení v roku 2007 sa v programe plánuje návrat k nízkym, vo všeobecnosti stabilným celkovým prebytkom. Primárne saldo sa vyvíja podobne, pričom v období rokov 2008 – 2010 sa ustáli na úrovni 2,75 % HDP. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability sa predpokladalo spomalenie rastu skôr v roku 2008 ako v roku 2009 a zameralo sa na vo všeobecnosti vyvážený rozpočet verejných financií až do roku 2008 a na prebytok takmer 1 % HDP v roku 2009. V súčasnej aktualizácii sa celková úprava počas programového obdobia v plnom rozsahu zakladá na príjmoch a plánuje sa v roku 2008. Je spôsobená najmä nárastom tržieb z plynu, miernemu nárastu sociálnych príspevkov a priaznivými prognózami hospodárskeho rastu. Plánuje sa, že verejné výdavky sa budú riadiť výdavkovými stropmi v reálnom vyjadrení, ktoré boli stanovené na celé volebné obdobie v návrhu rozpočtu na rok 2008. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie štrukturálneho prebytku, t. j. cyklicky upraveného prebytku bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške 1 % HDP na konci plánovaného volebného obdobia v roku 2011. Holandsko preto počas celého programového obdobia plánuje v plnej miere dodržiavať svoj strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je štrukturálny deficit v rozsahu 0,5 až 1 % HDP. Po výraznom zhoršení v roku 2007 sa v programe plánuje návrat k nízkym, vo všeobecnosti stabilným celkovým prebytkom. Primárne saldo sa vyvíja podobne, pričom v období rokov 2008 – 2010 sa ustáli na úrovni 2,75 % HDP. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability sa predpokladalo spomalenie rastu skôr v roku 2008 ako v roku 2009 a zameralo sa na vo všeobecnosti vyvážený rozpočet verejných financií až do roku 2008 a na prebytok takmer 1 % HDP v roku 2009. V súčasnej aktualizácii sa celková úprava počas programového obdobia v plnom rozsahu zakladá na príjmoch a plánuje sa v roku 2008. Je spôsobená najmä nárastom tržieb z plynu, miernemu nárastu sociálnych príspevkov a priaznivými prognózami hospodárskeho rastu. Plánuje sa, že verejné výdavky sa budú riadiť výdavkovými stropmi v reálnom vyjadrení, ktoré boli stanovené na celé volebné obdobie v návrhu rozpočtu na rok 2008.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené až do roku 2008, pričom od roku 2009 by výsledky mohli byť lepšie ako plánované, pretože hospodársky rast môže byť vyšší, ako sa predpokladá v programe. Na druhej strane je ešte potrebné úplne špecifikovať údaje týkajúce sa plánovaných opatrení. Ak bude hospodársky rast lepší ako sa plánuje v programe, malo by sa to prejaviť lepším rozpočtovým výsledkom od roku 2009 s cieľom zabrániť procyklickej pozícii fiškálnej politiky. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené až do roku 2008, pričom od roku 2009 by výsledky mohli byť lepšie ako plánované, pretože hospodársky rast môže byť vyšší, ako sa predpokladá v programe. Na druhej strane je ešte potrebné úplne špecifikovať údaje týkajúce sa plánovaných opatrení. Ak bude hospodársky rast lepší ako sa plánuje v programe, malo by sa to prejaviť lepším rozpočtovým výsledkom od roku 2009 s cieľom zabrániť procyklickej pozícii fiškálnej politiky.

| (7) | V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe vo veľkom rozsahu postačuje na udržanie strednodobého cieľa, ako sa predpokladá v programe. Pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe je v súlade s paktom stability a rastu počas celého obdobia. Rada taktiež podotýka, že rozpočet na rok 2008 je v súlade so smerovaniami skupiny Eurogroup z apríla 2007. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe vo veľkom rozsahu postačuje na udržanie strednodobého cieľa, ako sa predpokladá v programe. Pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe je v súlade s paktom stability a rastu počas celého obdobia. Rada taktiež podotýka, že rozpočet na rok 2008 je v súlade so smerovaniami skupiny Eurogroup z apríla 2007.

| (8) | Zdá sa, že Holandsko je vystavené strednému riziku, pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako priemer EÚ. Spôsobuje ho najmä pomerne vysoký nárast podielu dôchodkových výdavkov na HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Plánovaný budúci rast podielu daňových príjmov na HDP v dôsledku odloženého zdanenia súkromných dôchodkov by však čiastočne vyvážil nárast verejných výdavkov v dlhodobom horizonte. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prispieva k vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na pokrytie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom, najmä vzhľadom na zhoršenie primárneho štrukturálneho salda v roku 2007 oproti roku 2006. Zabezpečenie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, ako sa už predpokladá v programe, a/alebo implementácia reformných opatrení, ktoré obmedzujú plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom, by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Holandsko je vystavené strednému riziku, pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako priemer EÚ. Spôsobuje ho najmä pomerne vysoký nárast podielu dôchodkových výdavkov na HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Plánovaný budúci rast podielu daňových príjmov na HDP v dôsledku odloženého zdanenia súkromných dôchodkov by však čiastočne vyvážil nárast verejných výdavkov v dlhodobom horizonte. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prispieva k vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na pokrytie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom, najmä vzhľadom na zhoršenie primárneho štrukturálneho salda v roku 2007 oproti roku 2006. Zabezpečenie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, ako sa už predpokladá v programe, a/alebo implementácia reformných opatrení, ktoré obmedzujú plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom, by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že program stability je dobre zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým, hoci sa v programe neuvádza kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu národného programu reforiem, v obidvoch dokumentoch sa preberajú príslušné podskupiny opatrení zahrnutých v „šesťpilierovej stratégii“ vlády, ktorá preklenuje politiku verejných financií v súčasnom volebnom období. So zameraním na opatrenia s priamym účinkom na rozpočet sa v obidvoch dokumentoch uvádza postupné ukončenie prevoditeľnosti daňového úveru v priebehu obdobia 15 rokov začínajúceho v roku 2009. Program stability sa okrem toho odvoláva na plány znížiť príspevky v nezamestnanosti zamestnancov a zamestnávateľov v roku 2009, ktoré sa budú financovať zvýšením sadzby DPH v tom istom roku. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že program stability je dobre zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým, hoci sa v programe neuvádza kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu národného programu reforiem, v obidvoch dokumentoch sa preberajú príslušné podskupiny opatrení zahrnutých v „šesťpilierovej stratégii“ vlády, ktorá preklenuje politiku verejných financií v súčasnom volebnom období. So zameraním na opatrenia s priamym účinkom na rozpočet sa v obidvoch dokumentoch uvádza postupné ukončenie prevoditeľnosti daňového úveru v priebehu obdobia 15 rokov začínajúceho v roku 2009. Program stability sa okrem toho odvoláva na plány znížiť príspevky v nezamestnanosti zamestnancov a zamestnávateľov v roku 2009, ktoré sa budú financovať zvýšením sadzby DPH v tom istom roku.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými do integrovaných usmernení pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými do integrovaných usmernení pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné a väčšina nepovinných údajov. |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné a väčšina nepovinných údajov.

Celkový záver je, že sa program zameriava na dosiahnutie a udržanie vo všeobecnosti stabilného prebytku, čím sa zaručí zdravá rozpočtová pozícia počas celého obdobia. Hoci bola fiškálna politika v priaznivom hospodárskom období v roku 2007 procyklická, rozpočtová pozícia v programe je od roku 2008 v súlade s paktom. Riziká spojené s rozpočtovými cieľmi sa v roku 2008 zdajú vo všeobecnosti vyvážené. Ak bude hospodársky rast lepší ako opatrný hospodársky scenár, malo by to sa od roku 2009 prejaviť lepším rozpočtovým výsledkom, ako sa plánuje. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Holandsko je vystavené strednému riziku.

V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na plánovaný vysoký rast výdavkov súvisiacich s vekom a nedávne zhoršenie štrukturálneho salda sa Holandsko vyzýva, aby zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií zabezpečením rozpočtovej konsolidácie, ako sa plánuje v programe.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2007 | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2007 | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2007 | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Produkčná medzera (4)

  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2007 | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| PS nov. 2006 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | neuv. |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| KOM nov. 2007 | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | neuv. |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | neuv. |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | neuv. |
| Cyklicky upravené saldo (4)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| KOM nov. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | neuv. |
| Štrukturálne saldo (6)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| KOM nov. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | neuv. |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| KOM nov. 2007 | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | neuv. |
| PS nov. 2006 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2007

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

KOM nov. 2007

3,0

2,7

2,6

2,5

neuv.

PS nov. 2006

3,25

3

1,75

1,75

neuv.

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2007

1,7

1,5

2,25

2

2

KOM nov. 2007

1,7

1,6

2,3

2,7

neuv.

PS nov. 2006

1,5

1,75

1,75

1,75

neuv.

Produkčná medzera (4)

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2007

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

KOM nov. 2007 (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

neuv.

PS nov. 2006

– 0,5

0,6

0,6

0,3

neuv.

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS nov. 2007

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

KOM nov. 2007

7,3

6,6

7,2

7,9

neuv.

PS nov. 2006

6,9

6,7

7,1

7,5

neuv.

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2007

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

KOM nov. 2007

0,6

– 0,4

0,5

1,3

neuv.

PS nov. 2006

0,1

0,2

0,3

0,9

neuv.

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2007

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

KOM nov. 2007

2,8

1,8

2,7

3,3

neuv.

PS nov. 2006

2,4

2,4

2,4

2,9

neuv.

Cyklicky upravené saldo (4)

(% HDP)

PS nov. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

KOM nov. 2007

1,1

– 0,2

0,5

1,1

neuv.

PS nov. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,7

neuv.

Štrukturálne saldo (6)

(% HDP)

PS nov. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

KOM nov. 2007

1,1

– 0,2

0,5

0,7

neuv.

PS nov. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,4

neuv.

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2007

47,9

46,8

45

43

41,2

KOM nov. 2007

47,9

46,8

44,8

41,7

neuv.

PS nov. 2006

50,2

47,9

46,3

44,2

neuv.

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie Komisie z októbra 2007 týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem.

(3)  Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 21.

(4)  Produkčná medzera a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(5)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % a 2,2 % v období rokov 2006 – 2009.

(6)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu a predpovedí Komisie z jesene 2007 jednorazové alebo iné dočasné opatrenia v roku 2009 predstavujú 0,3 % HDP; tieto opatrenia znižujú deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/12

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2007 – 2011

(2008/C 49/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2011.

| (2) | Hospodársky rast v Nemecku bol v rokoch 2006 a 2007 výrazne vyšší ako v prvej polovici desaťročia. Udržiavané obmedzovanie miezd, ako aj štrukturálne reformy pomohli pri opätovnom získaní konkurencieschopnosti a podnietení rastu zamestnanosti. Výrazné zlepšenie na trhu práce podporuje prognózu stáleho oživovania domáceho dopytu, ktoré pomáha vyrovnať očakávaný nižší príspevok rastu z čistého vonkajšieho dopytu.
  Rýchlosť rozpočtovej konsolidácie bola pozoruhodná. Saldo verejných financií sa zmenilo z deficitu vo výške takmer 3,5 % HDP v roku 2005 na nízky prebytok v roku 2007. Podobne štrukturálny deficit sa znížil o 2,5 percentuálneho bodu HDP medzi rokmi 2005 a 2007. Základom konsolidácie bola kontrola verejných výdavkov, ktoré sa znížili z takmer 47 % HDP v roku 2005 na úroveň nižšiu ako 44 % v roku 2007. To je dôsledkom konsolidačných opatrení prijatých po roku 2005, ale aj skutočnosti, že sa neočakávane vysoké daňové príjmy neminuli, ale použili sa na zníženie deficitu. |
| --- | --- |

(2)

Hospodársky rast v Nemecku bol v rokoch 2006 a 2007 výrazne vyšší ako v prvej polovici desaťročia. Udržiavané obmedzovanie miezd, ako aj štrukturálne reformy pomohli pri opätovnom získaní konkurencieschopnosti a podnietení rastu zamestnanosti. Výrazné zlepšenie na trhu práce podporuje prognózu stáleho oživovania domáceho dopytu, ktoré pomáha vyrovnať očakávaný nižší príspevok rastu z čistého vonkajšieho dopytu.

Rýchlosť rozpočtovej konsolidácie bola pozoruhodná. Saldo verejných financií sa zmenilo z deficitu vo výške takmer 3,5 % HDP v roku 2005 na nízky prebytok v roku 2007. Podobne štrukturálny deficit sa znížil o 2,5 percentuálneho bodu HDP medzi rokmi 2005 a 2007. Základom konsolidácie bola kontrola verejných výdavkov, ktoré sa znížili z takmer 47 % HDP v roku 2005 na úroveň nižšiu ako 44 % v roku 2007. To je dôsledkom konsolidačných opatrení prijatých po roku 2005, ale aj skutočnosti, že sa neočakávane vysoké daňové príjmy neminuli, ale použili sa na zníženie deficitu.

| (3) | Podľa makroekonomického scenáru, z ktorého program vychádza, sa plánuje, že sa rast reálneho HDP spomalí z 2,4 % v roku 2007 na 2 % v roku 2008 a na 1,5 % v priemere počas zostávajúcej časti programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa tento scenár zdá pravdepodobný do roku 2008 a opatrný v ďalších rokoch. V rokoch 2009 – 2011 by mal rast HDP zostať nižší, ako sú jeho možnosti, zamestnanosť by sa však mala stále zvyšovať. Predpokladá sa, že rast miezd zostane mierny, a teda nepovedie k inflačnému tlaku. Zlepšenie vývoja cenovej konkurencieschopnosti zaznamenané v poslednom desaťročí sa však ukončí. |
| --- | --- |

(3)

Podľa makroekonomického scenáru, z ktorého program vychádza, sa plánuje, že sa rast reálneho HDP spomalí z 2,4 % v roku 2007 na 2 % v roku 2008 a na 1,5 % v priemere počas zostávajúcej časti programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa tento scenár zdá pravdepodobný do roku 2008 a opatrný v ďalších rokoch. V rokoch 2009 – 2011 by mal rast HDP zostať nižší, ako sú jeho možnosti, zamestnanosť by sa však mala stále zvyšovať. Predpokladá sa, že rast miezd zostane mierny, a teda nepovedie k inflačnému tlaku. Zlepšenie vývoja cenovej konkurencieschopnosti zaznamenané v poslednom desaťročí sa však ukončí.

| (4) | V aktualizovanom programe sa v roku 2007 plánuje vyvážený rozpočet, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2007, v ktorej sa plánuje prebytok vo výške 0,1 % HDP oproti cieľovému deficitu vo výške 1,5 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Výrazné rozpočtové zlepšenie v porovnaní s cieľom vyplynulo zo základného vplyvu spôsobeného nižším ako plánovaným deficitom v roku 2006, silnejším cyklickým vplyvom a prísnejšou fiškálnou pozíciou. Plnenie rozpočtu v roku 2007 bolo v súlade s politickým odporúčaním Rady uvedeným v jej stanovisku z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability (3). Rada poznamenáva, že plnenie rozpočtu bolo takisto v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007, keďže sa neočakávané daňové príjmy v plnej miere použili na zníženie deficitu. |
| --- | --- |

(4)

V aktualizovanom programe sa v roku 2007 plánuje vyvážený rozpočet, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2007, v ktorej sa plánuje prebytok vo výške 0,1 % HDP oproti cieľovému deficitu vo výške 1,5 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Výrazné rozpočtové zlepšenie v porovnaní s cieľom vyplynulo zo základného vplyvu spôsobeného nižším ako plánovaným deficitom v roku 2006, silnejším cyklickým vplyvom a prísnejšou fiškálnou pozíciou. Plnenie rozpočtu v roku 2007 bolo v súlade s politickým odporúčaním Rady uvedeným v jej stanovisku z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability (3). Rada poznamenáva, že plnenie rozpočtu bolo takisto v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007, keďže sa neočakávané daňové príjmy v plnej miere použili na zníženie deficitu.

| (5) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V programe sa na jej dosiahnutie navrhuje pokračovanie v rozpočtovej konsolidácii pri zlepšovaní podmienok pre rast a zamestnanosť. Strednodobý cieľ, ktorým je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), sa do veľkej miery dosiahol v roku 2007. V programe sa predpokladá, že sa štrukturálne saldo v roku 2008 mierne oslabí a potom sa následne zlepší, s prípadným dosiahnutím strednodobého cieľa opäť v roku 2010 a štrukturálneho prebytku do roku 2011 (vypočítaného podľa spoločne odsúhlasenej metodiky). V predchádzajúcom programe sa nepredpokladalo dosiahnutie strednodobého cieľa v programovom období. Okrem toho sa predpokladá, že hospodárske podmienky podporia pohyb na účtoch verejných financií do nízkeho prebytku. Zlepšovanie primárneho salda sa vyvíja rovnakým spôsobom, pričom do roku 2011 dosiahne prebytok vo výške 3,5 % HDP. Plánovaná konsolidácia sa v plnej miere zakladá na výdavkoch. To by viac ako vyrovnalo pokles príjmov spôsobený najmä reformou daní z príjmov právnických osôb a znížením sadzby príspevku na poistenie v nezamestnanosti v roku 2008. V skutočnosti by sa pomer výdavkov znížil o 2,5 percentuálneho bodu na 41,5 % HDP do roku 2011, čo sa plánuje dosiahnuť najmä prostredníctvom obmedzenia sociálnych výdavkov. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, pri ktorom sa v roku 2007 odhaduje pokles na 65 % HDP, čo je stále nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, sa v priebehu celého programového obdobia zníži o ďalších 7,5 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V programe sa na jej dosiahnutie navrhuje pokračovanie v rozpočtovej konsolidácii pri zlepšovaní podmienok pre rast a zamestnanosť. Strednodobý cieľ, ktorým je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), sa do veľkej miery dosiahol v roku 2007. V programe sa predpokladá, že sa štrukturálne saldo v roku 2008 mierne oslabí a potom sa následne zlepší, s prípadným dosiahnutím strednodobého cieľa opäť v roku 2010 a štrukturálneho prebytku do roku 2011 (vypočítaného podľa spoločne odsúhlasenej metodiky). V predchádzajúcom programe sa nepredpokladalo dosiahnutie strednodobého cieľa v programovom období. Okrem toho sa predpokladá, že hospodárske podmienky podporia pohyb na účtoch verejných financií do nízkeho prebytku. Zlepšovanie primárneho salda sa vyvíja rovnakým spôsobom, pričom do roku 2011 dosiahne prebytok vo výške 3,5 % HDP. Plánovaná konsolidácia sa v plnej miere zakladá na výdavkoch. To by viac ako vyrovnalo pokles príjmov spôsobený najmä reformou daní z príjmov právnických osôb a znížením sadzby príspevku na poistenie v nezamestnanosti v roku 2008. V skutočnosti by sa pomer výdavkov znížil o 2,5 percentuálneho bodu na 41,5 % HDP do roku 2011, čo sa plánuje dosiahnuť najmä prostredníctvom obmedzenia sociálnych výdavkov. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, pri ktorom sa v roku 2007 odhaduje pokles na 65 % HDP, čo je stále nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, sa v priebehu celého programového obdobia zníži o ďalších 7,5 percentuálneho bodu.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vyvážené. Makroekonomický výhľad je pravdepodobný v roku 2008 a opatrný v nasledujúcich rokoch. V posledných dvoch rokoch sa skutočná rozpočtová situácia vyvíjala lepšie, ako sa plánovalo. Zdá sa, že v program prevzal štrukturálne zlepšenie vyplývajúce z reforiem trhu práce, ktoré majú pokračovať počas celého programového obdobia. Pretože sa neplánujú nijaké ďalšie reformy, plánovaný výsledok hospodárenia vyžaduje stály záväzok udržiavať pevnú kontrolu nad výdavkami. Podobne, riziká spojené s plánovaným vývojom pomeru dlhu k HDP sa zdajú byť vyvážené. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vyvážené. Makroekonomický výhľad je pravdepodobný v roku 2008 a opatrný v nasledujúcich rokoch. V posledných dvoch rokoch sa skutočná rozpočtová situácia vyvíjala lepšie, ako sa plánovalo. Zdá sa, že v program prevzal štrukturálne zlepšenie vyplývajúce z reforiem trhu práce, ktoré majú pokračovať počas celého programového obdobia. Pretože sa neplánujú nijaké ďalšie reformy, plánovaný výsledok hospodárenia vyžaduje stály záväzok udržiavať pevnú kontrolu nad výdavkami. Podobne, riziká spojené s plánovaným vývojom pomeru dlhu k HDP sa zdajú byť vyvážené.

| (7) | V zmysle tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe postačuje na vrátenie sa k strednodobému cieľu do roku 2010, ako sa plánuje v programe. Dostatočné bezpečnostné rozpätie na to, aby sa zabránilo prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách, bude zabezpečené počas celého programového obdobia. Plánované fiškálne uvoľnenie o približne 0,5 % HDP však spôsobí aj odklon od strednodobého cieľa, avšak len v roku 2008. Pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe preto nemusí byť úplne v súlade s paktom stability a rastu. Rada poznamenáva, že rozpočtové plány na rok 2008 zostávajú v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007. Napokon, pri zohľadnení rizík týkajúcich uvedených prognóz dlhu sa zdá, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe postačuje na vrátenie sa k strednodobému cieľu do roku 2010, ako sa plánuje v programe. Dostatočné bezpečnostné rozpätie na to, aby sa zabránilo prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách, bude zabezpečené počas celého programového obdobia. Plánované fiškálne uvoľnenie o približne 0,5 % HDP však spôsobí aj odklon od strednodobého cieľa, avšak len v roku 2008. Pozícia fiškálnej politiky uvedená v programe preto nemusí byť úplne v súlade s paktom stability a rastu. Rada poznamenáva, že rozpočtové plány na rok 2008 zostávajú v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007. Napokon, pri zohľadnení rizík týkajúcich uvedených prognóz dlhu sa zdá, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote.

| (8) | Zdá sa, že Nemecko je vystavené strednému riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva je takmer na úrovni priemeru EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už schválenej dôchodkovej reformy o niečo pomalšie ako v mnohých iných krajinách. Na základe poslednej dôchodkovej reformy (2007) sa bude postupne zvyšovať zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku až na 67 rokov po roku 2012, čo by malo ďalej znížiť očakávaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prispieva k vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Nepostačuje však na úplné pokrytie tlakov na výdavky v budúcnosti. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zníženie pomeru dlhu k HDP pod referenčnú hodnotu uvedenú v Zmluve by prispelo k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Nemecko je vystavené strednému riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva je takmer na úrovni priemeru EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už schválenej dôchodkovej reformy o niečo pomalšie ako v mnohých iných krajinách. Na základe poslednej dôchodkovej reformy (2007) sa bude postupne zvyšovať zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku až na 67 rokov po roku 2012, čo by malo ďalej znížiť očakávaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prispieva k vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Nepostačuje však na úplné pokrytie tlakov na výdavky v budúcnosti. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zníženie pomeru dlhu k HDP pod referenčnú hodnotu uvedenú v Zmluve by prispelo k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií.

| (9) | Zatiaľ čo program stability nešpecifikuje priamy vplyv na rozpočet vo vykonávacej správe národného programu reforiem z jesene 2007, rozpočtové stratégie naznačené v obidvoch dokumentoch sa javia ako zosúladené. Základné opatrenia s priamym vplyvom na rozpočet navrhnuté vo vykonávacej správe národného programu reforiem sú spomenuté v programe stability, napríklad reforma daní z príjmu právnických osôb, zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, zníženie sadzby sociálnych dávok, zariadenia starostlivosti o deti a druhá fáza reformy federálneho systému s prehodnotením fiškálnych vzťahov medzi úrovňami vlády s cieľom zabezpečiť rozpočtovú disciplínu. |
| --- | --- |

(9)

Zatiaľ čo program stability nešpecifikuje priamy vplyv na rozpočet vo vykonávacej správe národného programu reforiem z jesene 2007, rozpočtové stratégie naznačené v obidvoch dokumentoch sa javia ako zosúladené. Základné opatrenia s priamym vplyvom na rozpočet navrhnuté vo vykonávacej správe národného programu reforiem sú spomenuté v programe stability, napríklad reforma daní z príjmu právnických osôb, zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, zníženie sadzby sociálnych dávok, zariadenia starostlivosti o deti a druhá fáza reformy federálneho systému s prehodnotením fiškálnych vzťahov medzi úrovňami vlády s cieľom zabezpečiť rozpočtovú disciplínu.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte Lisabonskej stratégie.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je taký, že Nemecko, ktoré má výhody zo stáleho silného rastu, použilo neočakávané príjmy na zníženie deficitu, a preto vo veľkom rozsahu dosiahlo svoj strednodobý cieľ v roku 2007, omnoho skôr ako sa predpokladalo v predchádzajúcom programe, čo je výsledok, za ktorý si zaslúži pochvalu. V roku 2008 by sa však verejné financie mohli vrátiť do štrukturálneho deficitu. V rozpočtovej stratégii sa predpokladá postupný návrat k strednodobému cieľu, ktorý je založený na udržiavanom obmedzovaní výdavkov v ďalších rokoch. Riziko spojené s rozpočtovými prognózami je neutrálne, pričom makroekonomický scenár na obdobie po roku 2008, z ktorého vychádzajú, je opatrný, plánovaný výsledok rozpočtového hospodárenia vyžaduje prijatie záväzku o udržiavaní pevnej kontroly nad výdavkami. Nemecko je vystavené strednému riziku, pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií.

V zmysle uvedeného hodnotenia sa Nemecko vyzýva, aby:

| i) | udržalo pozitívne výsledky dosiahnuté v roku 2007 udržaním pevnej kontroly nad výdavkami v súlade s programovými cieľmi a použitím neočakávaných mimoriadnych príjmov na zníženie dlhu, |
| --- | --- |

i)

udržalo pozitívne výsledky dosiahnuté v roku 2007 udržaním pevnej kontroly nad výdavkami v súlade s programovými cieľmi a použitím neočakávaných mimoriadnych príjmov na zníženie dlhu,

| ii) | zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií pokračovaním vo vykonávaní schválených hospodárskych reforiem, ktoré podporujú rast a zamestnanosť, a podporou dosiahnutej fiškálnej konsolidácie posilnením rozpočtových inštitúcií, najmä prostredníctvom pokračujúcej revízie federálnych fiškálnych vzťahov. |
| --- | --- |

ii)

zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií pokračovaním vo vykonávaní schválených hospodárskych reforiem, ktoré podporujú rast a zamestnanosť, a podporou dosiahnutej fiškálnej konsolidácie posilnením rozpočtových inštitúcií, najmä prostredníctvom pokračujúcej revízie federálnych fiškálnych vzťahov.

Rada tiež poznamenáva, že tieto opatrenia by boli v súlade so smerovaniami fiškálnej politiky euroskupiny z apríla 2007.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2007 | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | – | – |
| PS nov. 2006 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS dec. 2007 | – | – | – | – | – | – |
| KOM nov. 2007 | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | – | – |
| PS nov. 2006 | – | – | – | – | – | – |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS dec. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | – | – |
| PS nov. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS dec. 2007 | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM nov. 2007 | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | – | – |
| PS nov. 2006 | – | – | – | – | – | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS dec. 2007 | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | – | – |
| PS nov. 2006 | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | - |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS dec. 2007 | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| KOM nov. 2007 | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | – | – |
| PS nov. 2006 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | – |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS dec. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | – | – |
| PS nov. 2006 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | – |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS dec. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | – | – |
| PS nov. 2006 | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS dec. 2007 | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| KOM nov. 2007 | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | – | – |
| PS nov. 2006 | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | – |
| Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2007

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

KOM nov. 2007

2,9

2,5

2,1

2,2

–

–

PS nov. 2006

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

–

Inflácia HISC

(%)

PS dec. 2007

–

–

–

–

–

–

KOM nov. 2007

1,8

2,2

2

1,8

–

–

PS nov. 2006

–

–

–

–

–

–

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS dec. 2007

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

KOM nov. 2007 (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

–

–

PS nov. 2006

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS dec. 2007

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

KOM nov. 2007

5,2

5,8

5,8

6,1

–

–

PS nov. 2006

–

–

–

–

–

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS dec. 2007

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

KOM nov. 2007

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

–

–

PS nov. 2006

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

-

Primárne saldo

(% HDP)

PS dec. 2007

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

KOM nov. 2007

1,2

2,8

2,6

2,8

–

–

PS nov. 2006

0,5

1

1

1,5

2

–

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS dec. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

KOM nov. 2007

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

–

–

PS nov. 2006

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

–

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS dec. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

KOM nov. 2007

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

–

–

PS nov. 2006

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS dec. 2007

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

KOM nov. 2007

67,5

64,7

62,6

60,3

–

–

PS nov. 2006

68

67

66,5

65,5

64,5

–

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie Komisie z októbra 2007 týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem. Najnovšie ukazovatele by však poukazovali na trochu nižší rast v roku 2008.

(3)  Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 5.

(4)  V programe chýbajú najmä údaje o inflácii HISC a celkových sociálnych transferoch a nie všetky základné predpoklady, z ktorých vychádza makroekonomický scenár, sú podrobne objasnené.

(5)  Produkčná medzera a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 %, 1,6 %, 1,8 % a 1,9 % v období rokov 2006 – 2009.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia podľa najnovšieho programu v rokoch 2008 a 2009 predstavujú 0,1 % HDP s účinkom zvýšenia deficitu a podľa jesennej predpovede útvarov Komisie predstavujú 0,1 % HDP v rokoch 2007 a 2009 s účinkom zvýšenia deficitu.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/16

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2007 – 2010

(2008/C 49/05)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2010.

| (2) | Výkonnosť švédskeho hospodárstva bola v posledných rokoch veľmi dobrá. V roku 2007 hospodárstvo vstúpilo do zrelšieho štádia, čo sa prejavuje stálym domácim dopytom, ktorý zvyšujú rastúce investície a rast súkromnej spotreby. Vzhľadom na tieto skutočnosti boli aj švédske verejné financie silné, pričom sa dosiahli stále a výrazné prebytky verejných financií.
  Zdravé verejné financie podporil makroekonomický rámec zameraný na stabilitu, zdravý hospodársky rast a rozpočtový rámec založený na vnútroštátnych pravidlách. Hoci sa predpokladá, že hospodárska aktivita v nadchádzajúcich rokoch postupne klesne, očakáva sa, že hospodárske základy a fiškálna situácia zostanú priaznivé. Vzhľadom na tieto skutočnosti je dôležité, aby sa priestor na manévrovanie, vytvorený silnými verejnými financiami, nepoužil na stále zvyšovanie verejných výdavkov. Predovšetkým, ak by miestne samosprávy zvýšili výdavky v priaznivom období, mohlo by to viesť k trvalo vyšším výdavkom v budúcnosti, čo by narušilo plány postupne mierne znížiť pomer výdavkov k HDP a stratégiu vlády znížiť dane zameranú na podporu pracovných stimulov. |
| --- | --- |

(2)

Výkonnosť švédskeho hospodárstva bola v posledných rokoch veľmi dobrá. V roku 2007 hospodárstvo vstúpilo do zrelšieho štádia, čo sa prejavuje stálym domácim dopytom, ktorý zvyšujú rastúce investície a rast súkromnej spotreby. Vzhľadom na tieto skutočnosti boli aj švédske verejné financie silné, pričom sa dosiahli stále a výrazné prebytky verejných financií.

Zdravé verejné financie podporil makroekonomický rámec zameraný na stabilitu, zdravý hospodársky rast a rozpočtový rámec založený na vnútroštátnych pravidlách. Hoci sa predpokladá, že hospodárska aktivita v nadchádzajúcich rokoch postupne klesne, očakáva sa, že hospodárske základy a fiškálna situácia zostanú priaznivé. Vzhľadom na tieto skutočnosti je dôležité, aby sa priestor na manévrovanie, vytvorený silnými verejnými financiami, nepoužil na stále zvyšovanie verejných výdavkov. Predovšetkým, ak by miestne samosprávy zvýšili výdavky v priaznivom období, mohlo by to viesť k trvalo vyšším výdavkom v budúcnosti, čo by narušilo plány postupne mierne znížiť pomer výdavkov k HDP a stratégiu vlády znížiť dane zameranú na podporu pracovných stimulov.

| (3) | Program obsahuje tri rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „základný“ scenár, scenár „nízkeho rastu“ a scenár „vysokého rastu“. „Základný“ scenár sa považuje za referenčný scenár pre hodnotenie rozpočtových prognóz, hoci sa na základe v súčasnosti dostupných informácii (2) zdá, že vychádza z mierne optimistických prognóz rastu. Podľa tohto scenáru sa očakáva, že sa rast reálneho HDP spomalí z 3,2 % v roku 2007 v priemere na 2,6 % počas zostávajúcej časti programového obdobia. Prognózy inflácie v programe, kde sa predpokladá rast vyšší ako cieľové 2 % stanovené Riksbankou, sa takisto zdajú reálne. Predpokladá sa, že vyšší rast miezd spojený s nižším rastom produktivity v porovnaní s poslednými rokmi, zvýši jednotkové pracovné náklady, čo by mohlo zvýšiť inflačné tlaky. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje tri rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „základný“ scenár, scenár „nízkeho rastu“ a scenár „vysokého rastu“. „Základný“ scenár sa považuje za referenčný scenár pre hodnotenie rozpočtových prognóz, hoci sa na základe v súčasnosti dostupných informácii (2) zdá, že vychádza z mierne optimistických prognóz rastu. Podľa tohto scenáru sa očakáva, že sa rast reálneho HDP spomalí z 3,2 % v roku 2007 v priemere na 2,6 % počas zostávajúcej časti programového obdobia. Prognózy inflácie v programe, kde sa predpokladá rast vyšší ako cieľové 2 % stanovené Riksbankou, sa takisto zdajú reálne. Predpokladá sa, že vyšší rast miezd spojený s nižším rastom produktivity v porovnaní s poslednými rokmi, zvýši jednotkové pracovné náklady, čo by mohlo zvýšiť inflačné tlaky.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa prebytok verejných financií v roku 2007 odhaduje na 3,0 % HDP oproti cieľovému prebytku vo výške 1,2 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Lepšie ako plánované saldo je najmä dôsledkom základného vplyvu (odrážajúceho vyššiu produkciu v roku 2006 ako sa plánovalo v predchádzajúcom programe) a silnejšieho trhu práce, než sa očakával v roku 2007, čo malo v porovnaní s očakávaním priaznivejší vplyv na príjmy a v menšom rozsahu aj na výdavky.
  V súlade s implicitnou politickou výzvou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (3), sa odhaduje, že v roku 2007 sa štrukturálne saldo výrazne zlepší, čo naznačuje anticyklickú fiškálnu pozíciu v roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa prebytok verejných financií v roku 2007 odhaduje na 3,0 % HDP oproti cieľovému prebytku vo výške 1,2 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Lepšie ako plánované saldo je najmä dôsledkom základného vplyvu (odrážajúceho vyššiu produkciu v roku 2006 ako sa plánovalo v predchádzajúcom programe) a silnejšieho trhu práce, než sa očakával v roku 2007, čo malo v porovnaní s očakávaním priaznivejší vplyv na príjmy a v menšom rozsahu aj na výdavky.

V súlade s implicitnou politickou výzvou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (3), sa odhaduje, že v roku 2007 sa štrukturálne saldo výrazne zlepší, čo naznačuje anticyklickú fiškálnu pozíciu v roku 2007.

| (5) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie nominálneho rozpočtového prebytku v priemernej výške 1 % HDP počas obchodného cyklu, čo je podporené viacročnými výdavkovými stropmi pre ústrednú vládu a požiadavkou na vyrovnaný rozpočet miestnych samospráv. Tento cieľový prebytok zodpovedá strednodobému cieľu Švédska pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho prebytku (t. j. cyklicky upraveného prebytku bez jednorazových a dočasných opatrení) vo výške 1 % HDP, ktorého bezproblémové dodržanie sa očakáva v celom programovom období. Strednodobý cieľ sa zrevidoval smerom nadol z 2 % v predchádzajúcej aktualizácii vzhľadom na vykonanie rozhodnutia Eurostatu z marca 2004 o zaznamenávaní penzijných fondov druhého piliera mimo verejného sektora od apríla 2007 (4). Táto revízia je čisto technická a nový cieľ potvrdzuje rovnakú úroveň fiškálneho úsilia. Odhaduje sa, že prebytok verejných financií sa v roku 2008 mierne zníži na 2,8 % z 3,0 % HDP v roku 2007. V ďalších rokoch sa očakáva, že saldo sa postupne zvýši na 3,6 % v roku 2010. Oslabenie v roku 2008 odráža výrazné zníženie daní z príjmu pre osoby s nízkym a stredným príjmom prostredníctvom zvýšenia zamestnaneckých daňových úverov, ktoré sú iba sčasti financované na základe iných opatrení, ktorými sa zvyšujú príjmy a znižujú výdavky. Prognózy na zvyšnú časť programového obdobia sa zakladajú na predpoklade, že nedôjde k nijakej politickej zmene, podľa ktorého majú pomery príjmov aj výdavkov postupne klesajúcu tendenciu. Vzhľadom na lepšie ako očakávané výnosy v rokoch 2006 a 2007 sú tieto prognózy prebytku omnoho vyššie ako v predchádzajúcej aktualizácii, napriek celkovo podobným makroekonomickým súvislostiam. Primárne saldo a štrukturálne saldo sa vyvíjajú vo veľkej miere podobne ako celkové saldo. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie nominálneho rozpočtového prebytku v priemernej výške 1 % HDP počas obchodného cyklu, čo je podporené viacročnými výdavkovými stropmi pre ústrednú vládu a požiadavkou na vyrovnaný rozpočet miestnych samospráv. Tento cieľový prebytok zodpovedá strednodobému cieľu Švédska pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho prebytku (t. j. cyklicky upraveného prebytku bez jednorazových a dočasných opatrení) vo výške 1 % HDP, ktorého bezproblémové dodržanie sa očakáva v celom programovom období. Strednodobý cieľ sa zrevidoval smerom nadol z 2 % v predchádzajúcej aktualizácii vzhľadom na vykonanie rozhodnutia Eurostatu z marca 2004 o zaznamenávaní penzijných fondov druhého piliera mimo verejného sektora od apríla 2007 (4). Táto revízia je čisto technická a nový cieľ potvrdzuje rovnakú úroveň fiškálneho úsilia. Odhaduje sa, že prebytok verejných financií sa v roku 2008 mierne zníži na 2,8 % z 3,0 % HDP v roku 2007. V ďalších rokoch sa očakáva, že saldo sa postupne zvýši na 3,6 % v roku 2010. Oslabenie v roku 2008 odráža výrazné zníženie daní z príjmu pre osoby s nízkym a stredným príjmom prostredníctvom zvýšenia zamestnaneckých daňových úverov, ktoré sú iba sčasti financované na základe iných opatrení, ktorými sa zvyšujú príjmy a znižujú výdavky. Prognózy na zvyšnú časť programového obdobia sa zakladajú na predpoklade, že nedôjde k nijakej politickej zmene, podľa ktorého majú pomery príjmov aj výdavkov postupne klesajúcu tendenciu. Vzhľadom na lepšie ako očakávané výnosy v rokoch 2006 a 2007 sú tieto prognózy prebytku omnoho vyššie ako v predchádzajúcej aktualizácii, napriek celkovo podobným makroekonomickým súvislostiam. Primárne saldo a štrukturálne saldo sa vyvíjajú vo veľkej miere podobne ako celkové saldo.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. Hoci sa v programe plánuje postupné spomalenie rastu HDP v programovom období (5), zloženie rastu zostáva z hľadiska verejných financií stále priaznivé, najmä vzhľadom na stabilný rast súkromnej spotreby. Okrem toho sú rozpočtové prognózy podporované dobrými doterajšími výsledkami, čiastočne dosiahnutými v dôsledku uvedených výdavkových stropov, pričom sa prognózy daňových príjmov zdajú reálne. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. Hoci sa v programe plánuje postupné spomalenie rastu HDP v programovom období (5), zloženie rastu zostáva z hľadiska verejných financií stále priaznivé, najmä vzhľadom na stabilný rast súkromnej spotreby. Okrem toho sú rozpočtové prognózy podporované dobrými doterajšími výsledkami, čiastočne dosiahnutými v dôsledku uvedených výdavkových stropov, pričom sa prognózy daňových príjmov zdajú reálne.

| (7) | V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe umožňuje dosiahnutie strednodobého cieľa s dobrými výsledkami počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. O niečo slabšia rozpočtová pozícia v roku 2008 sa odvíja od pokračujúcich štrukturálnych reforiem zameraných na podporu účasti pracovných síl prostredníctvom zníženia daňovo-odvodového zaťaženia, čím by sa zvýšil potenciálny hospodársky rast. Najnovšie informácie uvádzajúce predpoklady nižšieho rastu naznačujú, že riziko procyklickej pozície fiškálnej politiky v roku 2008 je veľmi obmedzené. Navyše zhoršenie rozpočtovej pozície v roku 2008 by bolo dočasné, keďže sa neočakáva jeho rozšírenie na ďalšie roky. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe umožňuje dosiahnutie strednodobého cieľa s dobrými výsledkami počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. O niečo slabšia rozpočtová pozícia v roku 2008 sa odvíja od pokračujúcich štrukturálnych reforiem zameraných na podporu účasti pracovných síl prostredníctvom zníženia daňovo-odvodového zaťaženia, čím by sa zvýšil potenciálny hospodársky rast. Najnovšie informácie uvádzajúce predpoklady nižšieho rastu naznačujú, že riziko procyklickej pozície fiškálnej politiky v roku 2008 je veľmi obmedzené. Navyše zhoršenie rozpočtovej pozície v roku 2008 by bolo dočasné, keďže sa neočakáva jeho rozšírenie na ďalšie roky.

| (8) | Zdá sa, že Švédsko je vystavené nízkemu riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je nižší ako priemer EÚ, pričom sa plánuje, že výdavky na dôchodky ako podiel HDP zostanú dlhodobo pomerne stabilné, čo je dôsledkom vplyvu reformy dôchodkového systému z roku 1998, ktorá značne znižuje výdavky. Podľa odhadov v programe s vysokým primárnym prebytkom prispieva rozpočtová pozícia v roku 2007 k zníženiu hrubého dlhu. Udržanie zdravých verejných financií so stálymi prebytkami, ako sa plánuje v programe, by prispelo k obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Švédsko je vystavené nízkemu riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je nižší ako priemer EÚ, pričom sa plánuje, že výdavky na dôchodky ako podiel HDP zostanú dlhodobo pomerne stabilné, čo je dôsledkom vplyvu reformy dôchodkového systému z roku 1998, ktorá značne znižuje výdavky. Podľa odhadov v programe s vysokým primárnym prebytkom prispieva rozpočtová pozícia v roku 2007 k zníženiu hrubého dlhu. Udržanie zdravých verejných financií so stálymi prebytkami, ako sa plánuje v programe, by prispelo k obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií.

| (9) | Konvergenčný program je v plnej miere zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Obidva programy zahŕňajú predovšetkým fiškálne opatrenia zamerané na zvýšenie pracovných stimulov a zvýšenie ponuky pracovných síl. Prostredníctvom zamerania sa na opatrenia s priamym vplyvom na rozpočet by malo v roku 2008 dôjsť k ďalšiemu zníženiu daní z príjmov a systémy poistenia v nezamestnanosti a zdravotného poistenia by sa mali reformovať tak, aby sa viac integrovali ľudia, ktorí sú v súčasnosti mimo trhu práce. V aktualizovanom konvergenčnom programe sa taktiež uvádza celkový kvalitatívny vplyv národného programu reforiem v rámci strednodobej fiškálnej stratégie, najmä pokiaľ ide o zvýšenie ponuky pracovných síl, na pozíciu verejných financií vo všeobecnosti a potenciál rastu hospodárstva. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenčný program je v plnej miere zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Obidva programy zahŕňajú predovšetkým fiškálne opatrenia zamerané na zvýšenie pracovných stimulov a zvýšenie ponuky pracovných síl. Prostredníctvom zamerania sa na opatrenia s priamym vplyvom na rozpočet by malo v roku 2008 dôjsť k ďalšiemu zníženiu daní z príjmov a systémy poistenia v nezamestnanosti a zdravotného poistenia by sa mali reformovať tak, aby sa viac integrovali ľudia, ktorí sú v súčasnosti mimo trhu práce. V aktualizovanom konvergenčnom programe sa taktiež uvádza celkový kvalitatívny vplyv národného programu reforiem v rámci strednodobej fiškálnej stratégie, najmä pokiaľ ide o zvýšenie ponuky pracovných síl, na pozíciu verejných financií vo všeobecnosti a potenciál rastu hospodárstva.

| (10) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (6). |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (6).

Celkový záver je, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá, pričom sa dosahujú prebytky verejných financií a Švédsko je vystavené nízkemu riziku spojenému s udržateľnosťou verejných financií. Vzhľadom na možný nižší ako predpokladaný rast HDP v roku 2008 sa riziko procyklickej fiškálnej politiky zdá byť veľmi obmedzené. Navyše oslabenie štrukturálnej rozpočtovej pozície v roku 2008 sa odvíja od pokračujúcich štrukturálnych reforiem zameraných na podporu zapojenia pracovnej sily, čím sa zvyšuje potenciál rastu a nepredpokladá sa jeho rozšírenie na ďalšie roky.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP nov. 2007 | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov. 2007 | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | – |
| KP dec. 2006 | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | KP nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | – |
| KP dec. 2006 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | – |
| Produkčná medzera (7)

  (% potenciálneho HDP) | KP nov. 2007 | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| KOM nov. 2007 (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | – |
| KP dec. 2006 | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP nov. 2007 | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| KOM nov. 2007 | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | – |
| KP dec. 2006 | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP nov. 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| KOM nov. 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | – |
| KP dec. 2006 | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP nov. 2007 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| KOM nov. 2007 | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | – |
| KP dec. 2006 | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | – |
| Cyklicky upravené saldo (7)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | – |
| KP dec. 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | – |
| Štrukturálne saldo (9)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | – |
| KP dec. 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP nov. 2007 | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| KOM nov. 2007 | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | – |
| KP dec. 2006 | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | – |
| Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

KP nov. 2007

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

KOM nov. 2007

4,2

3,4

3,1

2,4

–

KP dec. 2006

4

3,3

3,1

2,7

–

Inflácia HISC

(%)

KP nov. 2007

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

KOM nov. 2007

1,5

1,6

2

2

–

KP dec. 2006

1,9

2,2

1,5

1,9

–

Produkčná medzera (7)

(% potenciálneho HDP)

KP nov. 2007

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

KOM nov. 2007 (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

–

KP dec. 2006

0

0,3

0,3

0,3

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP nov. 2007

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

KOM nov. 2007

6,3

7

6,9

7,2

–

KP dec. 2006

6,1

7,5

7,4

7,5

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP nov. 2007

2,5

3

2,8

3,1

3,6

KOM nov. 2007

2,5

3

2,8

3

–

KP dec. 2006

1,8

1,2

1,5

2

–

Primárne saldo

(% HDP)

KP nov. 2007

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

KOM nov. 2007

4,2

4,7

4,3

4,5

–

KP dec. 2006

3,5

3

3,1

3,5

–

Cyklicky upravené saldo (7)

(% HDP)

KP nov. 2007

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

KOM nov. 2007

2,1

2,7

2,3

2,8

–

KP dec. 2006

1,8

1

1,3

1,9

–

Štrukturálne saldo (9)

(% HDP)

KP nov. 2007

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

KOM nov. 2007

2,1

2,7

2,3

2,6

–

KP dec. 2006

1,8

1

1,3

1,9

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP nov. 2007

47

39,7

34,8

29,8

24,5

KOM nov. 2007

47

41,1

35,7

30,5

–

KP dec. 2006

47

42

37,9

33,5

–

Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie Komisie z októbra 2007 týkajúce sa vykonávacej správy programu národných reforiem. Nedávne ukazovatele však poukazujú na mierne nižší rast v roku 2008.

(3)  Ú. v. EÚ C 72, 29.3.2007, s. 17.

(4)  Pozri Eurostat News Release č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004.

(5)  Najaktuálnejšie údaje naznačujú mierne nižší rast, než je predpoveď uvedená v programe, najmä v roku 2008.

(6)  Chýbajú najmä údaje o funkčnom rozdelení verejných výdavkov, analýze kapitálového vyrovnania a deficitu a príspevkoch potenciálneho rastu HDP, čo sťažuje objektívne hodnotenie.

(7)  Produkčná medzera a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % a 2,7 % v období rokov 2006 – 2009.

(9)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú 0,5 % HDP v roku 2006, 0,4 % v roku 2007 a 0,3 % v roku 2008; všetky podľa najnovšieho programu znižujú deficit a 0,2 % HDP v roku 2009; ktoré podľa jesennej predpovede útvarov Komisie znižujú deficit. Útvary Komisie nezohľadňujú vo svojom hodnotení vplyv uvedený v programe na roky 2006 a 2007, pretože ho nepovažujú za jednorazové a iné dočasné opatrenia.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/20

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2007 – 2011

(2008/C 49/06)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Maďarska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Maďarska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2011.

| (2) | Počas niekoľkých uplynulých rokov začalo Maďarsko v porovnaní s jeho susedmi zaostávať v procese dobiehania hospodársky rozvinutejších krajín. Bolo to sprevádzané aj narastajúcou rozpočtovou uvoľnenosťou, ktorá prispela k značnej vnútornej aj vonkajšej nerovnováhe a politike relatívne ťažko dostupných peňazí. Od polovice roka 2006 vláda začala prijímať komplexné opatrenia na konsolidáciu verejných financií.
  Tieto opatrenia mali za následok klesajúcu tendenciu rozpočtového deficitu z maximálnej hodnoty, ktorá predstavovala viac ako 9 % HDP v roku 2006 na približne 6 % (prípadne podľa najaktuálnejších odhadov ešte menej) v roku 2007 a začali viesť k zlepšovaniu vonkajšej rovnováhy. Zároveň zvyšovanie nepriamych daní a nárasty v regulovaných cenách začali vytvárať dočasný tlak na zvyšovanie inflácie, ktorá by od roku 2008 mala opäť klesať. Pokračujúca fiškálna konsolidácia, podporovaná zlepšeným fiškálnym riadením a rozšírením štrukturálnych reforiem, by mala vytvoriť základ návratu výrazného a vyrovnaného rastu. Mohla by tiež prispieť k rozšíreniu manévrovacieho priestoru menovej politiky a k zníženiu rizikových prémií. |
| --- | --- |

(2)

Počas niekoľkých uplynulých rokov začalo Maďarsko v porovnaní s jeho susedmi zaostávať v procese dobiehania hospodársky rozvinutejších krajín. Bolo to sprevádzané aj narastajúcou rozpočtovou uvoľnenosťou, ktorá prispela k značnej vnútornej aj vonkajšej nerovnováhe a politike relatívne ťažko dostupných peňazí. Od polovice roka 2006 vláda začala prijímať komplexné opatrenia na konsolidáciu verejných financií.

Tieto opatrenia mali za následok klesajúcu tendenciu rozpočtového deficitu z maximálnej hodnoty, ktorá predstavovala viac ako 9 % HDP v roku 2006 na približne 6 % (prípadne podľa najaktuálnejších odhadov ešte menej) v roku 2007 a začali viesť k zlepšovaniu vonkajšej rovnováhy. Zároveň zvyšovanie nepriamych daní a nárasty v regulovaných cenách začali vytvárať dočasný tlak na zvyšovanie inflácie, ktorá by od roku 2008 mala opäť klesať. Pokračujúca fiškálna konsolidácia, podporovaná zlepšeným fiškálnym riadením a rozšírením štrukturálnych reforiem, by mala vytvoriť základ návratu výrazného a vyrovnaného rastu. Mohla by tiež prispieť k rozšíreniu manévrovacieho priestoru menovej politiky a k zníženiu rizikových prémií.

| (3) | Základný makroekonomický scenár predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí na hodnotu nižšiu, ako bol jeho dlhodobý priemer v rokoch 2007 a 2008, a počínajúc rokom 2009 sa vráti na úroveň 4 % alebo vyššiu. V zmysle v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že predpokladaný rast v rokoch 2007 a 2008 je pravdepodobný, ale na ďalšie roky je skôr optimistický. Konkrétnejšie, počínajúc rokom 2009 program predpokladá dosť rýchle zotavenie, a preto aj o niečo priaznivejší vývoj domáceho dopytu súčasne len s miernym poklesom príspevku čistého vývozu. Predpokladaný výrazný rast po roku 2008 závisí od do istej miery optimistického predpokladu rastu produktivity práce a predpokladaného zrýchlenia súkromnej spotreby a opätovného oživenia investícií. Očakávané zlepšenie salda zahraničného obchodu je pravdepodobné za predpokladu, že fiškálna konsolidácia bude pokračovať tak, ako sa plánovalo. Aj keď predpokladaný pokles inflácie zo 7,9 % v roku 2007 na približne 3 % v ďalších rokoch je vo všeobecnosti pravdepodobný, vyššie mzdy, ako sa plánovalo, a pretrvávajúci tlak vytváraný cenami komodít, môžu predstavovať riziká pre znižovanie inflácie predpokladané v programe, čím by mohli ešte väčšmi oddialiť nominálnu konvergenciu. V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu pokračovanie v zavádzaní štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

(3)

Základný makroekonomický scenár predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí na hodnotu nižšiu, ako bol jeho dlhodobý priemer v rokoch 2007 a 2008, a počínajúc rokom 2009 sa vráti na úroveň 4 % alebo vyššiu. V zmysle v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že predpokladaný rast v rokoch 2007 a 2008 je pravdepodobný, ale na ďalšie roky je skôr optimistický. Konkrétnejšie, počínajúc rokom 2009 program predpokladá dosť rýchle zotavenie, a preto aj o niečo priaznivejší vývoj domáceho dopytu súčasne len s miernym poklesom príspevku čistého vývozu. Predpokladaný výrazný rast po roku 2008 závisí od do istej miery optimistického predpokladu rastu produktivity práce a predpokladaného zrýchlenia súkromnej spotreby a opätovného oživenia investícií. Očakávané zlepšenie salda zahraničného obchodu je pravdepodobné za predpokladu, že fiškálna konsolidácia bude pokračovať tak, ako sa plánovalo. Aj keď predpokladaný pokles inflácie zo 7,9 % v roku 2007 na približne 3 % v ďalších rokoch je vo všeobecnosti pravdepodobný, vyššie mzdy, ako sa plánovalo, a pretrvávajúci tlak vytváraný cenami komodít, môžu predstavovať riziká pre znižovanie inflácie predpokladané v programe, čím by mohli ešte väčšmi oddialiť nominálnu konvergenciu. V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu pokračovanie v zavádzaní štrukturálnych reforiem.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje na 6,4 % HDP oproti cieľovej úrovni 6,8 % HDP stanovenej na rok 2007 v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Program predpokladá ešte nižší výsledný deficit na rok 2007 vo výške 6,2 % HDP, ktorý, ako sa javí vzhľadom na najnovšie informácie o plnení rozpočtu, by mohol byť dokonca prekročený. V polovici januára vláda vyhlásila znovu o niečo nižšiu prognózu deficitu vo výške 5,7 % HDP. Dosiahnutie nečakane dobrých výsledkov pri plnení cieľového deficitu v roku 2007 bolo spôsobené najmä priaznivým základným účinkom z roku 2006, ako aj vyššími príjmami, ako sa očakávalo, ktoré boli výsledkom zvýšenia daní a vykonaním stanovených opatrení na predchádzanie daňovým únikom. Zníženie deficitu by bolo dokonca vyššie, ak by sa časť ďalšieho manévrovacieho priestoru nevyužila na výraznejšie zvýšenie výdavkov, ako sa plánovalo. Celkovo bolo plnenie rozpočtu v roku 2007 v podstate v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na dôsledné plnenie rozpočtu na rok 2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje na 6,4 % HDP oproti cieľovej úrovni 6,8 % HDP stanovenej na rok 2007 v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Program predpokladá ešte nižší výsledný deficit na rok 2007 vo výške 6,2 % HDP, ktorý, ako sa javí vzhľadom na najnovšie informácie o plnení rozpočtu, by mohol byť dokonca prekročený. V polovici januára vláda vyhlásila znovu o niečo nižšiu prognózu deficitu vo výške 5,7 % HDP. Dosiahnutie nečakane dobrých výsledkov pri plnení cieľového deficitu v roku 2007 bolo spôsobené najmä priaznivým základným účinkom z roku 2006, ako aj vyššími príjmami, ako sa očakávalo, ktoré boli výsledkom zvýšenia daní a vykonaním stanovených opatrení na predchádzanie daňovým únikom. Zníženie deficitu by bolo dokonca vyššie, ak by sa časť ďalšieho manévrovacieho priestoru nevyužila na výraznejšie zvýšenie výdavkov, ako sa plánovalo. Celkovo bolo plnenie rozpočtu v roku 2007 v podstate v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na dôsledné plnenie rozpočtu na rok 2007 (3).

| (5) | Hlavným cieľom aktualizácie je korekcia nadmerného deficitu do roku 2009 (zníženie deficitu z 6,2 % HDP v roku 2007 na 3,2 % HDP v roku 2009 (4)), čo je vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický scenár v súlade s predchádzajúcou aktualizáciou, a ďalšie zníženie na 2,2 % HDP v roku 2011. Keďže sa predpokladá, že úrokové výdavky by mali po roku 2008 postupne klesať, primárne saldo by sa zlepšilo o trochu menej, z deficitu 2,2 % HDP v roku 2007 na prebytok 1,1 % HDP v roku 2011. Aktualizácia potvrdzuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu – deficit vo výške 0,5 % HDP zo štrukturálneho hľadiska (t. j. cyklicky upravené a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení), ale neočakáva sa, že sa tento cieľ podarí v rámci programového obdobia dosiahnuť.
  Plánuje sa, že sa rozpočtová konsolidácia zrealizuje znížením pomeru výdavkov k DPH, po poklese o 1,5 percentuálneho bodu v roku 2007, o približne 6 percentuálnych bodov počas programového obdobia; to by viac ako vyvážilo pokles pomeru príjmov k DPH od roku 2008 o približne 2 percentuálne body (čo je spôsobené najmä znížením daňového zaťaženia z dôvodu zlého daňového zloženia rastu HDP). Po skončení zmrazenia výdavkov v roku 2009 by sa zníženie podielu výdavkov malo dosiahnuť postupným zavádzaním štrukturálnych reforiem v oblastiach verejnej správy, vzdelávania, zdravotníctva a dôchodkov, ako aj ďalšieho zníženia dotácií cien. Predpokladá sa, že hrubý odhadovaný dlh verejných financií, ktorý sa v roku 2007 odhadoval na úrovni okolo 65 % HDP, t. j. nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, počas programového obdobia poklesne o 3,6 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom aktualizácie je korekcia nadmerného deficitu do roku 2009 (zníženie deficitu z 6,2 % HDP v roku 2007 na 3,2 % HDP v roku 2009 (4)), čo je vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický scenár v súlade s predchádzajúcou aktualizáciou, a ďalšie zníženie na 2,2 % HDP v roku 2011. Keďže sa predpokladá, že úrokové výdavky by mali po roku 2008 postupne klesať, primárne saldo by sa zlepšilo o trochu menej, z deficitu 2,2 % HDP v roku 2007 na prebytok 1,1 % HDP v roku 2011. Aktualizácia potvrdzuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu – deficit vo výške 0,5 % HDP zo štrukturálneho hľadiska (t. j. cyklicky upravené a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení), ale neočakáva sa, že sa tento cieľ podarí v rámci programového obdobia dosiahnuť.

Plánuje sa, že sa rozpočtová konsolidácia zrealizuje znížením pomeru výdavkov k DPH, po poklese o 1,5 percentuálneho bodu v roku 2007, o približne 6 percentuálnych bodov počas programového obdobia; to by viac ako vyvážilo pokles pomeru príjmov k DPH od roku 2008 o približne 2 percentuálne body (čo je spôsobené najmä znížením daňového zaťaženia z dôvodu zlého daňového zloženia rastu HDP). Po skončení zmrazenia výdavkov v roku 2009 by sa zníženie podielu výdavkov malo dosiahnuť postupným zavádzaním štrukturálnych reforiem v oblastiach verejnej správy, vzdelávania, zdravotníctva a dôchodkov, ako aj ďalšieho zníženia dotácií cien. Predpokladá sa, že hrubý odhadovaný dlh verejných financií, ktorý sa v roku 2007 odhadoval na úrovni okolo 65 % HDP, t. j. nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, počas programového obdobia poklesne o 3,6 percentuálneho bodu.

| (6) | Riziká rozpočtových prognóz v programe sú na rok 2008 vo všeobecnosti vyvážené z dôvodu očakávaného lepšieho výsledku v roku 2007, ako sa predpokladalo v programe, a aj preto, lebo z rezervy rozpočtu by sa mohli vykryť prípadné sklzy na strane výdavkov. Od roku 2009 by rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa plánuje. Riziká pre vývoj deficitu vyplývajúce z makroekonomického scenára sú v roku 2008 neutrálne. Počínajúc rokom 2009 hrozí nižší ako predpokladaný rast HDP, ktorý by mohol viesť k vyššiemu deficitu. Objavujú sa určité znaky uvoľnenia pri plnení opatrení na strane výdavkov, keďže od polovice roka 2007 výdavky dobiehali vyššie príjmy, ako sa očakávalo, a nominálne zmrazenie mzdového fondu vo verejnom sektore (ktoré sa má skončiť v roku 2009) nebude v roku 2008 dodržané (keďže došlo k nárastu miezd vo verejnom sektore, čiastočne pre vyššiu infláciu ako sa očakávalo). Na strane výdavkov by mohli vzniknúť ďalšie riziká, ak plánovaná reorganizácia vysoko zadĺženej národnej železničnej spoločnosti nebude viesť k zníženiu s tým súvisiacich verejných výdavkov (5). Pri obmedzovaní výdavkov zohrávajú rozhodujúcu úlohu aj ďalšie plány a následné kroky zamerané na štrukturálne reformy verejnej správy, systémov zdravotníctva, dôchodkov, dotácií cien a vzdelávania. Je však potrebné, aby boli konkretizované a schválené.
  Dôležitý reformný návrh na zlepšenie fiškálneho riadenia, ktorý bol predložený Parlamentu v novembri 2007, by mal pomôcť zvýšiť dôveryhodnosť rozpočtovej stratégie a znížiť rozpočtové riziká. Vyžiada si to však jeho prijatie kvalifikovanou väčšinou a jeho účinnosť na zvrátenie nedávneho vývoja v rozpočtových sklzoch je potrebné overiť v praxi. Aj napriek tomu, že výsledky v rozpočtovej oblasti boli lepšie, ako sa plánovalo, od roku 2009 hrozí riziko rozpočtového uvoľnenia v porovnaní s plánmi, ako ukázala prax v minulosti. Riziká pre rozpočtové ciele platia rovnako aj pre pomer dlhu k HDP, preto jeho vývoj počínajúc rokom 2009 môže byť tiež menej priaznivý, ako sa očakáva v programe. |
| --- | --- |

(6)

Riziká rozpočtových prognóz v programe sú na rok 2008 vo všeobecnosti vyvážené z dôvodu očakávaného lepšieho výsledku v roku 2007, ako sa predpokladalo v programe, a aj preto, lebo z rezervy rozpočtu by sa mohli vykryť prípadné sklzy na strane výdavkov. Od roku 2009 by rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa plánuje. Riziká pre vývoj deficitu vyplývajúce z makroekonomického scenára sú v roku 2008 neutrálne. Počínajúc rokom 2009 hrozí nižší ako predpokladaný rast HDP, ktorý by mohol viesť k vyššiemu deficitu. Objavujú sa určité znaky uvoľnenia pri plnení opatrení na strane výdavkov, keďže od polovice roka 2007 výdavky dobiehali vyššie príjmy, ako sa očakávalo, a nominálne zmrazenie mzdového fondu vo verejnom sektore (ktoré sa má skončiť v roku 2009) nebude v roku 2008 dodržané (keďže došlo k nárastu miezd vo verejnom sektore, čiastočne pre vyššiu infláciu ako sa očakávalo). Na strane výdavkov by mohli vzniknúť ďalšie riziká, ak plánovaná reorganizácia vysoko zadĺženej národnej železničnej spoločnosti nebude viesť k zníženiu s tým súvisiacich verejných výdavkov (5). Pri obmedzovaní výdavkov zohrávajú rozhodujúcu úlohu aj ďalšie plány a následné kroky zamerané na štrukturálne reformy verejnej správy, systémov zdravotníctva, dôchodkov, dotácií cien a vzdelávania. Je však potrebné, aby boli konkretizované a schválené.

Dôležitý reformný návrh na zlepšenie fiškálneho riadenia, ktorý bol predložený Parlamentu v novembri 2007, by mal pomôcť zvýšiť dôveryhodnosť rozpočtovej stratégie a znížiť rozpočtové riziká. Vyžiada si to však jeho prijatie kvalifikovanou väčšinou a jeho účinnosť na zvrátenie nedávneho vývoja v rozpočtových sklzoch je potrebné overiť v praxi. Aj napriek tomu, že výsledky v rozpočtovej oblasti boli lepšie, ako sa plánovalo, od roku 2009 hrozí riziko rozpočtového uvoľnenia v porovnaní s plánmi, ako ukázala prax v minulosti. Riziká pre rozpočtové ciele platia rovnako aj pre pomer dlhu k HDP, preto jeho vývoj počínajúc rokom 2009 môže byť tiež menej priaznivý, ako sa očakáva v programe.

| (7) | V zmysle tohto hodnotenia rizík sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je v podstate v súlade s trvalou korekciou nadmerného deficitu do roku 2009, ako odporúčala Rada, ak sa rozpočtové opatrenia a štrukturálne reformy oznámené v programe vykonajú v plnom rozsahu a účinne. Hoci rozpočtové plány počínajúc rokom 2009 zahŕňajú na strane výdavkov zabudované rezervy, plánovaný cieľových deficit 3,2 % HDP v roku 2009 neposkytuje dostatočné ochranné pásmo voči nepredvídanému negatívnemu vývoju rozpočtu. Neočakáva sa, že počas programového obdobia bude poskytnutá dostatočná bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. V rokoch po úprave nadmerného deficitu nie je rýchlosť úprav smerom k strednodobému cieľu uvedenému v programe dostatočná a nie je dostatočne podporená konkrétnymi opatreniami. Napokon, ak vezmeme do úvahy uvedené riziká pre prognózy dlhu, pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nepriblíži k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle tohto hodnotenia rizík sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je v podstate v súlade s trvalou korekciou nadmerného deficitu do roku 2009, ako odporúčala Rada, ak sa rozpočtové opatrenia a štrukturálne reformy oznámené v programe vykonajú v plnom rozsahu a účinne. Hoci rozpočtové plány počínajúc rokom 2009 zahŕňajú na strane výdavkov zabudované rezervy, plánovaný cieľových deficit 3,2 % HDP v roku 2009 neposkytuje dostatočné ochranné pásmo voči nepredvídanému negatívnemu vývoju rozpočtu. Neočakáva sa, že počas programového obdobia bude poskytnutá dostatočná bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. V rokoch po úprave nadmerného deficitu nie je rýchlosť úprav smerom k strednodobému cieľu uvedenému v programe dostatočná a nie je dostatočne podporená konkrétnymi opatreniami. Napokon, ak vezmeme do úvahy uvedené riziká pre prognózy dlhu, pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nepriblíži k referenčnej hodnote.

| (8) | Hoci nedávne reformy v rokoch 2006 a 2007 pomohli spomaliť nárast výdavkov súvisiacich s vekom, Maďarsko sa javí ako vysoko rizikové z hľadiska udržateľnosti verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na celkové verejné výdavky je stále vyšší ako je priemer v EÚ. Či sa úplne zrealizujú rozpočtové úspory očakávané z plánovaného zavedenia priameho zdanenia dôchodkov od roku 2013 závisí od toho, ako sa toto zdanenie bude realizovať.
  Navyše, čo je dôležité, aj keď sa rozpočtová pozícia na rok 2007, ktorá sa predpokladala v programe, výrazne zlepšila v porovnaní s rokom 2006, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho, súčasná úroveň hrubého dlhu je nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve. Ďalšia rozpočtová konsolidácia naplánovaná v programe by prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Hoci nedávne reformy v rokoch 2006 a 2007 pomohli spomaliť nárast výdavkov súvisiacich s vekom, Maďarsko sa javí ako vysoko rizikové z hľadiska udržateľnosti verejných financií. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na celkové verejné výdavky je stále vyšší ako je priemer v EÚ. Či sa úplne zrealizujú rozpočtové úspory očakávané z plánovaného zavedenia priameho zdanenia dôchodkov od roku 2013 závisí od toho, ako sa toto zdanenie bude realizovať.

Navyše, čo je dôležité, aj keď sa rozpočtová pozícia na rok 2007, ktorá sa predpokladala v programe, výrazne zlepšila v porovnaní s rokom 2006, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho, súčasná úroveň hrubého dlhu je nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve. Ďalšia rozpočtová konsolidácia naplánovaná v programe by prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že konvergenčný program bol do určitej miery v súlade s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Zameriavajúc sa na opatrenia s priamym vplyvom na rozpočet, obidva programy obsahujú už prijaté a plánované opatrenia na zefektívnenie inštitucionálneho systému celého verejného sektora vrátane opatrení na racionalizáciu kapacít verejnej správy a zdravotného systému, ako aj rozličných opatrení na odrádzanie od odchodu do predčasného dôchodku. Nová aktualizácia obsahuje určité informácie o priamych vplyvoch plánov štrukturálnych reforiem a nedávno prijatých opatrení uvedených vo vykonávacej správe na rozpočet. Nie všetky predpokladané opatrenia sú však kvantifikované v rozpočtových prognózach konvergenčného programu a okrem toho, ich zahrnutie nie je ani úplné, ani systematické. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že konvergenčný program bol do určitej miery v súlade s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Zameriavajúc sa na opatrenia s priamym vplyvom na rozpočet, obidva programy obsahujú už prijaté a plánované opatrenia na zefektívnenie inštitucionálneho systému celého verejného sektora vrátane opatrení na racionalizáciu kapacít verejnej správy a zdravotného systému, ako aj rozličných opatrení na odrádzanie od odchodu do predčasného dôchodku. Nová aktualizácia obsahuje určité informácie o priamych vplyvoch plánov štrukturálnych reforiem a nedávno prijatých opatrení uvedených vo vykonávacej správe na rozpočet. Nie všetky predpokladané opatrenia sú však kvantifikované v rozpočtových prognózach konvergenčného programu a okrem toho, ich zahrnutie nie je ani úplné, ani systematické.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny zahrnutými do integrovaných usmernení v oblasti rozpočtovej politiky, ktoré boli vydané v rámci lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny zahrnutými do integrovaných usmernení v oblasti rozpočtovej politiky, ktoré boli vydané v rámci lisabonskej stratégie.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (6). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (6).

Celkový záver je, že v programe sa plánuje pokračovať v náprave vysokých deficitov minulých rokov prostredníctvom potrebnej úpravy na začiatku programového obdobia a predpokladá sa mierny pokrok smerom k strednodobému cieľu po plánovanej náprave nadmerného deficitu v roku 2009. V dôsledku konsolidačných opatrení a krokov urobených v rámci štrukturálnych reforiem je Maďarsko pripravené významne prekročiť svoj cieľový deficit na rok 2007 vo výške 6,8 % HDP a dosiahnuť výraznejší pokrok v oblasti konvergencie. V porovnaní so svojím predchádzajúcim programom o niečo zlepší aj svoj cieľ na rok 2008 (na 4 % HDP) a v súvislosti s očakávaným lepším výsledkom v roku 2007 by prekročenie tohto cieľa malo byť uskutočniteľné a naozaj žiaduce. Nižšie ciele pre deficit sú však spojené s vyššími výdavkami, ako sa predtým plánovalo, ale aj lepšími príjmami, ako sa očakávalo, s čím sa nedá počítať po roku 2008. Okrem toho, od roku 2009 je dosahovanie rozpočtových cieľov vystavené väčším rizikám, ktoré súvisia najmä s možným prekročením výdavkov v prípade, ak sa avizovaný program rozsiahlych reforiem nepodarí splniť v plnom rozsahu. Udržateľnosť plánovaných úprav preto závisí od posilnenia správy verejných financií, ako aj od dokončenia štrukturálnych reforiem, ktoré sú aj kľúčom nielen k prilákaniu zahraničných priamych investícií, ale aj k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií, kde Maďarsko ostáva aj naďalej vysoko rizikové. Splnenie týchto cieľov je takisto rozhodujúce pre urýchlenie dobiehania a nakoniec aj ďalšie smerovanie k trvalej konvergencii.

V zmysle uvedeného hodnotenia a pri zohľadnení odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 10. októbra 2006 a vzhľadom na potrebu zabezpečiť trvalo udržateľnú konvergenciu sa Maďarsko vyzýva, aby:

| i) | dôsledne plnilo rozpočet na rok 2008 a prijalo primerané opatrenia na zabezpečenie plánovanej korekcie nadmerného deficitu do roku 2009, v prípade potreby prostredníctvom dodatočných opatrení, a vyčlenilo všetky príjmy nad rámec očakávaných príjmov na ďalšie znižovanie deficitu aj vzhľadom na nedostatočné rezervy v roku 2009 pokiaľ ide o riziká, a tým prispelo k zrýchleniu tempa znižovania dlhu na 60 % referenčnej hodnoty HDP; |
| --- | --- |

i)

dôsledne plnilo rozpočet na rok 2008 a prijalo primerané opatrenia na zabezpečenie plánovanej korekcie nadmerného deficitu do roku 2009, v prípade potreby prostredníctvom dodatočných opatrení, a vyčlenilo všetky príjmy nad rámec očakávaných príjmov na ďalšie znižovanie deficitu aj vzhľadom na nedostatočné rezervy v roku 2009 pokiaľ ide o riziká, a tým prispelo k zrýchleniu tempa znižovania dlhu na 60 % referenčnej hodnoty HDP;

| ii) | zabezpečilo trvalé obmedzenie výdavkov pokračovaním rozširovania fiškálnych pravidiel a inštitúcií, ako i prijatia a rýchleho zavádzania zvyšných opatrení na avizované zefektívnenie verejnej správy a systémov zdravotnej starostlivosti a vzdelávania; |
| --- | --- |

ii)

zabezpečilo trvalé obmedzenie výdavkov pokračovaním rozširovania fiškálnych pravidiel a inštitúcií, ako i prijatia a rýchleho zavádzania zvyšných opatrení na avizované zefektívnenie verejnej správy a systémov zdravotnej starostlivosti a vzdelávania;

| iii) | vzhľadom na úroveň dlhu a nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií urýchleným postupom k strednodobému cieľu a pokračovaním reformy dôchodkového systému, ako to bolo oznámené po krokoch, ktoré sa už uskutočnili v rokoch 2006 – 2007. |
| --- | --- |

iii)

vzhľadom na úroveň dlhu a nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií urýchleným postupom k strednodobému cieľu a pokračovaním reformy dôchodkového systému, ako to bolo oznámené po krokoch, ktoré sa už uskutočnili v rokoch 2006 – 2007.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP nov. 2007 | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | – | – |
| KP dec. 2006 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | KP nov. 2007 | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | – | – |
| KP dec. 2006 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | – |
| Produkčná medzera (7)

  (% potenciálneho HDP) | KP nov. 2007 | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov. 2007 (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | – | – |
| KP dec. 2006 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | – |
| Čisté poskytnuté/prijaté pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| KOM nov. 2007 | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | – | – |
| KP dec. 2006 | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| KOM nov. 2007 | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | – | – |
| KP dec. 2006 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| KOM nov. 2007 | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | – | – |
| KP dec. 2006 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | – |
| Cyklicky upravené saldo (7)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM nov. 2007 | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | – | – |
| KP dec. 2006 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | – |
| Štrukturálne saldo (9)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM nov. 2007 | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | – | – |
| KP dec. 2006 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP nov. 2007 | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| KOM nov. 2007 | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | – | – |
| KP dec. 2006 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | – |
| Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

KP nov. 2007

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

KOM nov. 2007

3,9

2,0

2,6

3,4

–

–

KP dec. 2006

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

–

Inflácia HISC

(%)

KP nov. 2007

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

KOM nov. 2007

4,0

7,7

4,9

2,8

–

–

KP dec. 2006

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

–

Produkčná medzera (7)

(% potenciálneho HDP)

KP nov. 2007

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

KOM nov. 2007 (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

–

–

KP dec. 2006

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

–

Čisté poskytnuté/prijaté pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP nov. 2007

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

KOM nov. 2007

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

–

–

KP dec. 2006

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP nov. 2007

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

KOM nov. 2007

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

–

–

KP dec. 2006

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

–

Primárne saldo

(% HDP)

KP nov. 2007

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

KOM nov. 2007

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

–

–

KP dec. 2006

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

–

Cyklicky upravené saldo (7)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

KOM nov. 2007

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

–

–

KP dec. 2006

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

–

Štrukturálne saldo (9)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

KOM nov. 2007

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

–

–

KP dec. 2006

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP nov. 2007

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

KOM nov. 2007

65,6

66,1

66,3

65,9

–

–

KP dec. 2006

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

–

Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2007 a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.

(3)  Ú. v. EÚ C 71, 28.3.2007, s. 23.

(4)  Cieľový deficit 3,2 % HDP v roku 2009 by stále prekračoval referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Rovnako ako v predchádzajúcich aktualizáciách, v programe sa predpokladá, že Rada a Komisia zohľadnia pri prijímaní rozhodnutia o odvolaní postupu riešenia nadmerného deficitu pre Maďarsko (v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1467/97 v znení zmien a doplnení, článok 2 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že ak sa deficit verejných financií „... podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote“, Rada a Komisia by mali prihliadať na čisté náklady dôchodkovej reformy, ktorá obsahuje plne financovaný pilier na lineárne zostupnom základe na prechodné obdobie piatich rokov a zohľadnením vykonávacích ustanovení v kódexe pravidiel) 20 % každoročnú záťaž na rozpočet v dôsledku dôchodkovej reformy (pri ktorej sa očakáva, že v tomto roku dosiahne 0,3 % HDP).

(5)  Naozaj sa nezdá, že by do programu bolo zahrnuté akékoľvek možné prevzatie dlhu MÁV, železničnej spoločnosti vo vlastníctve štátu (viac ako 1 % HDP) alebo akékoľvek dodatočné kapitálové injekcie do MÁV a rovnaký predpoklad bol explicitne uvedený v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007. Navyše sa neuvažuje ani o nejakých príjmoch v súvislosti s privatizáciou oddelenia nákladnej dopravy MÁV ani o dôsledkoch plánovanej privatizácie na sektorovú klasifikáciu spoločnosti.

(6)  Konkrétne chýbajú údaje o nominálnom efektívnom výmennom kurze.

(7)  Produkčné medzery a zostatky očistené od cyklických vplyvov z programu prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií uvedených v programe.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % a 3,0 % v rokoch 2006 – 2009.

(9)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú 0,7 % HDP v roku 2006 a 1,1 % v roku 2007 – v obidvoch prípadoch vedúce k zvýšeniu deficitu, a 0,1 % HDP v roku 2008 a 0,1 % HDP v roku 2009 – v obidvoch prípadoch vedúce k zníženiu deficitu podľa najnov.šieho programu a 0,3 % HDP v roku 2006 a 0,9 % v roku 2007 – v obidvoch prípadoch vedúce k zvýšeniu deficitu, a 0,1 % HDP v roku 2008 a 0,1 % HDP v roku 2009 – v obidvoch prípadoch vedúce k zníženiu deficitu podľa jesennej predpovede útvarov Komisie.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/25

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2007/2008 – 2012/2013

(2008/C 49/07)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva, ktorý sa vzťahuje na obdobie rozpočtových rokov 2007/08 až 2012/13 (2). |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva, ktorý sa vzťahuje na obdobie rozpočtových rokov 2007/08 až 2012/13 (2).

| (2) | Hospodárstvo Spojeného kráľovstva vykazovalo za posledných desať rokov vysoký a pozoruhodne stabilný rast a v roku 2007 rástlo nad rámec svojich možností, i keď vznikali výkyvy vrátane nízkych úspor domácností a vyššieho deficitu zahraničného obchodu. Priaznivé rastové podmienky však sprevádzalo zhoršenie deficitu verejných financií v súčasnom rozpočtovom roku 2007/08. Po deficite verejných financií v roku 2006/07 vo výške 2,6 % HDP sa v programe očakáva, že deficit v roku 2007/08 dosiahne približne 3 % HDP, pričom sa nepočíta so žiadnou rezervou.
  Okrem toho existujú riziká ďalšieho zhoršovania ekonomických prognóz po otrasoch na finančnom trhu a oslabení trhu s nehnuteľnosťami v druhej polovici roku 2007. Uvedený vývoj naznačuje možnosť hospodárskeho spomalenia v blízkej budúcnosti. Výhľadovo by mohol obmedziť rast príjmov, čím sa v prípade, že má Spojené kráľovstvo dosiahnuť zlepšenie fiškálneho salda, opätovne zvýši potreba obmedzenia výdavkov. Nedávne relatívne rýchle znehodnotenie výmenného kurzu by tiež mohlo zvýšiť inflačné tlaky. Osobitné makroekonomické riziká sa týkajú výraznejšieho spomalenia aktivity na trhu s nehnuteľnosťami, ktoré by mohlo utlmiť rast súkromnej spotreby, a oslabenia rastu finančných služieb a zamestnanosti vo väčšom rozsahu, ako sa očakávalo. |
| --- | --- |

(2)

Hospodárstvo Spojeného kráľovstva vykazovalo za posledných desať rokov vysoký a pozoruhodne stabilný rast a v roku 2007 rástlo nad rámec svojich možností, i keď vznikali výkyvy vrátane nízkych úspor domácností a vyššieho deficitu zahraničného obchodu. Priaznivé rastové podmienky však sprevádzalo zhoršenie deficitu verejných financií v súčasnom rozpočtovom roku 2007/08. Po deficite verejných financií v roku 2006/07 vo výške 2,6 % HDP sa v programe očakáva, že deficit v roku 2007/08 dosiahne približne 3 % HDP, pričom sa nepočíta so žiadnou rezervou.

Okrem toho existujú riziká ďalšieho zhoršovania ekonomických prognóz po otrasoch na finančnom trhu a oslabení trhu s nehnuteľnosťami v druhej polovici roku 2007. Uvedený vývoj naznačuje možnosť hospodárskeho spomalenia v blízkej budúcnosti. Výhľadovo by mohol obmedziť rast príjmov, čím sa v prípade, že má Spojené kráľovstvo dosiahnuť zlepšenie fiškálneho salda, opätovne zvýši potreba obmedzenia výdavkov. Nedávne relatívne rýchle znehodnotenie výmenného kurzu by tiež mohlo zvýšiť inflačné tlaky. Osobitné makroekonomické riziká sa týkajú výraznejšieho spomalenia aktivity na trhu s nehnuteľnosťami, ktoré by mohlo utlmiť rast súkromnej spotreby, a oslabenia rastu finančných služieb a zamestnanosti vo väčšom rozsahu, ako sa očakávalo.

| (3) | Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšej ako v hlavnom scenári. Prognózy týkajúce sa verejných financií vychádzajú z alternatívneho scenára, ktorý je v porovnaní s hlavným scenárom opatrnejší. V oboch scenároch sa predpokladá možnosť sprísnenia úverových podmienok v dôsledku nedávneho narušenia finančného trhu. V alternatívnych scenároch sa pri posudzovaní aktualizovaného programu zohľadňoval referenčný scenár. V tomto scenári sa predpokladá spomalenie hospodárskeho rastu z 3 % v roku 2007/08 na 2 % v roku 2008/09. V programe sa v roku 2009/10 znovu očakáva rast rýchlejším tempom, pričom sa zvýši na úroveň 2,75 %. Na základe informácií dostupných v súčasnosti (3) vrátane vyšších vyhliadok na výrazný pokles na trhu s nehnuteľnosťami a pretrvávajúce ťažkosti na finančnom trhu sa zdá, že tento scenár vychádza z predpokladov rastu, ktoré sú do roku 2009/10 priaznivé a v ďalších rokoch pravdepodobné. Prognózy v programe týkajúce sa inflácie sa vzhľadom na odhady cien ropy na nasledujúci rok zdajú v krátkodobom horizonte podhodnotené. Krátkodobá prognóza nižšej úrovne aktivity v porovnaní s možnosťami by však mala viesť k následnému zmierneniu inflácie, čím by sa mala zachovať cenová stabilita. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšej ako v hlavnom scenári. Prognózy týkajúce sa verejných financií vychádzajú z alternatívneho scenára, ktorý je v porovnaní s hlavným scenárom opatrnejší. V oboch scenároch sa predpokladá možnosť sprísnenia úverových podmienok v dôsledku nedávneho narušenia finančného trhu. V alternatívnych scenároch sa pri posudzovaní aktualizovaného programu zohľadňoval referenčný scenár. V tomto scenári sa predpokladá spomalenie hospodárskeho rastu z 3 % v roku 2007/08 na 2 % v roku 2008/09. V programe sa v roku 2009/10 znovu očakáva rast rýchlejším tempom, pričom sa zvýši na úroveň 2,75 %. Na základe informácií dostupných v súčasnosti (3) vrátane vyšších vyhliadok na výrazný pokles na trhu s nehnuteľnosťami a pretrvávajúce ťažkosti na finančnom trhu sa zdá, že tento scenár vychádza z predpokladov rastu, ktoré sú do roku 2009/10 priaznivé a v ďalších rokoch pravdepodobné. Prognózy v programe týkajúce sa inflácie sa vzhľadom na odhady cien ropy na nasledujúci rok zdajú v krátkodobom horizonte podhodnotené. Krátkodobá prognóza nižšej úrovne aktivity v porovnaní s možnosťami by však mala viesť k následnému zmierneniu inflácie, čím by sa mala zachovať cenová stabilita.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007/08 odhaduje vo výške 3 % HDP oproti odhadovaným 2,3 % HDP uvedeným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Štrukturálny deficit, definovaný ako cyklicky upravené saldo rozpočtu bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, bude oproti predchádzajúcemu rozpočtovému roku vyšší o 0,5 % HDP. Zhoršenie rozpočtovej pozície bolo v prvom rade dôsledkom nižších ako očakávaných príjmov z dane právnických osôb; avšak v porovnaní s predchádzajúcim programom by sa mala zohľadniť reklasifikácia národných účtov, ktorá ročne zvyšuje deficit približne o 0,25 % HDP. Novšie informácie vrátane údajov o príjmoch štátneho rozpočtu za tento rok naznačujú jasné riziko, že deficit bude v roku 2007/08 vyšší a prekročí referenčnú hodnotu. V tejto súvislosti nie je očakávané zhoršenie salda verejných financií v súlade s pokračovaním konsolidácie odporúčanej v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (4). |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007/08 odhaduje vo výške 3 % HDP oproti odhadovaným 2,3 % HDP uvedeným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Štrukturálny deficit, definovaný ako cyklicky upravené saldo rozpočtu bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, bude oproti predchádzajúcemu rozpočtovému roku vyšší o 0,5 % HDP. Zhoršenie rozpočtovej pozície bolo v prvom rade dôsledkom nižších ako očakávaných príjmov z dane právnických osôb; avšak v porovnaní s predchádzajúcim programom by sa mala zohľadniť reklasifikácia národných účtov, ktorá ročne zvyšuje deficit približne o 0,25 % HDP. Novšie informácie vrátane údajov o príjmoch štátneho rozpočtu za tento rok naznačujú jasné riziko, že deficit bude v roku 2007/08 vyšší a prekročí referenčnú hodnotu. V tejto súvislosti nie je očakávané zhoršenie salda verejných financií v súlade s pokračovaním konsolidácie odporúčanej v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (4).

| (5) | V aktualizácii sa neuvádza kvantitatívny strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu. Prognózy v programe sa nezakladajú na zmenách politiky a predpokladá sa v ňom postupné znižovanie deficitu verejných financií. Plánuje sa, že pomer deficitu k HDP v roku 2008/09 bude o niečo nižší ako v predchádzajúcom roku. V tom istom roku by sa podľa odhadov mal štrukturálny deficit zlepšiť o 0,3 percentuálneho bodu. Očakáva sa aj zvýšenie primárneho deficitu, pretože rast primárnych výdavkov je iba čiastočne kompenzovaný poklesom platieb úrokov. Následne sa v programe predpokladá zníženie deficitu verejných financií o 0,5 percentuálneho bodu v roku 2009/10 a v priemere o 0,25 percentuálneho bodu ročne v ďalších troch rozpočtových rokoch. Očakáva sa, že primárne saldo sa z deficitu vo výške 0,9 % HDP v roku 2008/09 zlepší na rovnovážny stav v roku 2010/11. Počas programového obdobia sa očakáva, že zvýšenie pomeru príjmov k HDP prispeje k úprave približne troma pätinami a pokles pomeru výdavkov dvoma pätinami. Zvýšenie pomeru príjmov je rovnomerne rozložené na celé programové obdobie s fiškálnym presunom na dane z príjmu fyzických osôb a v menšom rozsahu na ohlásené opatrenia prispievajúce k vyšším príjmom.
  Na strane výdavkov vyplýva z výdavkovej obálky stanovenej v súhrnnom prehľade výdavkov (SPV) na rok 2007 v porovnaní s ročným priemerom v predchádzajúcich 10 rokoch výrazný pokles priemerného ročného rastu výdavkov medzi rokmi 2008/09 a 2010/11. Rezorty už dosiahli veľký pokrok smerom k cieľom v oblasti efektívnosti v období SR04 (ktoré končí v roku 2007/08) a verejne stanovili súhrn navrhovaných úspor na obdobie SPV. V roku 2008/09 sa však očakáva, že celkové výdavky budú stále rásť rýchlejšie ako nominálny HDP, čo prispeje k zvýšeniu pomeru deficitu. V porovnaní s predchádzajúcim programom sa hlavne v úvodných rokoch programového obdobia v novej aktualizácii projektuje horšia rozpočtová pozícia, čo čiastočne odráža uvedenú reklasifikáciu národných účtov. Uvádza sa, že pomer hrubého dlhu zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, hoci sa plánuje, že do roku 2010/11 bude rásť. |
| --- | --- |

(5)

V aktualizácii sa neuvádza kvantitatívny strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu. Prognózy v programe sa nezakladajú na zmenách politiky a predpokladá sa v ňom postupné znižovanie deficitu verejných financií. Plánuje sa, že pomer deficitu k HDP v roku 2008/09 bude o niečo nižší ako v predchádzajúcom roku. V tom istom roku by sa podľa odhadov mal štrukturálny deficit zlepšiť o 0,3 percentuálneho bodu. Očakáva sa aj zvýšenie primárneho deficitu, pretože rast primárnych výdavkov je iba čiastočne kompenzovaný poklesom platieb úrokov. Následne sa v programe predpokladá zníženie deficitu verejných financií o 0,5 percentuálneho bodu v roku 2009/10 a v priemere o 0,25 percentuálneho bodu ročne v ďalších troch rozpočtových rokoch. Očakáva sa, že primárne saldo sa z deficitu vo výške 0,9 % HDP v roku 2008/09 zlepší na rovnovážny stav v roku 2010/11. Počas programového obdobia sa očakáva, že zvýšenie pomeru príjmov k HDP prispeje k úprave približne troma pätinami a pokles pomeru výdavkov dvoma pätinami. Zvýšenie pomeru príjmov je rovnomerne rozložené na celé programové obdobie s fiškálnym presunom na dane z príjmu fyzických osôb a v menšom rozsahu na ohlásené opatrenia prispievajúce k vyšším príjmom.

Na strane výdavkov vyplýva z výdavkovej obálky stanovenej v súhrnnom prehľade výdavkov (SPV) na rok 2007 v porovnaní s ročným priemerom v predchádzajúcich 10 rokoch výrazný pokles priemerného ročného rastu výdavkov medzi rokmi 2008/09 a 2010/11. Rezorty už dosiahli veľký pokrok smerom k cieľom v oblasti efektívnosti v období SR04 (ktoré končí v roku 2007/08) a verejne stanovili súhrn navrhovaných úspor na obdobie SPV. V roku 2008/09 sa však očakáva, že celkové výdavky budú stále rásť rýchlejšie ako nominálny HDP, čo prispeje k zvýšeniu pomeru deficitu. V porovnaní s predchádzajúcim programom sa hlavne v úvodných rokoch programového obdobia v novej aktualizácii projektuje horšia rozpočtová pozícia, čo čiastočne odráža uvedenú reklasifikáciu národných účtov. Uvádza sa, že pomer hrubého dlhu zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, hoci sa plánuje, že do roku 2010/11 bude rásť.

| (6) | Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa plánuje v programe, hlavne vďaka nižším daňovým príjmom a možnej realizácii záväzkov ako výsledku hlbšieho a dlhšieho poklesu aktivity finančného sektora. Aj výdavky spojené s daňami, najmä spotreba domácností, by mohli byť výrazne nižšie počas ďalšieho Predĺžené obdobie úpravy trhu s nehnuteľnosťami by mohlo znamenať aj značne nižšie výdavky spojené s vyššími daňovými príjmami, najmä čo sa týka spotreby domácností. Prekročenie deficitu v roku 2007/08 spôsobené na strane príjmov by sa mohlo preniesť aj do vyššieho deficitu v roku 2008/09. Vzhľadom na riziká spojené s makroekonomickou výkonnosťou v roku 2008 sa predpoklad v konvergenčnom programe, že hospodárstvo Spojeného kráľovstva sa v roku 2009/10 dokáže rýchlo vrátiť k potenciálnemu rastu, javí ako optimistický a z toho hľadiska predstavuje riziko, že deficit bude vyšší, ako sa projektovalo. Výrazné spomalenie rastu výdavkov, ktoré sa plánuje v poslednom súhrnnom prehľade výdavkov, medzitým sprevádza ciele zamerané na výrazné zvýšenie efektívnosti pri poskytovaní verejných služieb, ktoré, ak sa nedosiahnu, môžu vyvolať tlak na vyššie výdavky, ako boli stanovené v súhrnnom prehľade výdavkov. V prognózach na roky 2011/12 a 2012/13, ktoré nasledujú po nadchádzajúcom období SPV, sa predpokladá pokračujúci mierny rast výdavkov, ale prekračujú sa v nich podrobné plány rezortných výdavkov stanovené na predchádzajúce roky. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa plánuje v programe, hlavne vďaka nižším daňovým príjmom a možnej realizácii záväzkov ako výsledku hlbšieho a dlhšieho poklesu aktivity finančného sektora. Aj výdavky spojené s daňami, najmä spotreba domácností, by mohli byť výrazne nižšie počas ďalšieho Predĺžené obdobie úpravy trhu s nehnuteľnosťami by mohlo znamenať aj značne nižšie výdavky spojené s vyššími daňovými príjmami, najmä čo sa týka spotreby domácností. Prekročenie deficitu v roku 2007/08 spôsobené na strane príjmov by sa mohlo preniesť aj do vyššieho deficitu v roku 2008/09. Vzhľadom na riziká spojené s makroekonomickou výkonnosťou v roku 2008 sa predpoklad v konvergenčnom programe, že hospodárstvo Spojeného kráľovstva sa v roku 2009/10 dokáže rýchlo vrátiť k potenciálnemu rastu, javí ako optimistický a z toho hľadiska predstavuje riziko, že deficit bude vyšší, ako sa projektovalo. Výrazné spomalenie rastu výdavkov, ktoré sa plánuje v poslednom súhrnnom prehľade výdavkov, medzitým sprevádza ciele zamerané na výrazné zvýšenie efektívnosti pri poskytovaní verejných služieb, ktoré, ak sa nedosiahnu, môžu vyvolať tlak na vyššie výdavky, ako boli stanovené v súhrnnom prehľade výdavkov. V prognózach na roky 2011/12 a 2012/13, ktoré nasledujú po nadchádzajúcom období SPV, sa predpokladá pokračujúci mierny rast výdavkov, ale prekračujú sa v nich podrobné plány rezortných výdavkov stanovené na predchádzajúce roky.

| (7) | V zmysle tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie obmedzenej konsolidácie plánovanej v programe. Existuje jasné riziko, že deficit bude v blízkej budúcnosti vyšší a presiahne referenčnú hodnotu. Nie je pravdepodobné, že sa v rámci programového obdobia dosiahne úroveň deficitu, ktorá poskytuje bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch (odhadovaných na úrovni 1,5 % HDP). Tempo fiškálnej konsolidácie by sa v priebehu programového obdobia malo zlepšiť. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie obmedzenej konsolidácie plánovanej v programe. Existuje jasné riziko, že deficit bude v blízkej budúcnosti vyšší a presiahne referenčnú hodnotu. Nie je pravdepodobné, že sa v rámci programového obdobia dosiahne úroveň deficitu, ktorá poskytuje bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch (odhadovaných na úrovni 1,5 % HDP). Tempo fiškálnej konsolidácie by sa v priebehu programového obdobia malo zlepšiť.

| (8) | Zdá sa, že Spojené kráľovstvo je z hľadiska udržateľnosti verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva je takmer na úrovni priemeru EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú o niečo pomalšie ako priemer EÚ, čo je čiastočne dôsledkom skutočnosti, že Spojené kráľovstvo sa viac ako ostatné krajiny EÚ spolieha na súkromné dôchodkové systémy. Reformy z roku 2007, ktorými sa riešia obavy spojené s možným nedostatkom zdrojov na dôchodky v budúcnosti, pravdepodobne spôsobia o niečo vyšší rast výdavkov súvisiacich s vekom. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ktorá sa odhaduje v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov by prispelo k obmedzeniu rizík týkajúcich sa udržateľnosti verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Spojené kráľovstvo je z hľadiska udržateľnosti verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva je takmer na úrovni priemeru EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú o niečo pomalšie ako priemer EÚ, čo je čiastočne dôsledkom skutočnosti, že Spojené kráľovstvo sa viac ako ostatné krajiny EÚ spolieha na súkromné dôchodkové systémy. Reformy z roku 2007, ktorými sa riešia obavy spojené s možným nedostatkom zdrojov na dôchodky v budúcnosti, pravdepodobne spôsobia o niečo vyšší rast výdavkov súvisiacich s vekom. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ktorá sa odhaduje v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov by prispelo k obmedzeniu rizík týkajúcich sa udržateľnosti verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že konvergenčný program je zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem zo septembra 2007. Predovšetkým, obidva programy zahŕňajú súhrnný prehľad výdavkov z roku 2007 vrátane postupného plnenia cieľov vlády zvýšiť efektívnosť a hodnotu za peniaze pri poskytovaní verejných služieb. V rozpočtových prognózach konvergenčného programu sa zohľadnil priamy vplyv dôležitých reformných prvkov uvedených vo vykonávacej správe národného programu reforiem na rozpočet, a to vrátane zvýšenia hodnoty a krytia štátnych dôchodkov, ako aj posledné iniciatívy prijaté na zvýšenie ponuky bytov, podporu výskumu a vývoja a inovácií a zvýšenie úrovne zručností pracovných síl. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že konvergenčný program je zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem zo septembra 2007. Predovšetkým, obidva programy zahŕňajú súhrnný prehľad výdavkov z roku 2007 vrátane postupného plnenia cieľov vlády zvýšiť efektívnosť a hodnotu za peniaze pri poskytovaní verejných služieb. V rozpočtových prognózach konvergenčného programu sa zohľadnil priamy vplyv dôležitých reformných prvkov uvedených vo vykonávacej správe národného programu reforiem na rozpočet, a to vrátane zvýšenia hodnoty a krytia štátnych dôchodkov, ako aj posledné iniciatívy prijaté na zvýšenie ponuky bytov, podporu výskumu a vývoja a inovácií a zvýšenie úrovne zručností pracovných síl.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny, ktoré sú súčasťou integrovaných usmernení v oblasti rozpočtovej politiky vydaných v kontexte lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny, ktoré sú súčasťou integrovaných usmernení v oblasti rozpočtovej politiky vydaných v kontexte lisabonskej stratégie.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má stále významné nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5) bez náznaku zlepšenia vzhľadom na predchádzajúcu výzvu Rady v tomto ohľade. |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má stále významné nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5) bez náznaku zlepšenia vzhľadom na predchádzajúcu výzvu Rady v tomto ohľade.

Celkový záver je taký, že program potvrdzuje výrazné zhoršenie rozpočtovej pozície Spojeného kráľovstva, z čoho v spojení s pravdepodobným zhoršením makroekonomických vplyvov oproti očakávaniam vyplýva jasné riziko, že deficit verejných financií prekročí v blízkej budúcnosti referenčnú hodnotu deficitu vo výške 3 % HDP. Hoci sa v programe predpokladá od roku 2008/09 určité fiškálne sprísnenie prostredníctvom postupného zvýšenia daňových príjmov a zníženia predtým rýchleho rastu bežných výdavkov, s dosiahnutím takejto konsolidácie sú spojené aj riziká. Tieto vyplývajú hlavne zo zhoršenia makroekonomických výhľadov a z rizík týkajúcich sa dosiahnutia cieľov v oblasti výdavkov. Plánovaná rýchlosť konsolidácie je sama o sebe nedostatočná. Pomer dlhu zostáva výrazne pod 60 percentami referenčnej hodnoty HDP, pričom sa mierne zvýši predtým, ako až od roku 2010/11 začne klesať. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií Spojeného kráľovstva sa v porovnaní s predchádzajúcim programom zhoršila, najmä v dôsledku zhoršenia východiskovej pozície, hoci Spojené kráľovstvo je naďalej vystavené strednému riziku.

V zmysle uvedeného hodnotenia sa Spojené kráľovstvo vyzýva, aby:

| i) | zaviedlo opatrenia potrebné na to, aby deficit neprekročil referenčnú hodnotu vo výške 3 percent HDP; |
| --- | --- |

i)

zaviedlo opatrenia potrebné na to, aby deficit neprekročil referenčnú hodnotu vo výške 3 percent HDP;

| ii) | výrazne urýchlilo tempo fiškálneho zlepšenia počas programového obdobia, ktoré by riešilo aj vyššie riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

ii)

výrazne urýchlilo tempo fiškálneho zlepšenia počas programového obdobia, ktoré by riešilo aj vyššie riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Spojené kráľovstvo sa opätovne vyzýva, aby zlepšilo dodržiavanie požiadaviek na údaje stanovené v kódexe správania.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP nov. 2007 (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,5 | – | – | – |
| KP dec. 2006 (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | KP nov. 2007 (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2007 (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | – | – | – |
| KP dec. 2006 (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | – |
| Produkčná medzera (8)

  (% potenciálneho HDP) | KP nov. 2007 (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2007 (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – | – | – |
| KP dec. 2006 (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | – |
| Saldo verejných financií (10)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| KOM nov. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | – | – | – |
| KP dec. 2006 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | – |
| Primárne saldo (10)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | – | – | – |
| KP dec. 2006 | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | – |
| Cyklicky upravené saldo (8)
   (10)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | – | – | – |
| KP dec. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – |
| Štrukturálne saldo (11)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | – | – | – |
| KP dec. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – |
| Hrubý verejný dlh (12)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| KOM nov. 2007 | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | – | – | – |
| KP dec. 2006 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | – |
| Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

Reálny HDP

(zmena v %)

KP nov. 2007 (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

KOM nov. 2007

3

3

2

2,5

–

–

–

KP dec. 2006 (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

–

Inflácia HISC

(%)

KP nov. 2007 (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

KOM nov. 2007 (7)

2,3

2,4

2,2

2

–

–

–

KP dec. 2006 (6)

2,5

2

2

2

2

2

–

Produkčná medzera (8)

(% potenciálneho HDP)

KP nov. 2007 (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2007 (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

–

–

–

KP dec. 2006 (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

–

Saldo verejných financií (10)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

KOM nov. 2007

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

–

–

–

KP dec. 2006

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

–

Primárne saldo (10)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

KOM nov. 2007

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

–

–

–

KP dec. 2006

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

–

Cyklicky upravené saldo (8)
   (10)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

–

–

–

KP dec. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

–

Štrukturálne saldo (11)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

–

–

–

KP dec. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

–

Hrubý verejný dlh (12)

(% HDP)

KP nov. 2007

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

KOM nov. 2007

42,6

43,3

44,5

45,2

–

–

–

KP dec. 2006

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

–

Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Rozpočtový rok Spojeného kráľovstva trvá od apríla do marca.

(3)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie Komisie z októbra 2007 týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem.

(4)  Ú. v. EÚ C 72, 29.3.2007, s. 20.

(5)  Chýbajú najmä údaje o prognózach zamestnanosti, nezamestnanosti, mzdovej inflácie a podrobná špecifikácia príjmov a výdavkov verejných financií na harmonizovanom základe ESA 95.

(6)  Ekonomické predpovede, z ktorých vychádzajú prognózy orgánov, pokiaľ ide o verejné financie. Ekonomické predpovede sú odvodené od scenára, podľa ktorého je tendencia rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšia ako v neutrálnom stanovisku vlády.

(7)  Na základe kalendárneho roka. Čísla uvedené v stĺpci za rok 2006/2007 sa vzťahujú na kalendárny rok 2006.

(8)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % a 2,6 % v období rokov 2006 – 2009.

(10)  Údaje z konvergenčného programu prispôsobené v súlade s definíciou primárneho salda pri použití skôr hrubých než čistých úrokových platieb.

(11)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V programovom období nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia.

(12)  Číselné údaje v konvergenčnom programe odvodené pri použití HDP s výnimkou úpravy FISIM, ktorá v porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2007 zvyšuje pomer dlhu o približne 0,8 percentuálneho bodu.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/29

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2007 – 2011

(2008/C 49/08)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2011.

| (2) | Rast reálneho HDP v Taliansku boli nižší ako priemer eurozóny od 90. rokov a odhaduje sa, že potenciálny rast sa znížil z úrovne vyššej ako 2 % na začiatku 90. rokov na približne 1,5 % v posledných 15 rokoch. Čo je pozitívne, Taliansko zaznamenáva silný rast zamestnanosti od prelomu storočia a jeho miera nezamestnanosti sa výrazne znížila, čo je takisto odrazom vplyvu reforiem trhu práce.
  Zatiaľ čo však ostáva dlhý kus cesty, kým Taliansko dobehne priemer EÚ v oblasti mier zamestnanosti, kombinácia dynamického rastu zamestnanosti a pomalého rastu HDP upozorňuje na problém produktivity v Taliansku. Napriek nedávnemu oživeniu talianske hospodárstvo bude podľa strednodobých prognóz aj naďalej čeliť významným štrukturálnym nedostatkom. Medzi ne patrí najmä obmedzená vnútorná hospodárska súťaž na trhoch so službami, ktorá sa začala riešiť v posledných rokoch. Štrukturálne nedostatky viedli k nízkemu rastu produktivity, konštantnej strate vonkajšej konkurencieschopnosti a až donedávna pozitívnemu inflačnému rozdielu v porovnaní s priemerom eurozóny. Pomer verejného dlhu k HDP vyšší ako 100 % a stále, aj napriek zlepšeniu, pomerne vysoký rozpočtový deficit zvyšujú hospodársku neistotu a vytvárajú vysoké náklady na dlhovú službu, v dôsledku čoho je Taliansko vystavené nárastom úrokových sadzieb. Bránia tiež produktívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov a obmedzujú schopnosť fiškálnej politiky umožniť, aby automatické stabilizátory účinne fungovali. Ďalšie zníženie pomeru štrukturálnych primárnych výdavkov po jeho poslednej stabilizácii a zvýšenie potenciálneho rastu aj prostredníctvom zlepšenia kvality verejných financií, je základom rýchleho zníženia pomeru dlhu k HDP a nasmerovania verejných financií na cestu udržateľnosti. |
| --- | --- |

(2)

Rast reálneho HDP v Taliansku boli nižší ako priemer eurozóny od 90. rokov a odhaduje sa, že potenciálny rast sa znížil z úrovne vyššej ako 2 % na začiatku 90. rokov na približne 1,5 % v posledných 15 rokoch. Čo je pozitívne, Taliansko zaznamenáva silný rast zamestnanosti od prelomu storočia a jeho miera nezamestnanosti sa výrazne znížila, čo je takisto odrazom vplyvu reforiem trhu práce.

Zatiaľ čo však ostáva dlhý kus cesty, kým Taliansko dobehne priemer EÚ v oblasti mier zamestnanosti, kombinácia dynamického rastu zamestnanosti a pomalého rastu HDP upozorňuje na problém produktivity v Taliansku. Napriek nedávnemu oživeniu talianske hospodárstvo bude podľa strednodobých prognóz aj naďalej čeliť významným štrukturálnym nedostatkom. Medzi ne patrí najmä obmedzená vnútorná hospodárska súťaž na trhoch so službami, ktorá sa začala riešiť v posledných rokoch. Štrukturálne nedostatky viedli k nízkemu rastu produktivity, konštantnej strate vonkajšej konkurencieschopnosti a až donedávna pozitívnemu inflačnému rozdielu v porovnaní s priemerom eurozóny. Pomer verejného dlhu k HDP vyšší ako 100 % a stále, aj napriek zlepšeniu, pomerne vysoký rozpočtový deficit zvyšujú hospodársku neistotu a vytvárajú vysoké náklady na dlhovú službu, v dôsledku čoho je Taliansko vystavené nárastom úrokových sadzieb. Bránia tiež produktívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov a obmedzujú schopnosť fiškálnej politiky umožniť, aby automatické stabilizátory účinne fungovali. Ďalšie zníženie pomeru štrukturálnych primárnych výdavkov po jeho poslednej stabilizácii a zvýšenie potenciálneho rastu aj prostredníctvom zlepšenia kvality verejných financií, je základom rýchleho zníženia pomeru dlhu k HDP a nasmerovania verejných financií na cestu udržateľnosti.

| (3) | Podľa makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa spomalí z 1,9 % v roku 2007 na 1,5 % v roku 2008. Nasledovalo by mierne, ale stále zrýchľovanie počas zostávajúcej časti programového obdobia, vzhľadom na čo sa očakáva, že rast v roku 2011 dosiahne úroveň 1,8 %. Pri zohľadnení nedávneho vývoja sa predpoklad rastu v roku 2008 v programe javí pomerne optimistickým (2), keďže sa v súčasnosti očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2008 bude výrazne nižší, ako je úroveň uvedená v programe, z čoho môžu vyplynúť dôsledky pre úroveň hospodárskej činnosti aj po roku 2008. Prognózy v programe týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú podhodnotené v roku 2008 a pravdepodobné v ďalších rokoch. Zdá sa, že tieto predpoklady týkajúce sa inflácie a východiskové zníženie rastu jednotkových nákladov práce sú v súlade s obmedzovaním strát konkurencieschopnosti talianskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

(3)

Podľa makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa spomalí z 1,9 % v roku 2007 na 1,5 % v roku 2008. Nasledovalo by mierne, ale stále zrýchľovanie počas zostávajúcej časti programového obdobia, vzhľadom na čo sa očakáva, že rast v roku 2011 dosiahne úroveň 1,8 %. Pri zohľadnení nedávneho vývoja sa predpoklad rastu v roku 2008 v programe javí pomerne optimistickým (2), keďže sa v súčasnosti očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2008 bude výrazne nižší, ako je úroveň uvedená v programe, z čoho môžu vyplynúť dôsledky pre úroveň hospodárskej činnosti aj po roku 2008. Prognózy v programe týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú podhodnotené v roku 2008 a pravdepodobné v ďalších rokoch. Zdá sa, že tieto predpoklady týkajúce sa inflácie a východiskové zníženie rastu jednotkových nákladov práce sú v súlade s obmedzovaním strát konkurencieschopnosti talianskeho hospodárstva.

| (4) | V aktualizácii programu stability z roku 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje na úrovni 2,4 % HDP oproti plánovanej úrovni 2,8 % HDP uvedenej v predchádzajúcej aktualizácii. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit očakával na úrovni 2,3 % HDP. Tieto nižšie prognózy deficitu sú pozitívnym dôsledkom o 1,8 percentuálneho bodu vyššieho rastu nominálneho HDP v roku 2007 oproti programu z roku 2006 a účinne zavedených nápravných opatrení v rokoch 2006 a 2007, čo čiastočne kompenzujú dodatočné výdavky vo výške približne 0,9 % HDP, hlavne sociálne transfery a kapitálové výdavky schválené v priebehu roka 2007. Vzhľadom na novšie informácie by mohol byť deficit v roku 2007 podstatne nižší ako deficit odhadovaný v jesennej predpovedi, teda výrazne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve. Plnenie rozpočtu v roku 2007 je v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára k predchádzajúcej aktualizácii programu stability (3), ktorá sa týka korekcie nadmerného deficitu. Pravdepodobne veľmi pozitívna rozpočtová produkcia v roku 2007 by mohla byť ešte lepšia, ak by sa počas roka neprijali uvedené dodatočné výdavky, preto sa nemôže v plnej miere považovať za zosúladenú s výzvou využiť lepší ako očakávaný rozpočtový vývoj na zníženie deficitu. Rada konštatuje, že plnenie rozpočtu na rok 2007 tiež nie je plne v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007. |
| --- | --- |

(4)

V aktualizácii programu stability z roku 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje na úrovni 2,4 % HDP oproti plánovanej úrovni 2,8 % HDP uvedenej v predchádzajúcej aktualizácii. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit očakával na úrovni 2,3 % HDP. Tieto nižšie prognózy deficitu sú pozitívnym dôsledkom o 1,8 percentuálneho bodu vyššieho rastu nominálneho HDP v roku 2007 oproti programu z roku 2006 a účinne zavedených nápravných opatrení v rokoch 2006 a 2007, čo čiastočne kompenzujú dodatočné výdavky vo výške približne 0,9 % HDP, hlavne sociálne transfery a kapitálové výdavky schválené v priebehu roka 2007. Vzhľadom na novšie informácie by mohol byť deficit v roku 2007 podstatne nižší ako deficit odhadovaný v jesennej predpovedi, teda výrazne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve. Plnenie rozpočtu v roku 2007 je v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára k predchádzajúcej aktualizácii programu stability (3), ktorá sa týka korekcie nadmerného deficitu. Pravdepodobne veľmi pozitívna rozpočtová produkcia v roku 2007 by mohla byť ešte lepšia, ak by sa počas roka neprijali uvedené dodatočné výdavky, preto sa nemôže v plnej miere považovať za zosúladenú s výzvou využiť lepší ako očakávaný rozpočtový vývoj na zníženie deficitu. Rada konštatuje, že plnenie rozpočtu na rok 2007 tiež nie je plne v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007.

| (5) | Rozpočtová stratégia v programe sa zameriava na vykonávanie fiškálnej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu štrukturálne vyrovnanej pozície, t. j. cyklicky upravenej a bez jednorazových a iných dočasných opatrení, ktorého dosiahnutie sa plánuje do konca roku 2011. Vzhľadom na podobný ekonomický výhľad ako v jednom z predchádzajúcich programov sú ciele pre deficit v rokoch 2008 – 2011 vo všeobecnosti nezmenené. Predpokladaná úprava v roku 2008 je však približne o 0,5 percentuálneho bodu HDP nižšia, ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii, pretože nezmenený cieľ je plánovaný pri lepšej východiskovej pozícii. Plánuje sa, že deficit verejných financií sa v roku 2008 zúži iba o 0,2 percentuálneho bodu HDP, v ďalších rokoch sa však zúži ročne asi o 0,75 percentuálneho bodu tak, aby v roku 2011 dosiahol vyrovnanú pozíciu. Zloženie úpravy je uvedené iba pre rok 2008, v ktorom sa plánuje zníženie deficitu o 0,2 percentuálneho bodu HDP, najmä na strane výdavkov.
  Po roku 2008 je v programe uvedená iba celková veľkosť konsolidačného balíka, ktorý sa požaduje každý rok, aby sa dosiahli rozpočtové ciele primerané vývoju na základe nezmeneného legislatívneho scenára bez označenia ich zloženia. Plánuje sa, že pomer hrubého dlhu k HDP, v roku 2007 odhadovaného na úrovni 105 %, čo je vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % uvedenou v zmluve, klesne počas programového obdobia o približne 10 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(5)

Rozpočtová stratégia v programe sa zameriava na vykonávanie fiškálnej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu štrukturálne vyrovnanej pozície, t. j. cyklicky upravenej a bez jednorazových a iných dočasných opatrení, ktorého dosiahnutie sa plánuje do konca roku 2011. Vzhľadom na podobný ekonomický výhľad ako v jednom z predchádzajúcich programov sú ciele pre deficit v rokoch 2008 – 2011 vo všeobecnosti nezmenené. Predpokladaná úprava v roku 2008 je však približne o 0,5 percentuálneho bodu HDP nižšia, ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii, pretože nezmenený cieľ je plánovaný pri lepšej východiskovej pozícii. Plánuje sa, že deficit verejných financií sa v roku 2008 zúži iba o 0,2 percentuálneho bodu HDP, v ďalších rokoch sa však zúži ročne asi o 0,75 percentuálneho bodu tak, aby v roku 2011 dosiahol vyrovnanú pozíciu. Zloženie úpravy je uvedené iba pre rok 2008, v ktorom sa plánuje zníženie deficitu o 0,2 percentuálneho bodu HDP, najmä na strane výdavkov.

Po roku 2008 je v programe uvedená iba celková veľkosť konsolidačného balíka, ktorý sa požaduje každý rok, aby sa dosiahli rozpočtové ciele primerané vývoju na základe nezmeneného legislatívneho scenára bez označenia ich zloženia. Plánuje sa, že pomer hrubého dlhu k HDP, v roku 2007 odhadovaného na úrovni 105 %, čo je vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % uvedenou v zmluve, klesne počas programového obdobia o približne 10 percentuálnych bodov.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa v roku 2008 zdajú byť vo všeobecnosti vyrovnané, v ďalších rokoch by však rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje. Hoci by pravdepodobná pozitívna produkcia v roku 2007 viedla k priaznivému základnému vplyvu v roku 2008, v zákone o štátnom rozpočte na rok 2008 sa predpokladá, že po dosiahnutí rozpočtového cieľa sa trvalý príjem, ktorý je lepší ako očakávania, môže použiť na financovanie znížení daní. Vzhľadom na posledný vývoj hospodárstva je produkcia deficitu v roku 2008 vystavená aj riziku spojenému s výrazne nižším rastom HDP. Dosiahnutie cieľového deficitu vo výške 2,2 % HDP v roku 2008 by mohlo spôsobiť zhoršenie celkového i štrukturálneho salda oproti roku 2007 (4). Zo scenára nezmenenej legislatívy vyplýva značné podcenenie trendov vo výdavkoch. To, spolu so skutočnosťou, že k dispozícii nie sú informácie o zložení potrebného konsolidačného balíka, ktorý ide nad rámec tohto scenára, naznačuje jasné riziká. Predovšetkým sa musia objasniť vhodné opatrenia zamerané na obmedzenie vývoja výdavkov. Vzhľadom na tieto riziká pre rozpočtové ciele môže byť vývoj pomeru dlhu k HDP počínajúc rokom 2009 menej priaznivý, než sa očakáva v programe. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa v roku 2008 zdajú byť vo všeobecnosti vyrovnané, v ďalších rokoch by však rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje. Hoci by pravdepodobná pozitívna produkcia v roku 2007 viedla k priaznivému základnému vplyvu v roku 2008, v zákone o štátnom rozpočte na rok 2008 sa predpokladá, že po dosiahnutí rozpočtového cieľa sa trvalý príjem, ktorý je lepší ako očakávania, môže použiť na financovanie znížení daní. Vzhľadom na posledný vývoj hospodárstva je produkcia deficitu v roku 2008 vystavená aj riziku spojenému s výrazne nižším rastom HDP. Dosiahnutie cieľového deficitu vo výške 2,2 % HDP v roku 2008 by mohlo spôsobiť zhoršenie celkového i štrukturálneho salda oproti roku 2007 (4). Zo scenára nezmenenej legislatívy vyplýva značné podcenenie trendov vo výdavkoch. To, spolu so skutočnosťou, že k dispozícii nie sú informácie o zložení potrebného konsolidačného balíka, ktorý ide nad rámec tohto scenára, naznačuje jasné riziká. Predovšetkým sa musia objasniť vhodné opatrenia zamerané na obmedzenie vývoja výdavkov. Vzhľadom na tieto riziká pre rozpočtové ciele môže byť vývoj pomeru dlhu k HDP počínajúc rokom 2009 menej priaznivý, než sa očakáva v programe.

| (7) | V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu v roku 2007, ako to odporúča Rada. Dostatočný bezpečnostný limit proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch sa však nemusí zabezpečiť do roku 2010 a rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie toho, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do konca programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. V roku 2008 existuje riziko, že sa štrukturálne saldo výrazne zhorší, ak sa nedosiahne lepšia východisková pozícia, ako bola plánovaná v roku 2007. Pre rok 2008 je úprava smerom k strednodobému cieľu, ktorá vyplýva z programu, neprimeraná a mala by sa posilniť tak, aby bola v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. Rada ďalej konštatuje, že rozpočtová pozícia v programe na rok 2008 nie je v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007, ktoré vyzývajú k, starostlivo navrhnutej fiškálnej politike na rok 2008 s cieľom urýchliť úpravu smerom k strednodobému cieľu. Rozpočtová pozícia v programe by sa počínajúc rokom 2009 mala podporiť opatreniami. Napokon, pri zohľadnení uvedených rizík týkajúcich sa prognóz dlhu sa pomer dlhu k HDP v programovom období nemusí dostatočne znižovať smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu v roku 2007, ako to odporúča Rada. Dostatočný bezpečnostný limit proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch sa však nemusí zabezpečiť do roku 2010 a rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie toho, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do konca programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. V roku 2008 existuje riziko, že sa štrukturálne saldo výrazne zhorší, ak sa nedosiahne lepšia východisková pozícia, ako bola plánovaná v roku 2007. Pre rok 2008 je úprava smerom k strednodobému cieľu, ktorá vyplýva z programu, neprimeraná a mala by sa posilniť tak, aby bola v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. Rada ďalej konštatuje, že rozpočtová pozícia v programe na rok 2008 nie je v súlade so smerovaniami rozpočtovej politiky euroskupiny z apríla 2007, ktoré vyzývajú k, starostlivo navrhnutej fiškálnej politike na rok 2008 s cieľom urýchliť úpravu smerom k strednodobému cieľu. Rozpočtová pozícia v programe by sa počínajúc rokom 2009 mala podporiť opatreniami. Napokon, pri zohľadnení uvedených rizík týkajúcich sa prognóz dlhu sa pomer dlhu k HDP v programovom období nemusí dostatočne znižovať smerom k referenčnej hodnote.

| (8) | Taliansko je vzhľadom na udržateľnosť verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku prijatých dôchodkových reforiem pomalšie ako priemer EÚ. Výdavky na dôchodky ako podiel na HDP zostávajú doteraz medzi najvyššími v EÚ a prognózy sa zakladajú na predpoklade, že sa v plnom rozsahu budú vykonávať nedávno prijaté reformy, a najmä že sa od roku 2010 vykoná revízia poistno-technický koeficientov, ako ju predpokladá súčasná legislatíva, a bez odchýlenia od zásady príspevkov, na ktorej sa zakladá reformovaný dôchodkový systém. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prispieva k vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, stále však nepostačuje na úplné pokrytie tlakov na budúce výdavky aj v prípade, že pravdepodobne povedú k lepšej produkcii. Súčasná úroveň hrubého dlhu je okrem toho vysoko nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve a jeho zníženie si bude vyžadovať dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia. |
| --- | --- |

(8)

Taliansko je vzhľadom na udržateľnosť verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku prijatých dôchodkových reforiem pomalšie ako priemer EÚ. Výdavky na dôchodky ako podiel na HDP zostávajú doteraz medzi najvyššími v EÚ a prognózy sa zakladajú na predpoklade, že sa v plnom rozsahu budú vykonávať nedávno prijaté reformy, a najmä že sa od roku 2010 vykoná revízia poistno-technický koeficientov, ako ju predpokladá súčasná legislatíva, a bez odchýlenia od zásady príspevkov, na ktorej sa zakladá reformovaný dôchodkový systém. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prispieva k vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, stále však nepostačuje na úplné pokrytie tlakov na budúce výdavky aj v prípade, že pravdepodobne povedú k lepšej produkcii. Súčasná úroveň hrubého dlhu je okrem toho vysoko nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve a jeho zníženie si bude vyžadovať dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia.

| (9) | Program stability je úplne v súlade s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým vývoj rozpočtu a stratégia fiškálnej politiky uvedené v správe sú v súlade s vývojom rozpočtu a stratégiou fiškálnej politiky, ktoré sú podrobnejšie opísané v programe stability. V rozpočtových prognózach v programe sa výslovne zohľadňuje, hoci nie systematickým spôsobom, vplyv opatrení v rámci štrukturálnych reforiem na verejné financie spolu s priamym rozpočtovým vplyvom predpokladaným v správe, najmä balík uvedený v protokole k Dohode o sociálnej starostlivosti, konkurencieschopnosti a trhu práce z 23. júla 2007, ako aj niektoré opatrenia v oblasti výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je úplne v súlade s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým vývoj rozpočtu a stratégia fiškálnej politiky uvedené v správe sú v súlade s vývojom rozpočtu a stratégiou fiškálnej politiky, ktoré sú podrobnejšie opísané v programe stability. V rozpočtových prognózach v programe sa výslovne zohľadňuje, hoci nie systematickým spôsobom, vplyv opatrení v rámci štrukturálnych reforiem na verejné financie spolu s priamym rozpočtovým vplyvom predpokladaným v správe, najmä balík uvedený v protokole k Dohode o sociálnej starostlivosti, konkurencieschopnosti a trhu práce z 23. júla 2007, ako aj niektoré opatrenia v oblasti výskumu a vývoja.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny zahrnutými v integrovaných usmerneniach a usmerneniach pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie. Taliansko malo vzhľadom na priaznivý cyklický vývoj a vývoj rozpočtu sledovať ambicióznejšiu konsolidačnú stratégiu. Vykonané opatrenia zamerané na zlepšenie kvality verejných financií zahŕňajú preklasifikovanie rozpočtu a preskúmanie výdavkov. Ďalšie opatrenia, zamerané na obmedzenie stúpajúcej tendencie súčasných primárnych výdavkov a zlepšenie ich účinnosti a efektívnosti nákladov, stále nie sú jasne stanovené. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny zahrnutými v integrovaných usmerneniach a usmerneniach pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte lisabonskej stratégie. Taliansko malo vzhľadom na priaznivý cyklický vývoj a vývoj rozpočtu sledovať ambicióznejšiu konsolidačnú stratégiu. Vykonané opatrenia zamerané na zlepšenie kvality verejných financií zahŕňajú preklasifikovanie rozpočtu a preskúmanie výdavkov. Ďalšie opatrenia, zamerané na obmedzenie stúpajúcej tendencie súčasných primárnych výdavkov a zlepšenie ich účinnosti a efektívnosti nákladov, stále nie sú jasne stanovené.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5).

Celkový záver je, že program je v súlade s korekciou nadmerného deficitu v roku 2007, ktorá by sa mala dosiahnuť s dostatočnou rezervou. Rozpočtová produkcia vzhľadom na priaznivý cyklický vývoj a vývoj rozpočtu pravdepodobne prekoná očakávania. Tento výsledok by mohol byť ešte lepší, ak by sa v priebehu roka neschválili dodatočné výdavky. V roku 2008 existuje riziko, že sa štrukturálne saldo výrazne zhorší, pokiaľ sa nedosiahne lepšia ako plánovaná východisková pozícia z roku 2007. Plánovaná úprava smerom k strednodobému cieľu je odložená na posledné roky programového obdobia. V programe chýbajú informácie o zložení stratégie fiškálnej konsolidácie po roku 2008, čo bráni jej riadnemu posúdeniu. Predovšetkým stále nie sú jasne stanovené vhodné opatrenia zamerané na zmiernenie vývoja výdavkov. Vzhľadom na tieto riziká sa strednodobý cieľ nemusí dosiahnuť do roku 2011, ako sa plánuje v programe a pomer dlhu k HDP sa v programovom období nemusí dostatočne znížiť k referenčnej hodnote 60 % HDP. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, Taliansko je vystavené strednému riziku, v tomto hodnotení sa však predpokladá úplné zavedenie dôchodkových reforiem.

V zmysle uvedeného hodnotenia a tiež vzhľadom na odporúčanie podľa článku 104 ods. 7 z 28. júla 2005, sa Taliansko vyzýva, aby:

| i) | stavajúc na pozitívnych výsledkoch z roku 2007 posilnilo rozpočtový cieľ na rok 2008, aby sa zabezpečila ambiciózna úprava a v ďalších rokoch vykonávalo plánovanú fiškálnu konsolidáciu s konkrétnymi opatreniami s cieľom zabezpečiť primeraný pokrok smerom k strednodobému cieľu tak, aby sa dosiahol v programovom období, a tým sa urýchlilo tempo znižovania dlhu; |
| --- | --- |

i)

stavajúc na pozitívnych výsledkoch z roku 2007 posilnilo rozpočtový cieľ na rok 2008, aby sa zabezpečila ambiciózna úprava a v ďalších rokoch vykonávalo plánovanú fiškálnu konsolidáciu s konkrétnymi opatreniami s cieľom zabezpečiť primeraný pokrok smerom k strednodobému cieľu tak, aby sa dosiahol v programovom období, a tým sa urýchlilo tempo znižovania dlhu;

| ii) | vzhľadom na veľmi vysokú úroveň verejného dlhu v plnom rozsahu zaviedlo dôchodkové reformy, konkrétne plánované pravidelné poistno-technické úpravy, a tak zabránilo výraznému zvýšeniu výdavkov súvisiacich s vekom a |
| --- | --- |

ii)

vzhľadom na veľmi vysokú úroveň verejného dlhu v plnom rozsahu zaviedlo dôchodkové reformy, konkrétne plánované pravidelné poistno-technické úpravy, a tak zabránilo výraznému zvýšeniu výdavkov súvisiacich s vekom a

| iii) | jasne stanovilo rozpočtovú stratégiu v strednodobom horizonte v súlade s ustanoveniami paktu stability a rastu a jeho kódexom pravidiel; pokračovalo v úsilí zvyšovať kvalitu verejných financií zameraním sa na ich zloženie, zvýšením transparentnosti rozpočtového procesu; a účinným uplatňovaním mechanizmov na monitorovanie a kontrolu výdavkov. |
| --- | --- |

iii)

jasne stanovilo rozpočtovú stratégiu v strednodobom horizonte v súlade s ustanoveniami paktu stability a rastu a jeho kódexom pravidiel; pokračovalo v úsilí zvyšovať kvalitu verejných financií zameraním sa na ich zloženie, zvýšením transparentnosti rozpočtového procesu; a účinným uplatňovaním mechanizmov na monitorovanie a kontrolu výdavkov.

Rada tiež konštatuje, že takéto opatrenia by boli v súlade so smerovaním fiškálnej politiky euroskupiny z apríla 2007.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | – | – |
| PS dec. 2006 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | – | – |
| PS dec. 2006 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2007 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2007 (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | - | - |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov. 2007 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | – | – |
| PS dec. 2006 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | – | – |
| PS dec. 2006 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| KOM nov. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | – | – |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | – | – |
| PS dec. 2006 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| KOM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – | – |
| PS dec. 2006 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| KOM nov. 2007 | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | – | – |
| PS dec. 2006 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2007

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

KOM nov. 2007

1,9

1,9

1,4

1,6

–

–

PS dec. 2006

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2007

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

KOM nov. 2007

2,2

1,9

2,0

1,9

–

–

PS dec. 2006

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2007

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2007 (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

-

-

PS dec. 2006

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS nov. 2007

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

KOM nov. 2007

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

–

–

PS dec. 2006

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2007

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

KOM nov. 2007

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

–

–

PS dec. 2006

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2007

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

KOM nov. 2007

0,1

2,5

2,4

2,5

–

–

PS dec. 2006

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

PS nov. 2007

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM nov. 2007

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

–

–

PS dec. 2006

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

PS nov. 2007

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

KOM nov. 2007

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

–

–

PS dec. 2006

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2007

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

KOM nov. 2007

106,8

104,3

102,9

101,2

–

–

PS dec. 2006

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje aj jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007 Komisiou.

(3)  Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 17.

(4)  To sa vzťahuje najmä na štrukturálne saldo. Opatrenie prijaté 31. decembra 2007 s cieľom zrušiť povinnosť výbercov daní odvádzať vláde platbu určitej čiastky daní, ktoré sa majú vybrať v nasledujúcom roku, by mohlo mať negatívny vplyv (vo výške 0,3 % HDP) na celkové saldo v roku 2007. Vzhľadom na jeho jednorazovú povahu by to však nemalo vplyv na štrukturálne saldo v roku 2007.

(5)  Chýba najmä členenie rozpočtu zosúladené s cieľmi stanovenými pre deficit v období rokov 2009 – 2011.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % a 1,7 % v období rokov 2006 – 2009.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu a jesenných predpovedí útvarov Komisie predstavujú jednorazové a iné dočasné opatrenia: 1,2 % HDP v roku 2006, so zvýšením deficitu; 0,2 % HDP v roku 2007, so znížením deficitu a 0,1 % HDP ročne od roku 2008, so znížením deficitu.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/34

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2007 – 2012

(2008/C 49/09)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2012, teda o rok viac, ako je požadované referenčné obdobie, aby to bolo v súlade s vládnym programom. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2012, teda o rok viac, ako je požadované referenčné obdobie, aby to bolo v súlade s vládnym programom.

| (2) | Medzi rokmi 2001 a 2005 rástol reálny HDP v priemere iba o niečo viac ako 1,5 % ročne. To sa zhodovalo s priemerným rastom v eurozóne, pričom inflácia bola o málo nižšia ako priemer eurozóny. Rast HDP vo Francúzsku od roku 2006 klesol výrazne pod priemernú úroveň eurozóny, pričom sa prejavili štrukturálne problémy a s tým súvisiace zhoršenie konkurencieschopnosti. Hoci sa miera nezamestnanosti od roku 2005 zvýšila, zostáva výrazne pod priemernou úrovňou eurozóny a miera zamestnanosti a pracovný čas sú stále nízke.
  V tejto súvislosti by prijaté opatrenia a rozsiahle reformy týkajúce sa trhu práce a trhu s výrobkami, ktoré vláda plánuje v nadchádzajúcich piatich rokoch, ak sa implementujú v plnom rozsahu, zvýšili potenciálny rast a konkurencieschopnosť a zlepšili dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Verejné deficity a pomery dlhu zostávajú vysoké aj napriek tomu, že sa znižujú. Hoci sa nedávno prijali pozitívne opatrenia na obmedzenie výdavkov, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia, Francúzsko má najvyšší pomer výdavkov k HDP v eurozóne a jeho deficit je stále pomerne blízko k prahovej hodnote 3 % HDP. Úmysel Francúzska implementovať reformy na zvýšenie potenciálneho rastu, zvýšiť konkurencieschopnosť francúzskeho hospodárstva a pomôcť pri udržaní procesu rozpočtovej konsolidácie, ako aj rozhodne obmedziť výdavky na všetkých úrovniach vlády a zvýšiť jeho účinnosť by prispel k splneniu kľúčových výziev na nadchádzajúce roky. |
| --- | --- |

(2)

Medzi rokmi 2001 a 2005 rástol reálny HDP v priemere iba o niečo viac ako 1,5 % ročne. To sa zhodovalo s priemerným rastom v eurozóne, pričom inflácia bola o málo nižšia ako priemer eurozóny. Rast HDP vo Francúzsku od roku 2006 klesol výrazne pod priemernú úroveň eurozóny, pričom sa prejavili štrukturálne problémy a s tým súvisiace zhoršenie konkurencieschopnosti. Hoci sa miera nezamestnanosti od roku 2005 zvýšila, zostáva výrazne pod priemernou úrovňou eurozóny a miera zamestnanosti a pracovný čas sú stále nízke.

V tejto súvislosti by prijaté opatrenia a rozsiahle reformy týkajúce sa trhu práce a trhu s výrobkami, ktoré vláda plánuje v nadchádzajúcich piatich rokoch, ak sa implementujú v plnom rozsahu, zvýšili potenciálny rast a konkurencieschopnosť a zlepšili dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Verejné deficity a pomery dlhu zostávajú vysoké aj napriek tomu, že sa znižujú. Hoci sa nedávno prijali pozitívne opatrenia na obmedzenie výdavkov, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia, Francúzsko má najvyšší pomer výdavkov k HDP v eurozóne a jeho deficit je stále pomerne blízko k prahovej hodnote 3 % HDP. Úmysel Francúzska implementovať reformy na zvýšenie potenciálneho rastu, zvýšiť konkurencieschopnosť francúzskeho hospodárstva a pomôcť pri udržaní procesu rozpočtovej konsolidácie, ako aj rozhodne obmedziť výdavky na všetkých úrovniach vlády a zvýšiť jeho účinnosť by prispel k splneniu kľúčových výziev na nadchádzajúce roky.

| (3) | Program obsahuje dva rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: scenár „nízkeho“ rastu a scenár „vysokého“ rastu. Scenár „nízkeho“ rastu sa považuje za referenčný scenár na posúdenie prognóz verejných financií. Predpokladá sa v ňom, že sa rast reálneho HDP zvýši z 2 % v roku 2007 na 2 – 2,5 % v roku 2008 a 2,5 % v zostávajúcej časti programového obdobia, čo je viac ako odhad potenciálneho rastu útvarov Komisie na úrovni o niečo vyššej ako 2 %. Ohlásené reformy týkajúce sa trhu práce a trhu s výrobkami s účinkom zvyšujúcim rast budú postupne prispievať k vyššiemu potenciálu rastu, ktorého veľkosť a načasovanie sú spojené s neistotou. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že sa aj tento scenár zakladá na priaznivých predpokladoch rastu, najmä v roku 2009. V strednodobom horizonte je preto menej výrazný rast, ako sa očakáva v programe, rizikom aj vzhľadom na celkom optimistické predpoklady týkajúce sa medzinárodného prostredia. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: scenár „nízkeho“ rastu a scenár „vysokého“ rastu. Scenár „nízkeho“ rastu sa považuje za referenčný scenár na posúdenie prognóz verejných financií. Predpokladá sa v ňom, že sa rast reálneho HDP zvýši z 2 % v roku 2007 na 2 – 2,5 % v roku 2008 a 2,5 % v zostávajúcej časti programového obdobia, čo je viac ako odhad potenciálneho rastu útvarov Komisie na úrovni o niečo vyššej ako 2 %. Ohlásené reformy týkajúce sa trhu práce a trhu s výrobkami s účinkom zvyšujúcim rast budú postupne prispievať k vyššiemu potenciálu rastu, ktorého veľkosť a načasovanie sú spojené s neistotou. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že sa aj tento scenár zakladá na priaznivých predpokladoch rastu, najmä v roku 2009. V strednodobom horizonte je preto menej výrazný rast, ako sa očakáva v programe, rizikom aj vzhľadom na celkom optimistické predpoklady týkajúce sa medzinárodného prostredia.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa výška deficitu verejných financií v roku 2007 odhaduje na 2,6 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,5 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. V novej aktualizácii sa deficit očakáva na úrovni 2,4 % HDP. Neočakávané príjmy, ktoré sú sčasti dôsledkom pozitívneho základného vplyvu vyšších ako očakávaných príjmov v roku 2006, vo veľkej miere vyrovnávajú náklady fiškálneho balíka prijatého v lete, zameraného na podporu rastu (najmä pokiaľ ide o zníženie daní) a zvlášť vyššieho nárastu výdavkov v porovnaní s výdavkami plánovanými v rozpočte (najmä v zdravotníctve napriek opravným opatreniam prijatým na zníženie narušenia cieľových výdavkov národného systému zdravotného poistenia (ONDAM) po tom, ako pohotovostný výbor zistil v júni 2007 odchýlky). Napriek možnému dosiahnutiu rozpočtového cieľa stanoveného v predchádzajúcej aktualizácii sa implementácia rozpočtu v roku 2007 preto môže považovať len za čiastočne zosúladenú s politickou výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability, aby (3)„využilo perspektívu masívneho rastu a pozitívny základný účinok výsledku z roku 2006, ktorý bol lepší, ako sa predpokladalo, na posunutie úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa ...s cieľom dosiahnuť ho podľa plánu do roku 2010, a najmä v plnej miere a účinne implementovať rozpočet na rok 2007 a využiť každú príležitosť na urýchlenie štrukturálnej úpravy.“ Rada tiež poznamenáva, že plnenie rozpočtu nie je v súlade so všetkými smerovaniami rozpočtovej politiky skupiny Eurogroup z apríla 2007, pretože sa neočakávané mimoriadne príjmy čiastočne využili na zníženie daní a boli vyššie než výdavky plánované v rozpočte. |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2007 sa výška deficitu verejných financií v roku 2007 odhaduje na 2,6 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,5 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. V novej aktualizácii sa deficit očakáva na úrovni 2,4 % HDP. Neočakávané príjmy, ktoré sú sčasti dôsledkom pozitívneho základného vplyvu vyšších ako očakávaných príjmov v roku 2006, vo veľkej miere vyrovnávajú náklady fiškálneho balíka prijatého v lete, zameraného na podporu rastu (najmä pokiaľ ide o zníženie daní) a zvlášť vyššieho nárastu výdavkov v porovnaní s výdavkami plánovanými v rozpočte (najmä v zdravotníctve napriek opravným opatreniam prijatým na zníženie narušenia cieľových výdavkov národného systému zdravotného poistenia (ONDAM) po tom, ako pohotovostný výbor zistil v júni 2007 odchýlky). Napriek možnému dosiahnutiu rozpočtového cieľa stanoveného v predchádzajúcej aktualizácii sa implementácia rozpočtu v roku 2007 preto môže považovať len za čiastočne zosúladenú s politickou výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability, aby (3)„využilo perspektívu masívneho rastu a pozitívny základný účinok výsledku z roku 2006, ktorý bol lepší, ako sa predpokladalo, na posunutie úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa ...s cieľom dosiahnuť ho podľa plánu do roku 2010, a najmä v plnej miere a účinne implementovať rozpočet na rok 2007 a využiť každú príležitosť na urýchlenie štrukturálnej úpravy.“ Rada tiež poznamenáva, že plnenie rozpočtu nie je v súlade so všetkými smerovaniami rozpočtovej politiky skupiny Eurogroup z apríla 2007, pretože sa neočakávané mimoriadne príjmy čiastočne využili na zníženie daní a boli vyššie než výdavky plánované v rozpočte.

| (5) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v aktualizácii programu stability je výrazne obmedziť verejné výdavky v súvislosti s predpokladaným posilnením rastu prostredníctvom prijatých a ohlásených štrukturálnych reforiem s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, vyváženú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) najneskôr v roku 2012.
  Podľa referenčného scenára by sa celkový deficit v roku 2008 znížil minimálne z 2,4 % HDP v roku 2007 na 2,3 % HDP, potom by sa znižoval rýchlejšie o 0,6 percentuálneho bodu ročne až po dosiahnutie vyváženej pozície v roku 2012. Zároveň by sa primárny prebytok zlepšil z 0,2 % HDP v roku 2007 na 2,5 % HDP v roku 2012. Napriek priaznivejším makroekonomickým predpokladom rastu a lepšej východiskovej rozpočtovej pozícii sa v programe odďaľuje úprava plánovaná v predchádzajúcej aktualizácii, v ktorej bol rok 2010 stanovený ako cieľový rok na dosiahnutie strednodobého cieľa. Štrukturálna úprava je v prvom programovom roku veľmi obmedzená a je rozložená na dlhšie obdobie. Plánuje sa, že zníženie deficitu sa bude v plnom rozsahu zakladať na výdavkoch. Plánuje sa, že sa pomer výdavkov zníži o takmer 3 percentuálne body HDP. Pomer príjmov k HDP sa taktiež o niečo zníži v rokoch 2008 a 2009 a ustáli v ďalších rokoch. Plánuje sa, že hrubý verejný dlh, v aktualizácii odhadovaný na úrovni 64,2 % HDP v roku 2007, t. j. vyšší ako referenčná hodnota 60 % HDP stanovená v zmluve, bude klesať počas celého programového obdobia o viac ako 4 percentuálne body HDP a referenčnú hodnotu dosiahne v roku 2012. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v aktualizácii programu stability je výrazne obmedziť verejné výdavky v súvislosti s predpokladaným posilnením rastu prostredníctvom prijatých a ohlásených štrukturálnych reforiem s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, vyváženú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) najneskôr v roku 2012.

Podľa referenčného scenára by sa celkový deficit v roku 2008 znížil minimálne z 2,4 % HDP v roku 2007 na 2,3 % HDP, potom by sa znižoval rýchlejšie o 0,6 percentuálneho bodu ročne až po dosiahnutie vyváženej pozície v roku 2012. Zároveň by sa primárny prebytok zlepšil z 0,2 % HDP v roku 2007 na 2,5 % HDP v roku 2012. Napriek priaznivejším makroekonomickým predpokladom rastu a lepšej východiskovej rozpočtovej pozícii sa v programe odďaľuje úprava plánovaná v predchádzajúcej aktualizácii, v ktorej bol rok 2010 stanovený ako cieľový rok na dosiahnutie strednodobého cieľa. Štrukturálna úprava je v prvom programovom roku veľmi obmedzená a je rozložená na dlhšie obdobie. Plánuje sa, že zníženie deficitu sa bude v plnom rozsahu zakladať na výdavkoch. Plánuje sa, že sa pomer výdavkov zníži o takmer 3 percentuálne body HDP. Pomer príjmov k HDP sa taktiež o niečo zníži v rokoch 2008 a 2009 a ustáli v ďalších rokoch. Plánuje sa, že hrubý verejný dlh, v aktualizácii odhadovaný na úrovni 64,2 % HDP v roku 2007, t. j. vyšší ako referenčná hodnota 60 % HDP stanovená v zmluve, bude klesať počas celého programového obdobia o viac ako 4 percentuálne body HDP a referenčnú hodnotu dosiahne v roku 2012.

| (6) | Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie ako plánované v programe. Makroekonomický scenár, ktorý vychádza z mierneho medzinárodného prostredia, sa zdá priaznivý počas celého programového obdobia. To v určitom rozsahu súvisí so skutočnosťou, že sa opiera o implementáciu štrukturálnych reforiem, vrátane tých, ktoré sa týkajú zvláštnych dôchodkových režimov a revízie pracovných zmlúv, ktoré už boli v podstate dohodnuté, ako aj reforiem, o ktorých sa ešte musí rozhodnúť. Štrukturálne opatrenia by sa mali na to, aby sa dosiahol ich plný účinok na potenciálny rast, dôrazne vykonávať. Pokiaľ ide o výdavky v krátkodobom horizonte, existujú určité konkrétne opatrenia na podporu obmedzenia (napr. zavedenie minimálneho poplatku účtovaného pacientom za niektoré výdavky v zdravotníctve a čiastočné nahradenie dôchodcov v štátnej správe).
  V strednodobom horizonte, kedy sa očakáva konsolidácia vo väčšom rozsahu, malo by dôjsť k pozitívnemu vplyvu vychádzajúcemu najmä zo „Všeobecného preskúmania verejných politík“, ktoré by malo viesť k štrukturálnym reformám vo všetkých oblastiach verejných výdavkov, o ktorých sa rozhodne na jar roku 2008 a ktoré budú pokrývať obdobie rokov 2009 – 2011, ale presné opatrenia sa ešte nevymedzili v plnom rozsahu, a preto je ich vplyv na rozpočet neistý. Rozšírenie pravidla štátnych výdavkov na prevody miestnym samosprávam by mohlo prispieť k obmedzeniu výdavkov. Výdavky miestnej samosprávy a sektoru sociálneho zabezpečenia sú naďalej rizikom pre celkové vládne výdavky. Vzhľadom na tieto riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov by taktiež pomer dlhu mohol byť vyšší, ako sa plánuje v programe. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie ako plánované v programe. Makroekonomický scenár, ktorý vychádza z mierneho medzinárodného prostredia, sa zdá priaznivý počas celého programového obdobia. To v určitom rozsahu súvisí so skutočnosťou, že sa opiera o implementáciu štrukturálnych reforiem, vrátane tých, ktoré sa týkajú zvláštnych dôchodkových režimov a revízie pracovných zmlúv, ktoré už boli v podstate dohodnuté, ako aj reforiem, o ktorých sa ešte musí rozhodnúť. Štrukturálne opatrenia by sa mali na to, aby sa dosiahol ich plný účinok na potenciálny rast, dôrazne vykonávať. Pokiaľ ide o výdavky v krátkodobom horizonte, existujú určité konkrétne opatrenia na podporu obmedzenia (napr. zavedenie minimálneho poplatku účtovaného pacientom za niektoré výdavky v zdravotníctve a čiastočné nahradenie dôchodcov v štátnej správe).

V strednodobom horizonte, kedy sa očakáva konsolidácia vo väčšom rozsahu, malo by dôjsť k pozitívnemu vplyvu vychádzajúcemu najmä zo „Všeobecného preskúmania verejných politík“, ktoré by malo viesť k štrukturálnym reformám vo všetkých oblastiach verejných výdavkov, o ktorých sa rozhodne na jar roku 2008 a ktoré budú pokrývať obdobie rokov 2009 – 2011, ale presné opatrenia sa ešte nevymedzili v plnom rozsahu, a preto je ich vplyv na rozpočet neistý. Rozšírenie pravidla štátnych výdavkov na prevody miestnym samosprávam by mohlo prispieť k obmedzeniu výdavkov. Výdavky miestnej samosprávy a sektoru sociálneho zabezpečenia sú naďalej rizikom pre celkové vládne výdavky. Vzhľadom na tieto riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov by taktiež pomer dlhu mohol byť vyšší, ako sa plánuje v programe.

| (7) | V zmysle uvedeného hodnotenia rizika a vzhľadom na skutočnosť, že sa štrukturálne saldo v roku 2008 takmer nezlepší a v ďalších rokoch sa zlepší priemerne o takmer 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne, rozpočtová pozícia v programe nie je dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010, ako sa plánovalo v predchádzajúcich programoch a nemusí postačovať na dosiahnutie dokonca ani do roku 2012, ako sa predpokladá v programe. Rada okrem toho poznamenáva, že rozpočtová pozícia nie je v súlade so smerovaniami skupiny Eurogroup z apríla 2007. Podľa programu sa bezpečnostná rezerva proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách dosiahne v roku 2009. Vzhľadom na riziká pre rozpočtové ciele by sa mohla dosiahnuť neskôr. Úprava uvedená v programe nie je v súlade s hodnotou 0,5 % HDP stanovenou v pakte stability a rastu najmä kvôli neprimeranej úprave v roku 2008. Rada poznamenáva, že to nie je v súlade so smerovaniami skupiny Eurogroup z apríla 2007. Vzhľadom na uvedené riziká pre prognózy deficitu sa pomer dlhu počas programového obdobia nemusí dostatočne znížiť smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle uvedeného hodnotenia rizika a vzhľadom na skutočnosť, že sa štrukturálne saldo v roku 2008 takmer nezlepší a v ďalších rokoch sa zlepší priemerne o takmer 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne, rozpočtová pozícia v programe nie je dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010, ako sa plánovalo v predchádzajúcich programoch a nemusí postačovať na dosiahnutie dokonca ani do roku 2012, ako sa predpokladá v programe. Rada okrem toho poznamenáva, že rozpočtová pozícia nie je v súlade so smerovaniami skupiny Eurogroup z apríla 2007. Podľa programu sa bezpečnostná rezerva proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách dosiahne v roku 2009. Vzhľadom na riziká pre rozpočtové ciele by sa mohla dosiahnuť neskôr. Úprava uvedená v programe nie je v súlade s hodnotou 0,5 % HDP stanovenou v pakte stability a rastu najmä kvôli neprimeranej úprave v roku 2008. Rada poznamenáva, že to nie je v súlade so smerovaniami skupiny Eurogroup z apríla 2007. Vzhľadom na uvedené riziká pre prognózy deficitu sa pomer dlhu počas programového obdobia nemusí dostatočne znížiť smerom k referenčnej hodnote.

| (8) | Francúzsko je v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je o niečo nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už vykonávaných dôchodkových reforiem o niečo pomalšie. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, aj napriek tomu, že je v porovnaní s minulým rokom lepšia, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho, súčasná úroveň hrubého dlhu je vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. Pokročenie v rozpočtovej konsolidácii by prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Francúzsko je v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je o niečo nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už vykonávaných dôchodkových reforiem o niečo pomalšie. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, aj napriek tomu, že je v porovnaní s minulým rokom lepšia, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho, súčasná úroveň hrubého dlhu je vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. Pokročenie v rozpočtovej konsolidácii by prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Program stability je v určitom rozsahu zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým, v obidvoch programoch sa uvádza vládny program rozsiahlych reforiem, vrátane reformy trhu práce, reorganizácie verejnej správy a zlepšenia konkurenčného rámca spoločností. Vláda doteraz prijala najmä reformu univerzít, dodatočné stimuly pre podnikový výskum, ako aj odstránenie zdaňovania nadčasov, reformu maloobchodného sektoru (loi Galland) a dohodla sa na reformovaní zvláštnych dôchodkových režimov a na zlúčení ANPE (úrad pre nezamestnanosť) a Unedic (fond podpory v nezamestnanosti). Okrem toho, prebiehajúce reformy sa dotýkajú mnohých oblastí, ako je ďalšie reformovanie dôchodkového systému a trhu práce, vrátane revidovania pracovných zmlúv, ako aj modernizácie francúzskeho hospodárstva so zohľadnením návrhov „Attaliho komisie“. Vykonávacia správa zahŕňa širší rozsah problémových oblastí, pričom program stability obsahuje viac informácií o najnovšom vývoji. Žiadny z programov neobsahuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch (alebo úsporách) súvisiacich s hlavnými plánovanými reformami, hoci sa uvádzajú s cieľom podložiť rozpočtovú konsolidáciu uvedenú v programe stability. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je v určitom rozsahu zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Predovšetkým, v obidvoch programoch sa uvádza vládny program rozsiahlych reforiem, vrátane reformy trhu práce, reorganizácie verejnej správy a zlepšenia konkurenčného rámca spoločností. Vláda doteraz prijala najmä reformu univerzít, dodatočné stimuly pre podnikový výskum, ako aj odstránenie zdaňovania nadčasov, reformu maloobchodného sektoru (loi Galland) a dohodla sa na reformovaní zvláštnych dôchodkových režimov a na zlúčení ANPE (úrad pre nezamestnanosť) a Unedic (fond podpory v nezamestnanosti). Okrem toho, prebiehajúce reformy sa dotýkajú mnohých oblastí, ako je ďalšie reformovanie dôchodkového systému a trhu práce, vrátane revidovania pracovných zmlúv, ako aj modernizácie francúzskeho hospodárstva so zohľadnením návrhov „Attaliho komisie“. Vykonávacia správa zahŕňa širší rozsah problémových oblastí, pričom program stability obsahuje viac informácií o najnovšom vývoji. Žiadny z programov neobsahuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch (alebo úsporách) súvisiacich s hlavnými plánovanými reformami, hoci sa uvádzajú s cieľom podložiť rozpočtovú konsolidáciu uvedenú v programe stability.

| (10) | Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny a usmerneniami pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte Lisabonskej stratégie. Predovšetkým, Francúzsko pravdepodobne nedosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ do roku 2010 a výška pomeru verejného dlhu k HDP zostáva neuspokojivo vysoká. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny a usmerneniami pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte Lisabonskej stratégie. Predovšetkým, Francúzsko pravdepodobne nedosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ do roku 2010 a výška pomeru verejného dlhu k HDP zostáva neuspokojivo vysoká.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je taký, že tempo rozpočtovej konsolidácie a znižovania dlhu sa v roku 2007 spomalilo a plánuje sa, že v nadchádzajúcich rokoch bude výrazne menej ambiciózne, ako sa plánovalo v predchádzajúcej aktualizácii programu stability, najmä pokiaľ ide o rok 2008. Plánovaná konsolidácia je stanovená na koniec programového obdobia a dosiahnutie strednodobého cieľa prostredníctvom úpravy založenej na výdavkoch sa posúva z roku 2010 na rok 2012 na základe pravdepodobnejšieho z 2 makroekonomických scenárov predložených francúzskymi orgánmi. Okrem toho, aj tento postup úpravy podlieha významným rizikám. Hoci zníženie dane schválené v lete 2007 už vplýva na verejné financie, orgány prijali aj opatrenia na zníženie verejných výdavkov v roku 2008, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia, rozšírili pokrytie výdavkových pravidiel na štát a pustili sa do štrukturálnych reforiem. Štrukturálne reformy budú rozhodujúce pre zvýšenie potenciálneho rastu, zlepšenie konkurencieschopnosti a udržanie procesu rozpočtovej konsolidácie. Opatrenia, na ktorých sa zakladá náročné plánované zníženie pomeru výdavkov počas celého programového obdobia, sa však musia ďalej upresniť a vykonávať. Programové ciele taktiež podliehajú rizikám vyplývajúcim z makroekonomických predpokladov, ktoré sú priaznivé, a predpokladov týkajúcich sa vplyvu štrukturálnych reforiem na rast. Vzhľadom na úroveň dlhu a deficitu a plánovaný rast výdavkov súvisiacich s vekom sa zdá, že Francúzsko je v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vystavené strednému riziku.

V zmysle uvedeného hodnotenia sa Francúzsko vyzýva, aby:

| i) | posilnilo tempo rozpočtovej konsolidácie a znižovania dlhu, a to aj prostredníctvom dôrazného plnenia rozpočtu na rok 2008, s cieľom zabezpečiť rýchlejšie dosiahnutie bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % a aby sa v prípade priaznivých cyklických podmienok usilovalo dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2010 s cieľom rozhodne prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií; |
| --- | --- |

i)

posilnilo tempo rozpočtovej konsolidácie a znižovania dlhu, a to aj prostredníctvom dôrazného plnenia rozpočtu na rok 2008, s cieľom zabezpečiť rýchlejšie dosiahnutie bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % a aby sa v prípade priaznivých cyklických podmienok usilovalo dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2010 s cieľom rozhodne prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií;

| ii) | účinne posilnilo existujúce výdavkové pravidlá a prijalo ďalšie kroky na zabezpečenie toho, že všetky podsektory verejných financií budú dodržiavať ambiciózne viacročné ciele na zníženie výdavkov, čo by viedlo k poklesu pomeru výdavkov k HDP; |
| --- | --- |

ii)

účinne posilnilo existujúce výdavkové pravidlá a prijalo ďalšie kroky na zabezpečenie toho, že všetky podsektory verejných financií budú dodržiavať ambiciózne viacročné ciele na zníženie výdavkov, čo by viedlo k poklesu pomeru výdavkov k HDP;

| iii) | pokračovalo v štrukturálnych reformách a urýchlilo ich, aby sa zvýšil potenciálny rast a znížili sa verejné výdavky. |
| --- | --- |

iii)

pokračovalo v štrukturálnych reformách a urýchlilo ich, aby sa zvýšil potenciálny rast a znížili sa verejné výdavky.

Rada tiež poznamenáva, že takéto kroky by boli v súlade so smerovaniami pre fiškálnu politiku skupiny Eurogrup z apríla 2007.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2007 | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | – | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2007 | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | – | – |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2007 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | – | – | – |
| SP dec. 2006 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | – | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | – | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | – | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | – | – |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | – | – |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | – | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2007 | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| KOM nov. 2007 | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | – | – | – |
| PS dec. 2006 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | – | – |
| Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2007

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM nov. 2007

2,0

1,9

2,0

1,8

–

–

–

PS dec. 2006

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

–

–

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2007

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

KOM nov. 2007

1,9

1,5

1,7

1,6

–

–

–

PS dec. 2006

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

–

–

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2007

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

KOM nov. 2007 (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

–

–

–

SP dec. 2006

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

–

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS nov. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

KOM nov. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

–

–

–

PS dec. 2006

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

–

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

–

–

–

PS dec. 2006

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

–

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2007

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

KOM nov. 2007

0,0

0,0

0,0

– 0,1

–

–

–

PS dec. 2006

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

–

–

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS nov. 2007

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

–

–

–

PS dec. 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

–

–

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM nov. 2007

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

–

–

–

PS dec. 2006

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

–

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2007

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

KOM nov. 2007

64,2

64,3

64,1

64,1

–

–

–

PS dec. 2006

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

–

–

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2007 a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.

(3)  Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 13.

(4)  Chýbajú najmä predpoklady miery nezamestnanosti a o krátkodobých a dlhodobých úrokových mierach. Okrem toho, v programe sa neuvádzajú údaje za rok 2006 s výnimkou tabuľky o cyklickom vývoji.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % a 2,1 % v období rokov 2006 – 2009.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu predstavujú jednorazové a iné dočasné opatrenia 0,1 % HDP v roku 2006 a 0 počas zostávajúcich rokov programového obdobia (2007 – 2012). Podľa jesennej predpovede útvarov Komisie predstavujú 0,3 % HDP v roku 2006, 0,05 % HDP v roku 2007 a 0,1 % HDP v roku 2008.

(8)  Keďže najnovší program neobsahuje informácie za rok 2006 (s výnimkou cyklického vývoja), údaje sa prevzali z predpovede útvarov Komisie z jesene 2007.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/39

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na obdobie rokov 2007 – 2010

(2008/C 49/10)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Rumunska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rozpočtových rokov 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Rumunska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rozpočtových rokov 2007 až 2010.

| (2) | Rumunsko v období rokov 2003 až 2006 zaznamenávalo silný hospodársky rast, ktorý v priemere dosahoval 6,5 % ročne. Silné a výkonné hospodárstvo však vykazuje znaky prehriatia s vysokým a stále rastúcim vonkajším deficitom účtu (plánovaným na takmer 13 % HDP v roku 2007) s menším podielom financovania z priamych zahraničných investícií – napriek pretrvávajúcim investíciám nesúvisiacim s privatizáciou v roku 2007 – ktorý však na základe doteraz dostupných údajov z roku 2007 naďalej zmierňuje veľký podiel strednodobého a dlhodobého prílevu kapitálu.
  Rastúci nedostatok pracovných síl, silný rast miezd brániaci konkurencieschopnosti a rýchlejší nárast pôžičiek domácností sú ďalšími znakmi prehriatia. Náhle zvýšenie inflácie, po dlhom období jej úspešného znižovania, bolo spôsobené hlavne šokmi na strane ponuky v dôsledku slabého výkonu poľnohospodárskeho sektora v roku 2007 súvisiaceho s počasím. Toto podporili účinky na agregovaný dopyt po raste zisku a úverov, nereštriktívna fiškálna politika a mzdová politika vo verejnom sektore a znehodnotenie rumunského lei od augusta 2007 (po uznaní v posledných rokoch). Na to, aby si Rumunsko udržalo svoj rýchly konvergenčný postup smerom k priemernému HDP na hlavu EÚ27, bude rozhodujúce odstrániť rastúce vonkajšie nerovnováhy. V tejto súvislosti má fiškálna politika dôležitú úlohu prostredníctvom schladenia vnútorného dopytu, pričom sa zlepší aj kvalita verejných financií, najmä presunom k investíciám podporujúcim rast. |
| --- | --- |

(2)

Rumunsko v období rokov 2003 až 2006 zaznamenávalo silný hospodársky rast, ktorý v priemere dosahoval 6,5 % ročne. Silné a výkonné hospodárstvo však vykazuje znaky prehriatia s vysokým a stále rastúcim vonkajším deficitom účtu (plánovaným na takmer 13 % HDP v roku 2007) s menším podielom financovania z priamych zahraničných investícií – napriek pretrvávajúcim investíciám nesúvisiacim s privatizáciou v roku 2007 – ktorý však na základe doteraz dostupných údajov z roku 2007 naďalej zmierňuje veľký podiel strednodobého a dlhodobého prílevu kapitálu.

Rastúci nedostatok pracovných síl, silný rast miezd brániaci konkurencieschopnosti a rýchlejší nárast pôžičiek domácností sú ďalšími znakmi prehriatia. Náhle zvýšenie inflácie, po dlhom období jej úspešného znižovania, bolo spôsobené hlavne šokmi na strane ponuky v dôsledku slabého výkonu poľnohospodárskeho sektora v roku 2007 súvisiaceho s počasím. Toto podporili účinky na agregovaný dopyt po raste zisku a úverov, nereštriktívna fiškálna politika a mzdová politika vo verejnom sektore a znehodnotenie rumunského lei od augusta 2007 (po uznaní v posledných rokoch). Na to, aby si Rumunsko udržalo svoj rýchly konvergenčný postup smerom k priemernému HDP na hlavu EÚ27, bude rozhodujúce odstrániť rastúce vonkajšie nerovnováhy. V tejto súvislosti má fiškálna politika dôležitú úlohu prostredníctvom schladenia vnútorného dopytu, pričom sa zlepší aj kvalita verejných financií, najmä presunom k investíciám podporujúcim rast.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP zrýchli zo 6,1 % v roku 2007 na 6,5 % HDP v roku 2008 a zmierni na úroveň približne 5,8 % v roku 2010. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) je plánovaný rast v rokoch 2008 a 2009 nadhodnotený. Predovšetkým nie je jasné, ako sa dosiahne zníženie záporného príspevku čistého vývozu k rastu vzhľadom na rastúce jednotkové náklady práce a silné tlaky dopytu, prehlbované nereštriktívnou fiškálnou politikou. Rozsah a rýchlosť zhoršenia vonkajších nerovnováh je dôvodom na obavy, čo dokazuje aj tendencia znehodnocovania rumunského lei od polovice roku 2007 vzhľadom na všeobecné zvyšovanie rizika na medzinárodných finančných trhoch. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa taktiež zdajú veľmi podhodnotené. Silné inflačné tlaky vyvolané vývojom miezd (vrátane miezd vo verejnom sektore), rýchle zvyšovanie medzinárodných cien potravín a tovaru a slabší výmenný kurz (po dlhom období zhodnocovania) naznačujú výraznejšie spomalenie rýchleho deflačného procesu. Očakáva sa preto, že sa inflačný diferenciál (HISC) v porovnaní s EÚ-27 stabilizuje alebo mierne zúži počas programového obdobia. Celkovo, kombinácia politík v programe nemusí viesť k dosiahnutiu pokroku smerom k nominálnej konvergencii. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP zrýchli zo 6,1 % v roku 2007 na 6,5 % HDP v roku 2008 a zmierni na úroveň približne 5,8 % v roku 2010. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) je plánovaný rast v rokoch 2008 a 2009 nadhodnotený. Predovšetkým nie je jasné, ako sa dosiahne zníženie záporného príspevku čistého vývozu k rastu vzhľadom na rastúce jednotkové náklady práce a silné tlaky dopytu, prehlbované nereštriktívnou fiškálnou politikou. Rozsah a rýchlosť zhoršenia vonkajších nerovnováh je dôvodom na obavy, čo dokazuje aj tendencia znehodnocovania rumunského lei od polovice roku 2007 vzhľadom na všeobecné zvyšovanie rizika na medzinárodných finančných trhoch. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa taktiež zdajú veľmi podhodnotené. Silné inflačné tlaky vyvolané vývojom miezd (vrátane miezd vo verejnom sektore), rýchle zvyšovanie medzinárodných cien potravín a tovaru a slabší výmenný kurz (po dlhom období zhodnocovania) naznačujú výraznejšie spomalenie rýchleho deflačného procesu. Očakáva sa preto, že sa inflačný diferenciál (HISC) v porovnaní s EÚ-27 stabilizuje alebo mierne zúži počas programového obdobia. Celkovo, kombinácia politík v programe nemusí viesť k dosiahnutiu pokroku smerom k nominálnej konvergencii.

| (4) | Deficit verejných financií plánovaný na rok 2007 podľa aktualizovaného programu je 2,9 % HDP, čo je o 0,2 percentuálneho bodu viac ako deficit uvedený v jesennej predpovedi útvarov Komisie a cieľový deficit v predchádzajúcom programe. Pozitívny základný vplyv nižšieho ako očakávaného deficitu v roku 2006 vyrovnal nárast výdavkov, ktorý prevážil nárast príjmov v roku 2007. Implementácia rozpočtu v roku 2007 preto nie je v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. marca 2007 k predchádzajúcemu konvergenčnému programu týkajúcou sa „využitia priaznivého obdobia na výrazné posilnenie tempa úpravy smerom k strednodobému cieľu zameraním sa na náročnejšie rozpočtové ciele v roku 2007 (3)“. |
| --- | --- |

(4)

Deficit verejných financií plánovaný na rok 2007 podľa aktualizovaného programu je 2,9 % HDP, čo je o 0,2 percentuálneho bodu viac ako deficit uvedený v jesennej predpovedi útvarov Komisie a cieľový deficit v predchádzajúcom programe. Pozitívny základný vplyv nižšieho ako očakávaného deficitu v roku 2006 vyrovnal nárast výdavkov, ktorý prevážil nárast príjmov v roku 2007. Implementácia rozpočtu v roku 2007 preto nie je v súlade s výzvou uvedenou v stanovisku Rady z 27. marca 2007 k predchádzajúcemu konvergenčnému programu týkajúcou sa „využitia priaznivého obdobia na výrazné posilnenie tempa úpravy smerom k strednodobému cieľu zameraním sa na náročnejšie rozpočtové ciele v roku 2007 (3)“.

| (5) | V aktualizácii sa potvrdzuje hlavný cieľ predchádzajúceho programu, ktorým je dosiahnutie strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu, štrukturálneho deficitu (t. j. cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vo výške 0,9 % HDP do roku 2011 (t. j. po skončení programového obdobia). Program sa zameriava na stabilizáciu celkového deficitu na úrovni 2,9 % HDP v období rokov 2007 – 2009 a zníženie na úroveň 2,4 % HDP v roku 2010. Primárne saldo sa vyvíja podobne. Žiadne úsilie v oblasti fiškálnej politiky sa nevynakladá v období rokov 2007 až 2009, kedy sa odhaduje, že výška štrukturálneho deficitu zostane nezmenená na úrovni približne 3,5 % HDP a úprava o 0,75 % smerom k strednodobému cieľu sa predpokladá iba v roku 2010. V porovnaní s predchádzajúcim konvergenčným programom, v ktorom sa plánovala relatívne postupná úprava smerom k strednodobému cieľu a nie úprava v plnom rozsahu stanovená na koniec programového obdobia, sú rozpočtové ciele menej náročné napriek priaznivejším predpokladom rastu v programe v období rokov 2008 – 2009. Úprava v aktualizácii sa zakladá na výraznom zvýšení pomeru príjmov k HDP (o 3,5 percentuálneho bodu, najmä vzhľadom na optimistické prognózy príjmov) presahujúcom výrazný nárast pomeru výdavkov k HDP (takmer o 3 percentuálne body).
  K nárastu príjmov najviac prispievajú (1,4 percentuálneho bodu HDP) dane v dôsledku prebytku priamych daní (očakáva sa, že sa dane z príjmu zvýšia v dôsledku priaznivého vývoja priemernej mzdy a počtu zamestnancov a pri daniach z príjmu právnických osôb by sa mali získať výhody z pozitívneho vplyvu zníženia sociálnych príspevkov zamestnávateľov), ale aj z dôvodu opatrení v oblasti DPH (týkajúcich sa načasovania niektorých platieb DPH), hoci nie sú v programe dostatočne vysvetlené. „Ostatné príjmy“ sa zvýšili v rovnakej výške, čo odráža aj predpokladaný nárast prostriedkov EÚ. Sociálne príspevky sú predmetom viacerých reformných opatrení v roku 2008, pri ktorých sa očakáva čistý pozitívny účinok (zníženia sadzieb o 6 percentuálnych bodov, zavedenie druhého dôchodkového piliera a rozšírenie príspevkového základu na dôchodok zrušením stropu vo výške päťnásobku priemeru mzdy a zahrnutím bonusov do základu dane). Zmena na strane výdavkov je vo veľkom rozsahu spôsobená výrazným zvýšením verejných investícií v dôsledku predpokladaného značného nárastu čerpania prostriedkov EÚ, ktoré sa zdá náročné. Očakáva sa tiež výrazné zvýšenie sociálnych platieb (najmä dôchodkov). Tento nárast iba čiastočne vyrovná výrazné zníženie kompenzácií zamestnancov a dotácií (nie sú podložené v programe). |
| --- | --- |

(5)

V aktualizácii sa potvrdzuje hlavný cieľ predchádzajúceho programu, ktorým je dosiahnutie strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu, štrukturálneho deficitu (t. j. cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vo výške 0,9 % HDP do roku 2011 (t. j. po skončení programového obdobia). Program sa zameriava na stabilizáciu celkového deficitu na úrovni 2,9 % HDP v období rokov 2007 – 2009 a zníženie na úroveň 2,4 % HDP v roku 2010. Primárne saldo sa vyvíja podobne. Žiadne úsilie v oblasti fiškálnej politiky sa nevynakladá v období rokov 2007 až 2009, kedy sa odhaduje, že výška štrukturálneho deficitu zostane nezmenená na úrovni približne 3,5 % HDP a úprava o 0,75 % smerom k strednodobému cieľu sa predpokladá iba v roku 2010. V porovnaní s predchádzajúcim konvergenčným programom, v ktorom sa plánovala relatívne postupná úprava smerom k strednodobému cieľu a nie úprava v plnom rozsahu stanovená na koniec programového obdobia, sú rozpočtové ciele menej náročné napriek priaznivejším predpokladom rastu v programe v období rokov 2008 – 2009. Úprava v aktualizácii sa zakladá na výraznom zvýšení pomeru príjmov k HDP (o 3,5 percentuálneho bodu, najmä vzhľadom na optimistické prognózy príjmov) presahujúcom výrazný nárast pomeru výdavkov k HDP (takmer o 3 percentuálne body).

K nárastu príjmov najviac prispievajú (1,4 percentuálneho bodu HDP) dane v dôsledku prebytku priamych daní (očakáva sa, že sa dane z príjmu zvýšia v dôsledku priaznivého vývoja priemernej mzdy a počtu zamestnancov a pri daniach z príjmu právnických osôb by sa mali získať výhody z pozitívneho vplyvu zníženia sociálnych príspevkov zamestnávateľov), ale aj z dôvodu opatrení v oblasti DPH (týkajúcich sa načasovania niektorých platieb DPH), hoci nie sú v programe dostatočne vysvetlené. „Ostatné príjmy“ sa zvýšili v rovnakej výške, čo odráža aj predpokladaný nárast prostriedkov EÚ. Sociálne príspevky sú predmetom viacerých reformných opatrení v roku 2008, pri ktorých sa očakáva čistý pozitívny účinok (zníženia sadzieb o 6 percentuálnych bodov, zavedenie druhého dôchodkového piliera a rozšírenie príspevkového základu na dôchodok zrušením stropu vo výške päťnásobku priemeru mzdy a zahrnutím bonusov do základu dane). Zmena na strane výdavkov je vo veľkom rozsahu spôsobená výrazným zvýšením verejných investícií v dôsledku predpokladaného značného nárastu čerpania prostriedkov EÚ, ktoré sa zdá náročné. Očakáva sa tiež výrazné zvýšenie sociálnych platieb (najmä dôchodkov). Tento nárast iba čiastočne vyrovná výrazné zníženie kompenzácií zamestnancov a dotácií (nie sú podložené v programe).

| (6) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe plánuje. Predovšetkým vzhľadom na priaznivú daňovú elasticitu predpokladanú v programe a najnovšie informácie týkajúce sa vykonávania rozpočtu je nepravdepodobné, že sa v roku 2007 dosiahne plánovaná úroveň príjmov. To by vyvolalo negatívny základný vplyv na príjmy počas celého programového obdobia, čo by spôsobilo horšie rozpočtové výsledky, ako sa plánujú na obdobie rokov 2008 – 2010. To by sa mohlo zhoršiť priaznivými predpokladmi rastu predpokladanými v období rokov 2008 – 2009. Zvýšenie najmä sociálnych príspevkov a nepriamych daní môže byť taktiež nadhodnotené. Na strane výdavkov sa zdá, že program sleduje predlohu nadmerného rozpočtovania investičných výdavkov. V dôsledku toho existuje riziko, že zdroje vyčlenené na investície sa aspoň sčasti presunú z bežných výdavkov, ako tomu bolo v minulosti, najmä na tie položky, ktoré sa v programe zdajú nedostatočne financované z rozpočtu, a to kompenzácie zamestnancov, sociálne transfery a dotácie.
  Hoci sa v programe očakáva obozretnejšia mzdová politika vo verejnom sektore počas rokov 2008 – 2010, v programe to nie je podložené a nezdá sa to reálne vzhľadom na prekročenia miezd vo verejnom sektore v minulosti: v rokoch 2006 a 2007 boli zvýšenia viac ako dvakrát vyššie, než sa pôvodne plánovalo. Pri zohľadnení tohto presunu výdavkov môže byť pomer výdavkov k HDP vyšší ako plánovaný, najmä v rokoch 2009 – 2010. Medzi dodatočné rizikové faktory patria nedostatočnosť pri plánovaní a vykonávaní rozpočtu, tlaky na výdavky vo volebných rokoch 2008 a 2009 a neistota týkajúca sa výšky kompenzácií z verejných financií vlastníkom majetkov znárodnených počas komunistického režimu na základe takzvaného „majetkového fondu“. Okrem toho, fiškálne „utiahnutie“ plánované na rok 2010 nie je dostatočne podložené opatreniami. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe plánuje. Predovšetkým vzhľadom na priaznivú daňovú elasticitu predpokladanú v programe a najnovšie informácie týkajúce sa vykonávania rozpočtu je nepravdepodobné, že sa v roku 2007 dosiahne plánovaná úroveň príjmov. To by vyvolalo negatívny základný vplyv na príjmy počas celého programového obdobia, čo by spôsobilo horšie rozpočtové výsledky, ako sa plánujú na obdobie rokov 2008 – 2010. To by sa mohlo zhoršiť priaznivými predpokladmi rastu predpokladanými v období rokov 2008 – 2009. Zvýšenie najmä sociálnych príspevkov a nepriamych daní môže byť taktiež nadhodnotené. Na strane výdavkov sa zdá, že program sleduje predlohu nadmerného rozpočtovania investičných výdavkov. V dôsledku toho existuje riziko, že zdroje vyčlenené na investície sa aspoň sčasti presunú z bežných výdavkov, ako tomu bolo v minulosti, najmä na tie položky, ktoré sa v programe zdajú nedostatočne financované z rozpočtu, a to kompenzácie zamestnancov, sociálne transfery a dotácie.

Hoci sa v programe očakáva obozretnejšia mzdová politika vo verejnom sektore počas rokov 2008 – 2010, v programe to nie je podložené a nezdá sa to reálne vzhľadom na prekročenia miezd vo verejnom sektore v minulosti: v rokoch 2006 a 2007 boli zvýšenia viac ako dvakrát vyššie, než sa pôvodne plánovalo. Pri zohľadnení tohto presunu výdavkov môže byť pomer výdavkov k HDP vyšší ako plánovaný, najmä v rokoch 2009 – 2010. Medzi dodatočné rizikové faktory patria nedostatočnosť pri plánovaní a vykonávaní rozpočtu, tlaky na výdavky vo volebných rokoch 2008 a 2009 a neistota týkajúca sa výšky kompenzácií z verejných financií vlastníkom majetkov znárodnených počas komunistického režimu na základe takzvaného „majetkového fondu“. Okrem toho, fiškálne „utiahnutie“ plánované na rok 2010 nie je dostatočne podložené opatreniami.

| (7) | V zmysle tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nepostačuje na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2011, ako sa predpokladá v programe. Bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP (odhadovaná na úrovni 1,75 % HDP) sa nezabezpečí do konca programového obdobia, a preto existuje vážne riziko, že sa referenčná hodnota prekročí v krátkodobom horizonte. Po výraznom zhoršení deficitu v roku 2007 nemožno očakávať žiadnu úpravu smerom k strednodobému cieľu pred rokom 2010, napriek skutočnosti, že hospodárstvo vykazuje znaky prehriatia. To nie je v súlade s paktom stability a rastu. Rozpočtová pozícia nepomáha pri odstraňovaní uvedených makroekonomických nerovnováh, najmä vysokého a stále rastúceho vonkajšieho deficitu a tlakov domáceho dopytu, ktoré ohrozujú makroekonomickú a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(7)

V zmysle tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nepostačuje na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2011, ako sa predpokladá v programe. Bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP (odhadovaná na úrovni 1,75 % HDP) sa nezabezpečí do konca programového obdobia, a preto existuje vážne riziko, že sa referenčná hodnota prekročí v krátkodobom horizonte. Po výraznom zhoršení deficitu v roku 2007 nemožno očakávať žiadnu úpravu smerom k strednodobému cieľu pred rokom 2010, napriek skutočnosti, že hospodárstvo vykazuje znaky prehriatia. To nie je v súlade s paktom stability a rastu. Rozpočtová pozícia nepomáha pri odstraňovaní uvedených makroekonomických nerovnováh, najmä vysokého a stále rastúceho vonkajšieho deficitu a tlakov domáceho dopytu, ktoré ohrozujú makroekonomickú a finančnú stabilitu.

| (8) | Bez dlhodobých prognóz výdavkov súvisiacich s vekom, ktoré sa zakladajú na spoločných makroekonomických predpokladoch Výboru pre hospodársku politiku/Komisie, nie je možné hodnotiť vplyv starnutia obyvateľstva v Rumunsku na porovnateľnom a pevnom základe, ako sa to v súčasnosti robí v iných členských štátoch. Keďže značný vplyv starnutia na výdavky sa nedá vzhľadom na súčasnú demografickú štruktúru vylúčiť, rozpočtová pozícia na rok 2007 s vysokým štrukturálnym deficitom uvedená v programe, nepostačuje na stabilizáciu dlhu ani bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Zlepšenie štrukturálnej rozpočtovej pozície v strednodobom horizonte by prispelo k zmierneniu rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Bez dlhodobých prognóz výdavkov súvisiacich s vekom, ktoré sa zakladajú na spoločných makroekonomických predpokladoch Výboru pre hospodársku politiku/Komisie, nie je možné hodnotiť vplyv starnutia obyvateľstva v Rumunsku na porovnateľnom a pevnom základe, ako sa to v súčasnosti robí v iných členských štátoch. Keďže značný vplyv starnutia na výdavky sa nedá vzhľadom na súčasnú demografickú štruktúru vylúčiť, rozpočtová pozícia na rok 2007 s vysokým štrukturálnym deficitom uvedená v programe, nepostačuje na stabilizáciu dlhu ani bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Zlepšenie štrukturálnej rozpočtovej pozície v strednodobom horizonte by prispelo k zmierneniu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že konvergenčný program je v určitom rozsahu zosúladený s národným programom reforiem z júla 2007. Predovšetkým, v programe sú potvrdené hlavné priority vládnej politiky, ako je zlepšenie kvality a riadenia verejných výdavkov, podnikateľské prostredie a verejná správa a hlavné reformy, ktoré sa priamo dotýkajú verejných financií, najmä v oblasti trhu práce, dôchodkov, zdravotníctva a vzdelávania. Potvrdzujú sa v ňom výdavkové priority v oblasti vzdelávania, výskumu, zdravotníctva, infraštruktúry, životného prostredia a poľnohospodárstva. Na druhej strane, v konvergenčnom programe chýbajú systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch spojených s hlavnými reformami plánovanými v národnom programe reforiem. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že konvergenčný program je v určitom rozsahu zosúladený s národným programom reforiem z júla 2007. Predovšetkým, v programe sú potvrdené hlavné priority vládnej politiky, ako je zlepšenie kvality a riadenia verejných výdavkov, podnikateľské prostredie a verejná správa a hlavné reformy, ktoré sa priamo dotýkajú verejných financií, najmä v oblasti trhu práce, dôchodkov, zdravotníctva a vzdelávania. Potvrdzujú sa v ňom výdavkové priority v oblasti vzdelávania, výskumu, zdravotníctva, infraštruktúry, životného prostredia a poľnohospodárstva. Na druhej strane, v konvergenčnom programe chýbajú systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch spojených s hlavnými reformami plánovanými v národnom programe reforiem.

| (10) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, hoci sa dosiahol určitý pokrok, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, hoci sa dosiahol určitý pokrok, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je taký, že rozpočtová stratégia naznačená v programe nie je v súlade s obozretnou fiškálnou politikou potrebnou na obmedzenie rastúceho vonkajšieho deficitu a inflačných tlakov, ktoré vystavujú riziku makroekonomickú a finančnú stabilitu a konvergenčný proces. V programe sa nepredpokladá zníženie deficitov, čo znamená riziko nadmerného deficitu. Pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa je napriek predpokladom silného rastu nedostatočný a v plnom rozsahu stanovený na koniec programového obdobia. Vzhľadom na riziká pre rozpočtové ciele a výraznú úpravu, ktorá bude potrebná po skončení programového obdobia, je nepravdepodobné, že sa strednodobý cieľ dosiahne do roku 2011, ako sa plánuje.

V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu sa Rumunsko vyzýva, aby:

| i) | výrazne posilnilo tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu zameraním sa na podstatne náročnejšie rozpočtové ciele v roku 2008 a v nasledujúcich rokoch s cieľom zmierniť riziko nadmerného rozpočtu, podporiť makroekonomickú stabilitu a potlačiť rozširujúce sa vonkajšie nerovnováhy a zamerať sa na riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií; |
| --- | --- |

i)

výrazne posilnilo tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu zameraním sa na podstatne náročnejšie rozpočtové ciele v roku 2008 a v nasledujúcich rokoch s cieľom zmierniť riziko nadmerného rozpočtu, podporiť makroekonomickú stabilitu a potlačiť rozširujúce sa vonkajšie nerovnováhy a zamerať sa na riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií;

| ii) | obmedzilo predpokladaný vysoký nárast verejných výdavkov, zlepšilo ich skladbu v snahe zvýšiť potenciál rastu a zlepšilo plánovanie a vykonávanie výdavkov v záväznom strednodobom rámci; |
| --- | --- |

ii)

obmedzilo predpokladaný vysoký nárast verejných výdavkov, zlepšilo ich skladbu v snahe zvýšiť potenciál rastu a zlepšilo plánovanie a vykonávanie výdavkov v záväznom strednodobom rámci;

| iii) | uplatňovalo politiky na zmiernenie inflačných tlakov doplnením odporúčanej prísnejšej fiškálnej pozície o vhodnú mzdovú politiku vo verejnom sektore a ďalšie štrukturálne reformy. |
| --- | --- |

iii)

uplatňovalo politiky na zmiernenie inflačných tlakov doplnením odporúčanej prísnejšej fiškálnej pozície o vhodnú mzdovú politiku vo verejnom sektore a ďalšie štrukturálne reformy.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP dec. 2007 | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| KOM nov. 2007 | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | – |
| KP jan. 2007 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | KP dec. 2007 | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| KOM nov. 2007 | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | – |
| KP jan. 2007 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | – |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | KP dec. 2007 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| KOM nov. 2007 (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | – |
| KP jan. 2007 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP dec. 2007 | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| KOM nov. 2007 | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | – |
| KP jan. 2007 | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP dec. 2007 | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| KOM nov. 2007 | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | – |
| KP jan. 2007 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP dec. 2007 | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| KOM nov. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | – |
| KP jan. 2007 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | – |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | KP dec. 2007 | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| KOM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | – |
| KP jan. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | – |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | KP dec. 2007 | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| KOM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | – |
| KP jan. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP dec. 2007 | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| KOM nov. 2007 | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | – |
| KP jan. 2007 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | – |
| Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

KP dec. 2007

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

KOM nov. 2007

7,7

6,0

5,9

5,8

–

KP jan. 2007

8,0

6,5

6,3

5,9

–

Inflácia HISC

(%)

KP dec. 2007

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

KOM nov. 2007

6,6

4,7

5,6

4,6

–

KP jan. 2007

6,6

4,5

4,3

3,2

–

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

KP dec. 2007

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

KOM nov. 2007 (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

–

KP jan. 2007

2,1

2,2

1,9

1,1

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP dec. 2007

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

KOM nov. 2007

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

–

KP jan. 2007

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP dec. 2007

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

KOM nov. 2007

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

–

KP jan. 2007

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

–

Primárne saldo

(% HDP)

KP dec. 2007

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

KOM nov. 2007

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

–

KP jan. 2007

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

–

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

KP dec. 2007

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

KOM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

–

KP jan. 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

–

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

KP dec. 2007

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

KOM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

–

KP jan. 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP dec. 2007

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

KOM nov. 2007

12,4

12,5

12,8

13,5

–

KP jan. 2007

12,8

13,5

12,6

11,7

–

Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Pri hodnotení sa zohľadňuje najmä jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie národného programu reforiem Komisiou z júla 2007.

(3)  Ú. v. EÚ C 89, 24.4.2007, s. 19.

(4)  Chýbajú najmä údaje o krátkodobých a dlhodobých úrokových sadzbách, výdavkoch verejných financií podľa funkčného členenia a podrobné údaje o prognózach dlhodobej udržateľnosti.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % a 6,9 % v období rokov 2006 – 2009.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu predstavujú jednorazové a iné dočasné opatrenia 0,4 % HDP v roku 2006, 0,2 % v roku 2007, 0,2 % v roku 2008, 0,1 % v roku 2009 a 0,1 % v roku 2010 (všetky zvyšujú deficit). V jesennej predpovedi útvarov Komisie nie sú žiadne jednorazové opatrenia, pretože útvary Komisie nepovažujú za jednorazové opatrenia kompenzácie na základe takzvaného majetkového fondu.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/44

---

STANOVISKO RADY

z 12. februára 2008,

k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenska na obdobie rokov 2007 – 2010

(2008/C 49/11)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. februára 2008 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007 až 2010.

| (2) | Slovensko v súčasnosti zažíva obdobie silného rastu vyvolaného rozsiahlymi štrukturálnymi reformami uskutočnenými v predchádzajúcich rokoch spolu s výrazným prílivom priamych zahraničných investícií, najmä do výrobného sektoru. Hoci sa v dôsledku rastu zvýšila zamestnanosť a výrazne klesla miera nezamestnanosti, zdá sa, že niektoré segmenty obyvateľstva sústredné vo východných regiónoch sa na tejto hospodárskej expanzii nepodieľajú.
  Okrem toho, že nízka zamestnateľnosť niektorých segmentov pracovnej sily znamená záťaž na verejné financie a predstavuje sociálny problém, obmedzuje aj potenciálny rast produkcie krajiny, čím brzdí proces dobiehania. Táto nerovnosť rozdelenia ekonomickej činnosti medzi skupinami obyvateľstva a regiónmi by si vyžadovala zvýšenie kvality verejného vzdelávania a určité prerozdelenie verejných výdavkov na školstvo, výskum, vývoj a inováciu a rozvoj infraštruktúry. Po prevažne reštriktívnej rozpočtovej politike v predchádzajúcich rokoch sa v roku 2006 fiškálna pozícia stala expanzívnou, pričom monetárne podmienky sa sprísnili na základe vyšších kľúčových úrokových sadzieb a pretrvávajúceho zhodnocovania výmenného kurzu, čo však, ako sa zdá, neovplyvnilo vonkajšiu konkurencieschopnosť slovenského hospodárstva, o čom svedčí silný rast vývozu a klesajúci deficit bežného účtu. Slovensko ako členský štát s výnimkou a účastník systému ERM II by malo smerovať svoje makroekonomické a štrukturálne politiky na dosiahnutie udržateľnej konvergencie. Hoci sa inflácia v roku 2007 výrazne spomalila, očakáva sa, že sa opäť zvýši v dôsledku zvyšovania cien potravín a energií, silného rastu, zužujúceho sa trhu práce, ako aj slabnúceho vplyvu silného zhodnotenia výmenného kurzu, ku ktorému došlo v rokoch 2006 – 2007. Na to, aby Slovensko splnilo inflačné ciele stanovené v programe, v ktorom sa predpokladá členstvo v eurozóne od roku 2009, a zvládlo možné inflačné tlaky po odznení dezinflačného účinku posledného významného zhodnotenia výmenného kurzu, sú potrebné ďalšie štrukturálne reformy, pričom by vláda mala byť pripravená prijať prísnejšiu fiškálnu pozíciu, než sa plánuje v programe. |
| --- | --- |

(2)

Slovensko v súčasnosti zažíva obdobie silného rastu vyvolaného rozsiahlymi štrukturálnymi reformami uskutočnenými v predchádzajúcich rokoch spolu s výrazným prílivom priamych zahraničných investícií, najmä do výrobného sektoru. Hoci sa v dôsledku rastu zvýšila zamestnanosť a výrazne klesla miera nezamestnanosti, zdá sa, že niektoré segmenty obyvateľstva sústredné vo východných regiónoch sa na tejto hospodárskej expanzii nepodieľajú.

Okrem toho, že nízka zamestnateľnosť niektorých segmentov pracovnej sily znamená záťaž na verejné financie a predstavuje sociálny problém, obmedzuje aj potenciálny rast produkcie krajiny, čím brzdí proces dobiehania. Táto nerovnosť rozdelenia ekonomickej činnosti medzi skupinami obyvateľstva a regiónmi by si vyžadovala zvýšenie kvality verejného vzdelávania a určité prerozdelenie verejných výdavkov na školstvo, výskum, vývoj a inováciu a rozvoj infraštruktúry. Po prevažne reštriktívnej rozpočtovej politike v predchádzajúcich rokoch sa v roku 2006 fiškálna pozícia stala expanzívnou, pričom monetárne podmienky sa sprísnili na základe vyšších kľúčových úrokových sadzieb a pretrvávajúceho zhodnocovania výmenného kurzu, čo však, ako sa zdá, neovplyvnilo vonkajšiu konkurencieschopnosť slovenského hospodárstva, o čom svedčí silný rast vývozu a klesajúci deficit bežného účtu. Slovensko ako členský štát s výnimkou a účastník systému ERM II by malo smerovať svoje makroekonomické a štrukturálne politiky na dosiahnutie udržateľnej konvergencie. Hoci sa inflácia v roku 2007 výrazne spomalila, očakáva sa, že sa opäť zvýši v dôsledku zvyšovania cien potravín a energií, silného rastu, zužujúceho sa trhu práce, ako aj slabnúceho vplyvu silného zhodnotenia výmenného kurzu, ku ktorému došlo v rokoch 2006 – 2007. Na to, aby Slovensko splnilo inflačné ciele stanovené v programe, v ktorom sa predpokladá členstvo v eurozóne od roku 2009, a zvládlo možné inflačné tlaky po odznení dezinflačného účinku posledného významného zhodnotenia výmenného kurzu, sú potrebné ďalšie štrukturálne reformy, pričom by vláda mala byť pripravená prijať prísnejšiu fiškálnu pozíciu, než sa plánuje v programe.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 8,8 % v roku 2007 na 5,0 % v roku 2010. Na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu do roku 2009 a obozretných predpokladov rastu na rok 2010, keďže sa v nadchádzajúcich rokoch neočakáva, že sa zopakuje výnimočná výkonnosť vývozu zaznamenaná v roku 2007, ktorá bola vyvolaná otvorením nových výrobných kapacít vo výrobnom sektore. Prognózy v programe týkajúce sa inflácie sa zdajú podhodnotené, pretože vychádzajú z priaznivejších vonkajších predpokladov než predikcie útvarov Komisie z jesene 2007 a z odlišných predpokladov týkajúcich sa odznievania účinku posledného zhodnotenia výmenného kurzu. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 8,8 % v roku 2007 na 5,0 % v roku 2010. Na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu do roku 2009 a obozretných predpokladov rastu na rok 2010, keďže sa v nadchádzajúcich rokoch neočakáva, že sa zopakuje výnimočná výkonnosť vývozu zaznamenaná v roku 2007, ktorá bola vyvolaná otvorením nových výrobných kapacít vo výrobnom sektore. Prognózy v programe týkajúce sa inflácie sa zdajú podhodnotené, pretože vychádzajú z priaznivejších vonkajších predpokladov než predikcie útvarov Komisie z jesene 2007 a z odlišných predpokladov týkajúcich sa odznievania účinku posledného zhodnotenia výmenného kurzu.

| (4) | Podľa predikcie útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje na úrovni 2,7 % HDP, pričom v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu sa za cieľ stanovila úroveň 2,9 % HDP a v súčasnej aktualizácii 2,5 % HDP. Toto zlepšenie umožnili vyššie príjmy oproti očakávaniu, ktoré prevážili vyššie výdavky, než sa plánovalo v rozpočte. Vzhľadom na skutočnosť, že odhadovaný výsledok deficitu v roku 2007 je nižší (o 0,2 % HDP) oproti cieľom v nominálnom i štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravenom bez jednorazových a iných dočasných opatrení), slovenské orgány čiastočne reagovali na výzvu uvedenú v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (3), v ktorom boli vyzvané, aby posilnili štrukturálnu úpravu s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu v roku 2007 s väčšou rezervou. |
| --- | --- |

(4)

Podľa predikcie útvarov Komisie z jesene 2007 sa deficit verejných financií v roku 2007 odhaduje na úrovni 2,7 % HDP, pričom v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu sa za cieľ stanovila úroveň 2,9 % HDP a v súčasnej aktualizácii 2,5 % HDP. Toto zlepšenie umožnili vyššie príjmy oproti očakávaniu, ktoré prevážili vyššie výdavky, než sa plánovalo v rozpočte. Vzhľadom na skutočnosť, že odhadovaný výsledok deficitu v roku 2007 je nižší (o 0,2 % HDP) oproti cieľom v nominálnom i štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravenom bez jednorazových a iných dočasných opatrení), slovenské orgány čiastočne reagovali na výzvu uvedenú v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (3), v ktorom boli vyzvané, aby posilnili štrukturálnu úpravu s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu v roku 2007 s väčšou rezervou.

| (5) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je dosiahnuť do roku 2010 strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit tesne pod úrovňou 1 % HDP. V programe sa predpokladá, že sa deficit verejných financií v nominálnom vyjadrení zníži z 2,5 % HDP v roku 2007 na 0,8 % HDP v roku 2010, pričom primárne saldo, ktoré bolo v roku 2007 negatívne vo výške 1,0 % HDP, dosiahne v roku 2010 prebytok na úrovni 0,5 % HDP. Úprava v štrukturálnom i nominálnom vyjadrení sa posúva na koniec programového obdobia. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa v novej aktualizácii vo všeobecnosti potvrdzuje plánovaná úprava v kontexte priaznivejšieho makroekonomického scenára. Predpokladá sa, že fiškálna konsolidácia sa bude opierať o výdavky (predovšetkým zníženie sociálnych platieb a odmeňovania štátnych zamestnancov), keďže sa plánuje, že sa podiel výdavkov v programovom období zníži o 3 percentuálne body HDP, zatiaľ čo podiel príjmov klesne o polovicu tejto sumy. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je dosiahnuť do roku 2010 strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit tesne pod úrovňou 1 % HDP. V programe sa predpokladá, že sa deficit verejných financií v nominálnom vyjadrení zníži z 2,5 % HDP v roku 2007 na 0,8 % HDP v roku 2010, pričom primárne saldo, ktoré bolo v roku 2007 negatívne vo výške 1,0 % HDP, dosiahne v roku 2010 prebytok na úrovni 0,5 % HDP. Úprava v štrukturálnom i nominálnom vyjadrení sa posúva na koniec programového obdobia. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa v novej aktualizácii vo všeobecnosti potvrdzuje plánovaná úprava v kontexte priaznivejšieho makroekonomického scenára. Predpokladá sa, že fiškálna konsolidácia sa bude opierať o výdavky (predovšetkým zníženie sociálnych platieb a odmeňovania štátnych zamestnancov), keďže sa plánuje, že sa podiel výdavkov v programovom období zníži o 3 percentuálne body HDP, zatiaľ čo podiel príjmov klesne o polovicu tejto sumy.

| (6) | Rozpočtové výsledky by mohli byť oproti odhadom v programe v roku 2008 lepšie a v rokoch 2009 a 2010 horšie. Predovšetkým predpoklady silného rastu, prijaté opatrenia na zvýšenie príjmov (rozšírením základu dane z príjmov právnických osôb a zvýšením maximálneho stropu pre sociálne príspevky sa plánuje získať dodatočné príjmy vo výške približne 0,3 % HDP) a pravdepodobné vystúpenie osôb z druhého dôchodkového piliera (4) (pozitívny vplyv sa odhaduje približne na úrovni 0,2 % HDP) by mali v roku 2008 umožniť dosiahnuť nižší deficit, ako sa predpokladalo, ak bude rast výdavkov lepšie riadený, než sa navrhuje v programe, ako tomu bolo v predchádzajúcich rokoch. V súvislosti s plánovanou fiškálnou konsolidáciou odloženou na roky 2009 a 2010 však existujú zrejmé riziká. Predovšetkým neexistujú záväzné výdavkové stropy, chýbajú informácie o opatreniach, o ktoré by sa mala oprieť úprava, a existujú možné určité riziká v súvislosti s výdavkami na plánované partnerstvá so súkromným sektorom, najmä pokiaľ ide o výstavbu diaľnic. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by mohli byť oproti odhadom v programe v roku 2008 lepšie a v rokoch 2009 a 2010 horšie. Predovšetkým predpoklady silného rastu, prijaté opatrenia na zvýšenie príjmov (rozšírením základu dane z príjmov právnických osôb a zvýšením maximálneho stropu pre sociálne príspevky sa plánuje získať dodatočné príjmy vo výške približne 0,3 % HDP) a pravdepodobné vystúpenie osôb z druhého dôchodkového piliera (4) (pozitívny vplyv sa odhaduje približne na úrovni 0,2 % HDP) by mali v roku 2008 umožniť dosiahnuť nižší deficit, ako sa predpokladalo, ak bude rast výdavkov lepšie riadený, než sa navrhuje v programe, ako tomu bolo v predchádzajúcich rokoch. V súvislosti s plánovanou fiškálnou konsolidáciou odloženou na roky 2009 a 2010 však existujú zrejmé riziká. Predovšetkým neexistujú záväzné výdavkové stropy, chýbajú informácie o opatreniach, o ktoré by sa mala oprieť úprava, a existujú možné určité riziká v súvislosti s výdavkami na plánované partnerstvá so súkromným sektorom, najmä pokiaľ ide o výstavbu diaľnic.

| (7) | Vzhľadom na toto hodnotenie rizík sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s cieľom trvalo odstrániť nadmerný deficit do roku 2007, ako odporúčala Rada. Ak sa dôsledne vykoná plánovaná konsolidácia, dostatočná bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty pre deficit vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách (odhadovaná na úrovni štrukturálneho deficitu vo výške približne 2 % HDP) by sa dosiahla až po roku 2010 (5). Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nestačí na to, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do konca programového obdobia, ako sa očakáva v programe. V roku 2008, keď sa predpokladá priaznivé obdobie, možno očakávať iba mierne zlepšenie štrukturálneho salda (0,25 % HDP).
  Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe na rok 2008 by sa preto malo posilniť, aby sa dostalo do súladu s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a štátov v systéme ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v priaznivom hospodárskom období vyššia. Okrem toho je potrebné vytvoriť rozpočtové možnosti pre očakávaný príliv finančných prostriedkov z EÚ s cieľom udržať reštriktívnu fiškálnu pozíciu plánovanú na roky 2009 – 2010. Plánovaná úprava v zostávajúcich rokoch programu by sa v súlade s paktom mala dôrazne napĺňať a v prípade potreby podporiť opatreniami. A napokon, v prípade, že vzniknú inflačné tlaky, bude potrebné zaujať prísnejšiu fiškálnu pozíciu, ako sa predpokladá v programe. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na toto hodnotenie rizík sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s cieľom trvalo odstrániť nadmerný deficit do roku 2007, ako odporúčala Rada. Ak sa dôsledne vykoná plánovaná konsolidácia, dostatočná bezpečnostná rezerva proti prekročeniu referenčnej hodnoty pre deficit vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách (odhadovaná na úrovni štrukturálneho deficitu vo výške približne 2 % HDP) by sa dosiahla až po roku 2010 (5). Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nestačí na to, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do konca programového obdobia, ako sa očakáva v programe. V roku 2008, keď sa predpokladá priaznivé obdobie, možno očakávať iba mierne zlepšenie štrukturálneho salda (0,25 % HDP).

Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe na rok 2008 by sa preto malo posilniť, aby sa dostalo do súladu s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a štátov v systéme ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v priaznivom hospodárskom období vyššia. Okrem toho je potrebné vytvoriť rozpočtové možnosti pre očakávaný príliv finančných prostriedkov z EÚ s cieľom udržať reštriktívnu fiškálnu pozíciu plánovanú na roky 2009 – 2010. Plánovaná úprava v zostávajúcich rokoch programu by sa v súlade s paktom mala dôrazne napĺňať a v prípade potreby podporiť opatreniami. A napokon, v prípade, že vzniknú inflačné tlaky, bude potrebné zaujať prísnejšiu fiškálnu pozíciu, ako sa predpokladá v programe.

| (8) | Zdá sa, že Slovensko je v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky najmä vďaka dôchodkovej reforme z roku 2005 rastú o niečo pomalšie ako v mnohých iných krajinách. Tieto prognózy však vychádzajú z predpokladu, že pomerne malý podiel pracovníkov vystúpi zo zmiešaného dôchodkového systému v prvej polovici roku 2008, keď budú mať na to príležitosť. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, so štrukturálnym primárnym deficitom predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Konsolidácia verejných financií, ako sa plánuje v konvergenčnom programe, by teda prispela k obmedzeniu rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Zdá sa, že Slovensko je v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií vystavené strednému riziku. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky najmä vďaka dôchodkovej reforme z roku 2005 rastú o niečo pomalšie ako v mnohých iných krajinách. Tieto prognózy však vychádzajú z predpokladu, že pomerne malý podiel pracovníkov vystúpi zo zmiešaného dôchodkového systému v prvej polovici roku 2008, keď budú mať na to príležitosť. Rozpočtová pozícia v roku 2007, ako sa odhaduje v programe, so štrukturálnym primárnym deficitom predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Konsolidácia verejných financií, ako sa plánuje v konvergenčnom programe, by teda prispela k obmedzeniu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Zdá sa, že konvergenčný program je do určitej miery v súlade so správou o realizácii národného programu reforiem z októbra 2007. Potvrdzuje sa v ňom, že priority vlády v oblasti výdavkov (zdravotníctvo, školstvo a poľnohospodárstvo) sa naďalej čiastočne odchyľujú od kľúčových priorít v národnom programe reforiem (informačná spoločnosť, výskum, vývoj a inovácia, podnikateľské prostredie a školstvo a zamestnanosť). Okrem toho sa v ňom neuvádza, či sa do roku 2010 dosiahne národný cieľ stanovený pre výdavky na výskum a vývoj vo výške 0,8 % HDP, pričom pri výdavkoch na školstvo je tendencia čoraz viac sa spoliehať na štrukturálne fondy EÚ. Program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu národného programu reforiem v rámci strednodobej fiškálnej stratégie, obsahuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch súvisiacich s hlavnými reformami plánovanými v národnom programe reforiem na rok 2008. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že konvergenčný program je do určitej miery v súlade so správou o realizácii národného programu reforiem z októbra 2007. Potvrdzuje sa v ňom, že priority vlády v oblasti výdavkov (zdravotníctvo, školstvo a poľnohospodárstvo) sa naďalej čiastočne odchyľujú od kľúčových priorít v národnom programe reforiem (informačná spoločnosť, výskum, vývoj a inovácia, podnikateľské prostredie a školstvo a zamestnanosť). Okrem toho sa v ňom neuvádza, či sa do roku 2010 dosiahne národný cieľ stanovený pre výdavky na výskum a vývoj vo výške 0,8 % HDP, pričom pri výdavkoch na školstvo je tendencia čoraz viac sa spoliehať na štrukturálne fondy EÚ. Program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu národného programu reforiem v rámci strednodobej fiškálnej stratégie, obsahuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch súvisiacich s hlavnými reformami plánovanými v národnom programe reforiem na rok 2008.

| (10) | Pokiaľ ide o pokrok pri napĺňaní záväzkov voči systému ERM II, fiškálne ciele sa v po sebe nasledujúcich konvergenčných programoch stále prekračovali, samotné ciele sa však vzhľadom na lepšiu ako pôvodne predpokladanú východiskovú fiškálnu pozíciu a silnejšiu ako plánovanú hospodársku výkonnosť ukázali ako nie veľmi ambiciózne. Pokiaľ ide politiky týkajúce sa príjmov, dohody o kolektívnom vyjednávaní vo verejnom sektore poskytli dôležitý signál o zmiernení miezd v celom hospodárstve. Národná banka Slovenska v súvislosti so zvládnutím rastu úverov pozorne monitorovala postupy riadenia rizík v bankách a posilnila spoluprácu s domácimi orgánmi dohľadu nad bankami pôsobiacimi na Slovensku. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o pokrok pri napĺňaní záväzkov voči systému ERM II, fiškálne ciele sa v po sebe nasledujúcich konvergenčných programoch stále prekračovali, samotné ciele sa však vzhľadom na lepšiu ako pôvodne predpokladanú východiskovú fiškálnu pozíciu a silnejšiu ako plánovanú hospodársku výkonnosť ukázali ako nie veľmi ambiciózne. Pokiaľ ide politiky týkajúce sa príjmov, dohody o kolektívnom vyjednávaní vo verejnom sektore poskytli dôležitý signál o zmiernení miezd v celom hospodárstve. Národná banka Slovenska v súvislosti so zvládnutím rastu úverov pozorne monitorovala postupy riadenia rizík v bankách a posilnila spoluprácu s domácimi orgánmi dohľadu nad bankami pôsobiacimi na Slovensku.

| (11) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov (6). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov (6).

Celkový záver je taký, že program je v súlade s cieľom odstrániť nadmerný deficit rozpočtu do roku 2007. V ďalších rokoch sa v súvislosti s predpokladmi silného rastu plánuje pokrok smerom k strednodobému cieľu stanovený na koniec programového obdobia; plánované štrukturálne zlepšenie v roku 2008 nie je v súlade s paktom a malo by byť ambicióznejšie. Vzhľadom na riziká pre rozpočtové ciele od roku 2009 sa strednodobý cieľ nemusí dosiahnuť do roku 2010, ako sa plánuje v programe, a preto môže byť potrebné vynaložiť zvýšené úsilie. Okrem toho, ak by vznikli inflačné tlaky, bude potrebná prísnejšia fiškálna pozícia, než sa plánuje v programe, spolu s ďalšími štrukturálnymi reformami na zlepšenie výkonnosti trhu práce. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Slovensko je vystavené strednému riziku. Vzhľadom na strednodobé priority sa v programe neplánuje žiadny pokrok, čo sa týka realokácie výdavkov na výskum, vývoj a inováciu, uvádza sa v ňom však, že pri výdavkoch na školstvo by sa malo v čoraz väčšej miere spoliehať na fondy EÚ.

V zmysle uvedeného hodnotenia a v súvislosti s odporúčaním podľa článku 104 ods. 7 z 5. júla 2004 a tiež vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu a bezproblémovú účasť v systéme ERM II sa Slovensko vyzýva, aby:

| i) | využilo podmienky silného rastu na posilnenie tempa štrukturálnej úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2008 a dôrazne vykonávalo predpokladanú štrukturálnu konsolidáciu stanovenú na ďalšie roky, v prípade potreby aj dodatočnými opatreniami, ako aj záväznejšími stropmi strednodobých výdavkov a |
| --- | --- |

i)

využilo podmienky silného rastu na posilnenie tempa štrukturálnej úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2008 a dôrazne vykonávalo predpokladanú štrukturálnu konsolidáciu stanovenú na ďalšie roky, v prípade potreby aj dodatočnými opatreniami, ako aj záväznejšími stropmi strednodobých výdavkov a

| ii) | zaviedlo ďalšie štrukturálne reformy na zlepšenie výkonnosti trhu práce a bolo pripravené prijať prísnejšiu fiškálnu pozíciu, najmä s cieľom zvládnuť prípadné inflačné tlaky, najmä po odznení dezinflačného vplyvu posledného výrazného zhodnotenia výmenného kurzu. |
| --- | --- |

ii)

zaviedlo ďalšie štrukturálne reformy na zlepšenie výkonnosti trhu práce a bolo pripravené prijať prísnejšiu fiškálnu pozíciu, najmä s cieľom zvládnuť prípadné inflačné tlaky, najmä po odznení dezinflačného vplyvu posledného výrazného zhodnotenia výmenného kurzu.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP nov. 2007 | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| KOM nov. 2007 | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | – |
| KP dec. 2006 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| Inflácia HISC
  (%) | KP nov. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | – |
| KP dec. 2006 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Produkčná medzera (7)

  (% potenciálneho HDP) | KP nov. 2007 | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| KOM nov. 2007 (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | – |
| KP dec. 2006 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | – |
| KP dec. 2006 | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| KOM nov. 2007 | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | – |
| KP dec. 2006 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | – |
| KP dec. 2006 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | – |
| Cyklicky upravené saldo (7)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | – |
| KP dec. 2006 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | – |
| Štrukturálne saldo (9)

  (% HDP) | KP nov. 2007 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | – |
| KP dec. 2006 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP nov. 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| KOM nov. 2007 | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | – |
| KP dec. 2006 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | – |
| Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

KP nov. 2007

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

KOM nov. 2007

8,3

8,7

7,0

6,2

–

KP dec. 2006

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

Inflácia HISC

(%)

KP nov. 2007

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

KOM nov. 2007

4,3

1,7

2,5

3,0

–

KP dec. 2006

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Produkčná medzera (7)

(% potenciálneho HDP)

KP nov. 2007

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

KOM nov. 2007 (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

–

KP dec. 2006

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP nov. 2007

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

KOM nov. 2007

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

–

KP dec. 2006

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP nov. 2007

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

KOM nov. 2007

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

–

KP dec. 2006

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

–

Primárne saldo

(% HDP)

KP nov. 2007

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

KOM nov. 2007

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

–

KP dec. 2006

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

–

Cyklicky upravené saldo (7)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

KOM nov. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

–

KP dec. 2006

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

–

Štrukturálne saldo (9)

(% HDP)

KP nov. 2007

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

KOM nov. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

–

KP dec. 2006

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP nov. 2007

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

KOM nov. 2007

30,4

30,8

30,7

30,6

–

KP dec. 2006

33,1

31,8

31,0

29,7

–

Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä jesenná predpoveď útvarov Komisie a hodnotenie Komisie správy o realizácii národného programu reforiem z októbra 2007.

(3)  Ú. v. EÚ C 72, 29.3.2007, s. 1.

(4)  V prvej polovici roku 2008 sa druhý dôchodkový pilier dočasne otvorí, čím sa umožní, aby súčasní účastníci z neho vystúpili a aby doňho vstúpili noví účastníci.

(5)  Odhady produkčnej medzery uvedené v programe sa podstatne líšia od odhadov útvarov Komisie, ktoré vychádzajú z informácií uvedených v programe a zo spoločne dohodnutej metodiky.

(6)  Chýbajú najmä údaje o funkčnej klasifikácii verejných výdavkov (COFOG) za rok 2010.

(7)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % a 6,7 % v období rokov 2006 – 2009.

(9)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšej aktualizácie programu predstavujú jednorazové a iné dočasné opatrenia 0,4 % HDP v roku 2006 s účinkom zvyšujúcim deficit a 0,1 % HDP v roku 2008 s účinkom znižujúcim deficit. V predpovedi útvarov Komisie nie sú jednorazové opatrenia.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 22.2.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 49/48

---

Výmenný kurz eura (1)

21. februára 2008

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4736 |
| JPY | Japonský jen | 159,27 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4551 |
| GBP | Britská libra | 0,7527 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3136 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6205 |
| ISK | Islandská koruna | 98,77 |
| NOK | Nórska koruna | 7,8615 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,088 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 264,02 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6964 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,5666 |
| RON | Rumunský lei | 3,6533 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,06 |
| TRY | Turecká líra | 1,7743 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6037 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4925 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,4937 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8415 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,078 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 396,97 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,4705 |
| CNY | Čínsky juan | 10,5234 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2839 |
| IDR | Indonézska rupia | 13 505,54 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7465 |
| PHP | Filipínske peso | 59,784 |
| RUB | Ruský rubeľ | 36,177 |
| THB | Thajský baht | 46,271 |
| BRL | Brazílsky real | 2,5241 |
| MXN | Mexické peso | 15,8729 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4736

JPY

Japonský jen

159,27

DKK

Dánska koruna

7,4551

GBP

Britská libra

0,7527

SEK

Švédska koruna

9,3136

CHF

Švajčiarsky frank

1,6205

ISK

Islandská koruna

98,77

NOK

Nórska koruna

7,8615

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,088

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

264,02

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6964

PLN

Poľský zlotý

3,5666

RON

Rumunský lei

3,6533

SKK

Slovenská koruna

33,06

TRY

Turecká líra

1,7743

AUD

Austrálsky dolár

1,6037

CAD

Kanadský dolár

1,4925

HKD

Hongkongský dolár

11,4937

NZD

Novozélandský dolár

1,8415

SGD

Singapurský dolár

2,078

KRW

Juhokórejský won

1 396,97

ZAR

Juhoafrický rand

11,4705

CNY

Čínsky juan

10,5234

HRK

Chorvátska kuna

7,2839

IDR

Indonézska rupia

13 505,54

MYR

Malajzijský ringgit

4,7465

PHP

Filipínske peso

59,784

RUB

Ruský rubeľ

36,177

THB

Thajský baht

46,271

BRL

Brazílsky real

2,5241

MXN

Mexické peso

15,8729

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---