# Euroopa Liidu L 231/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 231 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik26. august 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 231

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik26. august 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1422, 24. august 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 992/95 seoses liidu tariifikvootidega teatavatele Norrast pärit põllumajandus- ja kalandustoodetele | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1423, 25. august 2016, millega pikendatakse toimeaine pikolinafeeni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1424, 25. august 2016, millega pikendatakse toimeaine metüültifensulfurooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1425, 25. august 2016, millega kiidetakse heaks toimeaine isofetamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1426, 25. august 2016, millega pikendatakse toimeaine etofumesaadi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 34 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1427, 25. august 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 39 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 34: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses tuleohutusega [2016/1428] | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1422, 24. august 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 992/95 seoses liidu tariifikvootidega teatavatele Norrast pärit põllumajandus- ja kalandustoodetele

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1423, 25. august 2016, millega pikendatakse toimeaine pikolinafeeni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1424, 25. august 2016, millega pikendatakse toimeaine metüültifensulfurooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1425, 25. august 2016, millega kiidetakse heaks toimeaine isofetamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1426, 25. august 2016, millega pikendatakse toimeaine etofumesaadi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

34

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1427, 25. august 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

39

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 34: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses tuleohutusega [2016/1428]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1422,

24. august 2016,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 992/95 seoses liidu tariifikvootidega teatavatele Norrast pärit põllumajandus- ja kalandustoodetele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. aprilli 1995. aasta määrust (EÜ) nr 992/95, millega avatakse teatavate Norrast pärit põllumajandus- ja kalandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis otsusega (EL) 2016/837 (2) loa kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitlevale lepingule, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitlevale lepingule, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokollile ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokollile ning neid ajutiselt kohaldada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis otsusega (EL) 2016/837 (2) loa kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitlevale lepingule, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitlevale lepingule, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokollile ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokollile ning neid ajutiselt kohaldada.

| (2) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli (edaspidi „lisaprotokoll“) tekstis, mis on lisatud otsusele (EL) 2016/837, on sätestatud 30. aprillil 2014 aegunud seitsme tollimaksuvaba tariifikvoodi uuendamine ning kolm uut tollimaksuvaba tariifikvooti teatavate Norrast pärit kalade ja kalatoodete vabasse ringlusse lubamiseks Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli (edaspidi „lisaprotokoll“) tekstis, mis on lisatud otsusele (EL) 2016/837, on sätestatud 30. aprillil 2014 aegunud seitsme tollimaksuvaba tariifikvoodi uuendamine ning kolm uut tollimaksuvaba tariifikvooti teatavate Norrast pärit kalade ja kalatoodete vabasse ringlusse lubamiseks Euroopa Liidus.

| (3) | Vastavalt lisaprotokollile tuleb selliseid tariifikvootide mahte, mis hõlmavad ajavahemikku 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil jõustub lisaprotokolli ajutine kohaldamine, jaotada võrdeliselt ja need teha kättesaadavaks ajavahemikuks alates lisaprotokolli ajutisest kohaldamisest kuni 30. aprillini 2021. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lisaprotokollile tuleb selliseid tariifikvootide mahte, mis hõlmavad ajavahemikku 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil jõustub lisaprotokolli ajutine kohaldamine, jaotada võrdeliselt ja need teha kättesaadavaks ajavahemikuks alates lisaprotokolli ajutisest kohaldamisest kuni 30. aprillini 2021.

| (4) | Lisaprotokollis sätestatud tariifikvootide rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 992/95. |
| --- | --- |

(4)

Lisaprotokollis sätestatud tariifikvootide rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 992/95.

| (5) | Tariifikvoote tuleks kohaldada alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise jõustumisest kuni 30. aprillini 2021. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates otsuse (EL) 2016/837 artikli 3 kohasest lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Tariifikvoote tuleks kohaldada alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise jõustumisest kuni 30. aprillini 2021. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates otsuse (EL) 2016/837 artikli 3 kohasest lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (3) tunnistati kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) ning lõpetati kalatoodete võrdlushindade süsteem. Seetõttu on vaja välja jätta määruse (EÜ) nr 992/95 artikli 1 lõikes 2 sätestatud võrdlushindade järgimise kohustus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (3) tunnistati kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) ning lõpetati kalatoodete võrdlushindade süsteem. Seetõttu on vaja välja jätta määruse (EÜ) nr 992/95 artikli 1 lõikes 2 sätestatud võrdlushindade järgimise kohustus.

| (7) | ELi-Norra ühiskomitee 8. veebruari 2016. aasta otsusega nr 1/2016 (5) muudeti Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta. Seepärast on vaja sätestada, et kohaldataks muudetud protokolli nr 3. |
| --- | --- |

(7)

ELi-Norra ühiskomitee 8. veebruari 2016. aasta otsusega nr 1/2016 (5) muudeti Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta. Seepärast on vaja sätestada, et kohaldataks muudetud protokolli nr 3.

| (8) | Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1920/2004 (6) lisale kohaldati aastatel 2005–2009 tariifikvoote järjekorranumbritega 09.0760, 09.0763 ja 09.0778. Seepärast on vaja välja jätta määruse (EÜ) nr 992/95 artikkel 2a, milles on neile tariifikvootidele osutatud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1920/2004 (6) lisale kohaldati aastatel 2005–2009 tariifikvoote järjekorranumbritega 09.0760, 09.0763 ja 09.0778. Seepärast on vaja välja jätta määruse (EÜ) nr 992/95 artikkel 2a, milles on neile tariifikvootidele osutatud.

| (9) | Tariifikvootide haldamise eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447, (7) millega asendati komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93 (8) alates 1. maist 2016. Määruse (EÜ) nr 992/95 artiklit 3 tuleks muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju. |
| --- | --- |

(9)

Tariifikvootide haldamise eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447, (7) millega asendati komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93 (8) alates 1. maist 2016. Määruse (EÜ) nr 992/95 artiklit 3 tuleks muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 992/95 lisa tuleks muuta, et võtta arvesse muudatusi kombineeritud nomenklatuuri koodides („CN-koodid“), mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87, (9) ning TARICi alamrubriikides. Selguse huvides on asjakohane määruse (EÜ) nr 992/95 lisa täielikult asendada. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 992/95 lisa tuleks muuta, et võtta arvesse muudatusi kombineeritud nomenklatuuri koodides („CN-koodid“), mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87, (9) ning TARICi alamrubriikides. Selguse huvides on asjakohane määruse (EÜ) nr 992/95 lisa täielikult asendada.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 992/95 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 jäetakse välja, |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 jäetakse välja,

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid), mida on muudetud ELi-Norra ühiskomitee otsusega nr 1/2016 (*1).


  (*1)  ELi ja Norra ühiskomitee 8. veebruari 2016. aasta otsus nr 1/2016, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (ELT L 72, 17.3.2016, lk 63).“
  " |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid), mida on muudetud ELi-Norra ühiskomitee otsusega nr 1/2016 (*1).

(*1)  ELi ja Norra ühiskomitee 8. veebruari 2016. aasta otsus nr 1/2016, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (ELT L 72, 17.3.2016, lk 63).“
  "

*1

| 2) | Artikkel 2a jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2a jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote hallatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*2) artiklitele 49–54.


  (*2)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).“
  " |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote hallatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*2) artiklitele 49–54.

(*2)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).“
  "

*2

| 4) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 101, 4.5.1995, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 21. aprilli 2016. aasta otsus (EL) 2016/837 Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 141, 28.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).

4

(5)  
  ELT L 72, 17.3.2016, lk 63.

5

(6)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 992/95, millega avatakse teatavate Norrast pärit põllumajandus- ja kalandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 331, 5.11.2004, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

7

(8)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

9

---

LISA

„LISA

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide „ex“, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi alamrubriik | Toodete kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) | Kvoodi tollimaksumäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0701 | ex 1504 20 10
  ex 1504 30 10 | 90
  99 | Mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, v.a vaalaõli ja spermatseetõli, pakendites netomassiga üle 1 kg | 1.1–31.12 | 1 000 | 8,5 |
| 09.0702 | 0303 19 00 | | Muud külmutatud lõhelased, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk | 1.9.2016–30.4.2017 | 2 000 | 0 |
| 1.5.2017–30.4.2018 | 3 000 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 3 000 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 3 000 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 3 000 |
| 09.0703 | ex 0305 51 90 | 10
  20 | Kuivatatud, soolatud, kuid suitsutamata tursk, v.a tursk liigist Gadus macrocephalus | 1.4–31.12 | 13 250 | 0 |
| ex 0305 59 10 | 90 | Kuivatatud, soolatud, kuid suitsutamata polaartursk e saika (Boreogadus saida) |
| 09.0710 | 0303 51 00 | | Külmutatud heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk (1) | 1.9.2016–30.4.2017 | 26 500 | 0 |
| 1.5.2017–30.4.2018 | 39 750 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 39 750 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 39 750 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 39 750 |
| 09.0711 | | | Kalatooted ja -konservid | 1.1–31.12 | 400 | 3 |
| ex 1604 13 90 | 91
  92
  99 | Sardinellid ja kilud, v.a sügavkülmutatud, taigna või riivsaiaga paneeritud värsked fileed, eelküpsetatud või eelküpsetamata |
| 1604 17 00 | | Angerjad |
| 1604 19 92 | | Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) |
| ex 1604 19 93 | 90 | Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens), v.a suitsutatud |
| 1604 19 94 | | Merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.) |
| 1604 19 95 | | Vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) |
| 1604 19 97 | | Muud |
| ex 1604 20 90 | 30
  35
  50
  60
  90 | Muud kalatooted ja -konservid, v.a heeringas, makrell ning konserveeritud suitsutatud põhjaatlandi süsikas e saida |
| ex 1604 20 90 | 40 | Tooted või konservid makrellist (Scomber australasicus) | 10 |
| 09.0712 | 0303 54 10 | | Külmutatud makrell liikidest Scomber scombrus või Scomber japonicus, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk | 1.9.2016–30.4.2017 | 25 000 | 0 |
| 1.5.2017–30.4.2018 | 37 500 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 37 500 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 37 500 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 37 500 |
| 09.0713 | | | Külmutatud, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk: | 1.9.2016–30.4.2017 | 2 200 | 0 |
| 0303 55 30 | | tšiili stauriid (Trachurus murphyi) | 1.5.2017–30.4.2018 | 3 300 |
| ex 0303 55 90 | 90 | muud perekonda Trachurus spp. kuuluvad kalad, v.a Trachurus
  trachurus, Trachurus murphyi ja hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus) | 1.5.2018–30.4.2019 | 3 300 |
| 0303 56 00 | | seersantkala (Rachycentron canadum) | 1.5.2019–30.4.2020 | 3 300 |
| 0303 69 90
  0303 89 90 | | muud kalad | 1.5.2020–30.4.2021 | 3 300 |
| 0303 82 00 | | railased (Rajidae) |
| 0303 89 55 | | kuld-merikoger (Sparus aurata) |
| 09.0714 | 0304 86 00 | | Külmutatud filee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii) | 1.9.2016–30.4.2017 | 55 600 | 0 |
| ex 0304 99 23 | 10
  20
  30 | Külmutatud liblikfilee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii) (2) | 1.5.2017–30.4.2018 | 83 400 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 83 400 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 83 400 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 83 400 |
| 09.0715 | 0302 11 | | Värsked või jahutatud forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk | 1.1–31.12 | 500 | 0 |
| 0303 14 | | Külmutatud forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk |
| 09.0716 | 0302 13 00
  0302 14 00 | | Värsked või jahutatud idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk | 1.1–31.12 | 6 100 | 0 |
| 09.0717 | | | Külmutatud, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk: | 1.1–31.12 | 580 | 0 |
| 0303 11 00 | | nerka (Oncorhynchus nerka) |
| 0303 12 00 | | muud idalõhed (gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus) |
| ex 0303 13 00 | 10 | atlandi väärislõhe (Salmo salar) |
| 09.0718 | 0304 41 00
  0304 81 00 | | Idalõhede (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimeni (Hucho hucho) värsked, jahutatud või külmutatud fileed | 1.1–31.12 | 610 | 0 |
| 09.0719 | 0302 19 00 | | Muud värsked või jahutatud lõhelased, v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 1.1–31.12 | 670 | 0 |
| 0303 19 00 | | Muud külmutatud lõhelased, v.a kalamaks, -mari ja -niisk |
| 09.0720 | 0302 59 40 | | Värske või jahutatud merihaug e molva (Molva spp.), v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 1.1–31.12 | 370 | 0 |
| 09.0721 | | | Värske või jahutatud, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk: | 1.1–31.12 | 250 | 0 |
| 0302 22 00 | | atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| 0302 23 00 | | merikeeled (Solea spp.) |
| 0302 29 | | kammellased (Lepidorhombus spp.) ja muud lestalised |
| 0302 45 | | stauriidid (Trachurus spp.) |
| 0302 46 00 | | seersantkala (Rachycentron canadum) |
| 0302 47 00 | | mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0302 54 | | merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.) |
| ex 0302 56 00 | 20 | lõunaputassuu (Micromesistius australis) |
| 0302 59 90 | | muud kalad sugukondadest Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae |
| 0302 82 00 | | railased (Rajidae) |
| 0302 83 00 | | kihvkalad (Dissostichus spp.) |
| 0302 84 | | kiviahvenlane (Dicentrarchus spp.) |
| 0302 85 30 | | kuld-merikoger (Sparus aurata) |
| 0302 85 90 | | muud merikogerlased (Sparidae), v.a liigist Dentex dentex või Pagellus spp. |
| 0302 89 50 | | merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) |
| 0302 89 60 | | lõunakongrio (Genypterus blacodes) |
| 0302 89 90 | | muud kalad |
| | | Külmutatud lestalised, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk: |
| 0303 34 00 | | harilik kammeljas (Psetta maxima) |
| 0303 39 10 | | lest (Platichtys flesus) |
| 0303 39 30 | | kalad perekonnast Rhombosolea |
| 0303 39 85 | | muud lestalised, v.a hiidlest, atlandi merilest, merikeeled, harilik kammeljas, lest, kalad perekonnast Rhombosolea ning liikide Pelotreis flavilatus või Peltorhamphus novaezelandiae kalad |
| 09.0722 | | | Järgmiste kalade külmutatud liha: | 1.1–31.12 | 500 | 0 |
| 0304 91 00 | | mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0304 94 90 | | vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma), v.a surimi |
| ex 0304 95 | | kalad sugukondadest Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae, v.a vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma), v.a alamrubriiki 0304 95 10 kuuluv surimi |
| ex 0304 99 99 | 20
  25
  30
  40
  50
  65
  69
  70
  90 | muud kalad, v.a surimi ja mageveekalad ning makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus) |
| 09.0723 | 0302 41 00
  0303 51 00 | | Värske, jahutatud või külmutatud heeringas (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 16.6–14.2 | 800 | 0 |
| 09.0724 | 0302 44 00 | | Värsked või jahutatud makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 16.6–14.2 | 260 | 0 |
| 09.0725 | 0303 54 10 | | Külmutatud makrellid (Scomber scombrus, Scomber japonicus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 16.6–14.2 | 30 600 | 0 |
| 09.0726 | 0302 89 31
  0302 89 39
  0303 89 31
  0303 89 39 | | Värsked, jahutatud või külmutatud meriahvenad (Sebastes spp.), v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 1.1–31.12 | 130 | 0 |
| 09.0727 | | | Värske või jahutatud ja külmutatud filee: | 1.1–31.12 | 110 | 0 |
| 0304 31 00
  0304 61 00 | | tilaapiad (Oreochromis spp.) |
| 0304 32 00
  0304 62 00 | | sägalised (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.) |
| 0304 33 00
  0304 63 00 | | niiluse ahven (Lates niloticus) |
| 0304 39 00
  0304 69 00 | | karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), angerjad (Anguilla spp.) ja madupead (Channa spp.) |
| 0304 42 50
  0304 82 50 | | lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster |
| 0304 49 10
  0304 89 10 | | muud mageveekalad |
| 09.0728 | | | Värske või jahutatud filee: | 1.1–31.12 | 180 | 0 |
| 0304 44 30 | | põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) |
| 0304 45 00 | | mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0304 46 00 | | kihvkalad (Dissostichus spp.) |
| 0304 49 50 | | meriahvenad (Sebastes spp.) |
| 0304 49 90 | | muud kalad |
| 09.0729 | 0304 53 00
  0304 59 90 | | Värske või jahutatud liha kaladest (k.a kalahakkliha), mis kuuluvad sugukondadesse Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae, ning muudest kui mageveekaladest | 1.1–31.12 | 130 | 0 |
| 0304 59 50 | | Värske või jahutatud liblikfilee heeringast või räimest (3) |
| 09.0730 | | | Külmutatud filee: | 1.1–31.12 | 9 000 | 0 |
| 0304 71 | | tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) |
| 0304 72 00 | | kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0304 73 00 | | põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) |
| 0304 74 | | merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.) |
| 0304 75 00 | | vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) |
| 0304 79 10 | | polaartursk e saika (Boreogadus saida) |
| 0304 79 50 | | uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus novaezelandiae) |
| 0304 79 90 | | muud kalad |
| 0304 83 10 | | atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| ex 0304 83 90 | 10
  90 | muud lestalised, v.a Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra |
| 0304 84 00 | | mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0304 85 00 | | kihvkalad (Dissostichus spp.) |
| 0304 89 21
  0304 89 29 | | meriahvenad (Sebastes spp.) |
| 0304 89 60 | | merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) |
| ex 0304 89 90 | 10
  30
  40
  50
  60
  90 | muud kalad, v.a merilatikad (Brama spp.) |
| 09.0731 | ex 0305 20 00 | 11
  18
  19
  21
  30
  73
  75
  77
  79
  99 | Kalamaks, -mari ja -niisk, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata | 1.1–31.12 | 1 900 | 0 |
| 09.0732 | 0305 41 00 | | Suitsutatud idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), sh filee, v.a söödav rups | 1.1–31.12 | 450 | 0 |
| 09.0733 | 0305 42 00
  0305 43 00
  0305 44
  0305 49 | | Muu suitsutatud kala, v.a idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), sh filee, v.a söödav rups | 1.1–31.12 | 140 | 0 |
| 0305 71 10 | | Suitsutatud haiuimed |
| 09.0734 | | | Soolatud või soolvees kala, kuivatamata ja suitsutamata, v.a söödav rups: | 1.1–31.12 | 250 | 0 |
| 0305 64 00 | | tilaapiad (Oreochromis spp.), sägalised (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.), karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), angerjad (Anguilla spp.), niiluse ahven (Lates niloticus) ja madupead (Channa spp.) |
| ex 0305 69 80 | 20
  30
  40
  50
  61
  64
  65
  67
  90 | muud kalad, v.a süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) ja vaikse ookeani hiidlest (Hippoglossus stenolepis) |
| 0305 71 90 | | Suitsutamata haiuimed |
| 09.0735 | 0305 61 00 | | Soolatud või soolvees heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), kuivatamata ja suitsutamata, v.a söödav rups | 1.1–31.12 | 1 440 | 0 |
| 09.0736 | 0306 15 90 | | Külmutatud (v.a suitsutatud) norra salehomaarid (Nephrops norvegicus) | 1.1–31.12 | 950 | 0 |
| 0306 16 99
  0306 17 93 | | Külmutatud (v.a suitsutatud) krevetid sugukonnast Pandalidae |
| 09.0737 | ex 0306 26 90 | 95 | Külmutamata, pardal keedetud (v.a suitsutatud) krevetid sugukonnast Pandalidae | 1.1–31.12 | 800 | 0 |
| ex 0306 27 91 | 91 |
| 09.0738 | 0306 25 90 | | Külmutamata (v.a suitsutatud) norra salehomaarid (Nephrops norvegicus) | 1.1–31.12 | 900 | 0 |
| ex 0306 26 90 | 12
  14
  20
  92
  93
  96 | Külmutamata (v.a suitsutatud) krevetid sugukonnast Pandalidae, töötlemiseks (4) |
| ex 0306 27 91 | 11
  95 |
| 09.0739 | 1604 11 00 | | Tooted või konservid lõhest, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana | 1.1–31.12 | 170 | 0 |
| 09.0740 | 1604 12 91
  1604 12 99 | | Tooted või konservid heeringast, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana | 1.1–31.12 | 3 000 | 0 |
| 09.0741 | 1604 13 90 | | Tooted või konservid sardinellidest ja kiludest, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana | 1.1–31.12 | 180 | 0 |
| 09.0742 | 1604 15 11
  1604 15 19 | | Tooted või konservid liikide Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellist, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana | 1.1–31.12 | 130 | 0 |
| 09.0743 | | | Tooted või konservid kaladest, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana: | 1.1–31.12 | 5 500 | 0 |
| 1604 17 00 | | angerjad |
| 1604 19 92 | | tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) |
| 1604 19 93 | | põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) |
| 1604 19 94 | | merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.) |
| 1604 19 95 | | vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) |
| 1604 19 97 | | muud |
| 1604 20 90 | | Tooted või konservid mudest kaladest |
| 09.0744 | 1604 20 10 | | Tooted või konservid lõhelihast | 1.1–31.12 | 300 | 0 |
| 09.0745 | ex 1605 21 10 | 20
  40
  50
  91 | Tooted või konservid kooritud ja külmutatud garneelidest ja krevettidest | 1.1–31.12 | 8 000 | 0 |
| ex 1605 21 90 | 20
  40
  57
  60
  91 |
| ex 1605 29 00 | 20
  40
  45
  91 |
| 09.0746 | ex 1605 21 10 | 30
  96
  99 | Tooted või konservid garneelidest ja krevettidest, mis ei ole kooritud ega külmutatud | 1.1–31.12 | 1 000 | 0 |
| ex 1605 21 90 | 30
  45
  49
  55
  58
  62
  65
  96
  99 |
| ex 1605 29 00 | 30
  50
  55
  60
  96
  99 |
| 09.0748 | 1605 10 00 | | Tooted või konservid krabidest | 1.1–31.12 | 50 | 0 |
| 09.0749 | ex 1605 21 10 | 20
  40
  50
  91 | Tooted või konservid kooritud ja külmutatud garneelidest ja krevettidest | 1.9.2016–30.4.2017 | 7 000 | 0 |
| ex 1605 21 90 | 20
  40
  57
  60
  91 | 1.5.2017–30.4.2018 | 10 500 |
| ex 1605 29 00 | 20
  40
  45
  91 | 1.5.2018–30.4.2019 | 10 500 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 10 500 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 10 500 |
| 09.0750 | ex 1604 12 91 | 11
  91 | Vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud heeringas | 1.9.2016–30.4.2017 | 11 400 tonni (vedelikuta netomass) | 0 |
| ex 1604 12 99 | 11
  19 | 1.5.2017–30.4.2018 | 17 100 tonni (vedelikuta netomass) | |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 17 100 tonni (vedelikuta netomass) | |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 17 100 tonni (vedelikuta netomass) | |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 17 100 tonni (vedelikuta netomass) | |
| 09.0751 | ex 0704 10 00 | 90 | Lillkapsas, värske või jahutatud | 1.8–31.10 | 2 000 | 0 |
| 09.0752 | 0303 51 00 | | Külmutatud heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk | 1.1–31.12 | 44 000 | 0 |
| 09.0756 | 0304 86 00 | | Külmutatud filee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii) | 1.1–31.12 | 67 000 | 0 |
| ex 0304 99 23 | 10
  20
  30 | Külmutatud liblikfilee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii) |
| 09.0757 | 0809 21 00
  0809 29 00 | | Värsked kirsid | 16.7–31.8 | 900 | 0 (5) |
| 09.0759 | 0809 40 05 | | Värsked ploomid | 1.9–15.10 | 600 | 0 (5) |
| 09.0761 | 0810 10 00 | | Värsked maasikad | 9.6–31.7 | 900 | 0 |
| 09.0762 | 0810 10 00 | | Värsked maasikad | 1.8–15.9 | 900 | 0 |
| 09.0776 | 1504 20 10 | | Kalarasvade ja -õlide tahked fraktsioonid (v.a kalamaksaõli) | 1.1–31.12 | 384 | 0 |
| 09.0782 | 0210 | | Soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud liha ja söödav rups; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu | 1.1–31.12 | 200 | 0 |
| 09.0783 | 0705 11 00 | | Peasalat, värske või jahutatud | 1.1–31.12 | 300 | 0 |
| 09.0784 | 0705 19 00 | | Muu salat, värske või jahutatud | 1.1–31.12 | 300 | 0 |
| 09.0786 | 0602 90 70 | | Katmikalataimed: juurdunud pistikud ja noored taimed, v.a kaktused | 1.1–31.12 | 544 848  eurot | 0 |
| 09.0787 | 1601 | | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained | 1.1–31.12 | 300 | 0 |
| 09.0815 | 0810 20 10 | | Värsked vaarikad | 1.1–31.12 | 400 | 0 |
| 09.0816 | 2005 20 20 | | Õhukesed kartuliviilud, praetud või küpsetatud, kas soolatud või maitsestatud või mitte, õhukindlalt pakendatud, sobivad kohe tarbimiseks | 1.1–31.12 | 200 | 0 |
| 09.0817 | 2309 10 13
  2309 10 15
  2309 10 19
  2309 10 33
  2309 10 39
  2309 10 51
  2309 10 53
  2309 10 59
  2309 10 70
  2309 10 90 | | Jaemüügiks pakendatud kassi- ja koeratoit | 1.1–31.12 | 13 000 | 0 |
| 09.0818 | ex 0304 89 49 | 10
  20 | Külmutatud filee makrellist | 1.9.2016–30.4.2017 | 11 300 | 0 |
| ex 0304 99 99 | 11 | Külmutatud liblikfilee makrellist | 1.5.2017–30.4.2018 | 16 950 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 16 950 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 16 950 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 16 950 |
| 09.0819 | ex 0304 49 90 | 10 | Värske või jahutatud filee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii) | 1.9.2016–30.4.2017 | 9 000 | 0 |
| 0304 59 50 | | Värske või jahutatud liblikfilee heeringast või räimest | 1.5.2017–30.4.2018 | 13 500 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 13 500 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 13 500 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 13 500 |
| 09.0820 | 0305 10 00 | | Inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid | 1.9.2016–30.4.2017 | 1 000 | 0 |
| 1.5.2017–30.4.2018 | 1 500 |
| 1.5.2018–30.4.2019 | 1 500 |
| 1.5.2019–30.4.2020 | 1 500 |
| 1.5.2020–30.4.2021 | 1 500 |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi alamrubriik

Toodete kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)

Kvoodi tollimaksumäär (%)

09.0701

ex 1504 20 10

ex 1504 30 10

90

99

Mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, v.a vaalaõli ja spermatseetõli, pakendites netomassiga üle 1 kg

1.1–31.12

1 000

8,5

09.0702

0303 19 00

Muud külmutatud lõhelased, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk

1.9.2016–30.4.2017

2 000

0

1.5.2017–30.4.2018

3 000

1.5.2018–30.4.2019

3 000

1.5.2019–30.4.2020

3 000

1.5.2020–30.4.2021

3 000

09.0703

ex 0305 51 90

10

20

Kuivatatud, soolatud, kuid suitsutamata tursk, v.a tursk liigist Gadus macrocephalus

1.4–31.12

13 250

0

ex 0305 59 10

90

Kuivatatud, soolatud, kuid suitsutamata polaartursk e saika (Boreogadus saida)

09.0710

0303 51 00

Külmutatud heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk (1)

1.9.2016–30.4.2017

26 500

0

1.5.2017–30.4.2018

39 750

1.5.2018–30.4.2019

39 750

1.5.2019–30.4.2020

39 750

1.5.2020–30.4.2021

39 750

09.0711

Kalatooted ja -konservid

1.1–31.12

400

3

ex 1604 13 90

91

92

99

Sardinellid ja kilud, v.a sügavkülmutatud, taigna või riivsaiaga paneeritud värsked fileed, eelküpsetatud või eelküpsetamata

1604 17 00

Angerjad

1604 19 92

Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus)

ex 1604 19 93

90

Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens), v.a suitsutatud

1604 19 94

Merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.)

1604 19 95

Vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius)

1604 19 97

Muud

ex 1604 20 90

30

35

50

60

90

Muud kalatooted ja -konservid, v.a heeringas, makrell ning konserveeritud suitsutatud põhjaatlandi süsikas e saida

ex 1604 20 90

40

Tooted või konservid makrellist (Scomber australasicus)

10

09.0712

0303 54 10

Külmutatud makrell liikidest Scomber scombrus või Scomber japonicus, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk

1.9.2016–30.4.2017

25 000

0

1.5.2017–30.4.2018

37 500

1.5.2018–30.4.2019

37 500

1.5.2019–30.4.2020

37 500

1.5.2020–30.4.2021

37 500

09.0713

Külmutatud, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk:

1.9.2016–30.4.2017

2 200

0

0303 55 30

tšiili stauriid (Trachurus murphyi)

1.5.2017–30.4.2018

3 300

ex 0303 55 90

90

muud perekonda Trachurus spp. kuuluvad kalad, v.a Trachurus
  trachurus, Trachurus murphyi ja hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus)

1.5.2018–30.4.2019

3 300

0303 56 00

seersantkala (Rachycentron canadum)

1.5.2019–30.4.2020

3 300

0303 69 90

0303 89 90

muud kalad

1.5.2020–30.4.2021

3 300

0303 82 00

railased (Rajidae)

0303 89 55

kuld-merikoger (Sparus aurata)

09.0714

0304 86 00

Külmutatud filee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii)

1.9.2016–30.4.2017

55 600

0

ex 0304 99 23

10

20

30

Külmutatud liblikfilee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii) (2)

1.5.2017–30.4.2018

83 400

1.5.2018–30.4.2019

83 400

1.5.2019–30.4.2020

83 400

1.5.2020–30.4.2021

83 400

09.0715

0302 11

Värsked või jahutatud forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk

1.1–31.12

500

0

0303 14

Külmutatud forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk

09.0716

0302 13 00

0302 14 00

Värsked või jahutatud idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk

1.1–31.12

6 100

0

09.0717

Külmutatud, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk:

1.1–31.12

580

0

0303 11 00

nerka (Oncorhynchus nerka)

0303 12 00

muud idalõhed (gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus)

ex 0303 13 00

10

atlandi väärislõhe (Salmo salar)

09.0718

0304 41 00

0304 81 00

Idalõhede (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimeni (Hucho hucho) värsked, jahutatud või külmutatud fileed

1.1–31.12

610

0

09.0719

0302 19 00

Muud värsked või jahutatud lõhelased, v.a kalamaks, -mari ja -niisk

1.1–31.12

670

0

0303 19 00

Muud külmutatud lõhelased, v.a kalamaks, -mari ja -niisk

09.0720

0302 59 40

Värske või jahutatud merihaug e molva (Molva spp.), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

1.1–31.12

370

0

09.0721

Värske või jahutatud, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk:

1.1–31.12

250

0

0302 22 00

atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

0302 23 00

merikeeled (Solea spp.)

0302 29

kammellased (Lepidorhombus spp.) ja muud lestalised

0302 45

stauriidid (Trachurus spp.)

0302 46 00

seersantkala (Rachycentron canadum)

0302 47 00

mõõkkala (Xiphias gladius)

0302 54

merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.)

ex 0302 56 00

20

lõunaputassuu (Micromesistius australis)

0302 59 90

muud kalad sugukondadest Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae

0302 82 00

railased (Rajidae)

0302 83 00

kihvkalad (Dissostichus spp.)

0302 84

kiviahvenlane (Dicentrarchus spp.)

0302 85 30

kuld-merikoger (Sparus aurata)

0302 85 90

muud merikogerlased (Sparidae), v.a liigist Dentex dentex või Pagellus spp.

0302 89 50

merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.)

0302 89 60

lõunakongrio (Genypterus blacodes)

0302 89 90

muud kalad

Külmutatud lestalised, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk:

0303 34 00

harilik kammeljas (Psetta maxima)

0303 39 10

lest (Platichtys flesus)

0303 39 30

kalad perekonnast Rhombosolea

0303 39 85

muud lestalised, v.a hiidlest, atlandi merilest, merikeeled, harilik kammeljas, lest, kalad perekonnast Rhombosolea ning liikide Pelotreis flavilatus või Peltorhamphus novaezelandiae kalad

09.0722

Järgmiste kalade külmutatud liha:

1.1–31.12

500

0

0304 91 00

mõõkkala (Xiphias gladius)

0304 94 90

vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma), v.a surimi

ex 0304 95

kalad sugukondadest Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae, v.a vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma), v.a alamrubriiki 0304 95 10 kuuluv surimi

ex 0304 99 99

20

25

30

40

50

65

69

70

90

muud kalad, v.a surimi ja mageveekalad ning makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus)

09.0723

0302 41 00

0303 51 00

Värske, jahutatud või külmutatud heeringas (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

16.6–14.2

800

0

09.0724

0302 44 00

Värsked või jahutatud makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

16.6–14.2

260

0

09.0725

0303 54 10

Külmutatud makrellid (Scomber scombrus, Scomber japonicus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

16.6–14.2

30 600

0

09.0726

0302 89 31

0302 89 39

0303 89 31

0303 89 39

Värsked, jahutatud või külmutatud meriahvenad (Sebastes spp.), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

1.1–31.12

130

0

09.0727

Värske või jahutatud ja külmutatud filee:

1.1–31.12

110

0

0304 31 00

0304 61 00

tilaapiad (Oreochromis spp.)

0304 32 00

0304 62 00

sägalised (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

0304 33 00

0304 63 00

niiluse ahven (Lates niloticus)

0304 39 00

0304 69 00

karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), angerjad (Anguilla spp.) ja madupead (Channa spp.)

0304 42 50

0304 82 50

lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster

0304 49 10

0304 89 10

muud mageveekalad

09.0728

Värske või jahutatud filee:

1.1–31.12

180

0

0304 44 30

põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

0304 45 00

mõõkkala (Xiphias gladius)

0304 46 00

kihvkalad (Dissostichus spp.)

0304 49 50

meriahvenad (Sebastes spp.)

0304 49 90

muud kalad

09.0729

0304 53 00

0304 59 90

Värske või jahutatud liha kaladest (k.a kalahakkliha), mis kuuluvad sugukondadesse Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae, ning muudest kui mageveekaladest

1.1–31.12

130

0

0304 59 50

Värske või jahutatud liblikfilee heeringast või räimest (3)

09.0730

Külmutatud filee:

1.1–31.12

9 000

0

0304 71

tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus)

0304 72 00

kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus)

0304 73 00

põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

0304 74

merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.)

0304 75 00

vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma)

0304 79 10

polaartursk e saika (Boreogadus saida)

0304 79 50

uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus novaezelandiae)

0304 79 90

muud kalad

0304 83 10

atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

ex 0304 83 90

10

90

muud lestalised, v.a Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra

0304 84 00

mõõkkala (Xiphias gladius)

0304 85 00

kihvkalad (Dissostichus spp.)

0304 89 21

0304 89 29

meriahvenad (Sebastes spp.)

0304 89 60

merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.)

ex 0304 89 90

10

30

40

50

60

90

muud kalad, v.a merilatikad (Brama spp.)

09.0731

ex 0305 20 00

11

18

19

21

30

73

75

77

79

99

Kalamaks, -mari ja -niisk, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata

1.1–31.12

1 900

0

09.0732

0305 41 00

Suitsutatud idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), sh filee, v.a söödav rups

1.1–31.12

450

0

09.0733

0305 42 00

0305 43 00

0305 44

0305 49

Muu suitsutatud kala, v.a idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), sh filee, v.a söödav rups

1.1–31.12

140

0

0305 71 10

Suitsutatud haiuimed

09.0734

Soolatud või soolvees kala, kuivatamata ja suitsutamata, v.a söödav rups:

1.1–31.12

250

0

0305 64 00

tilaapiad (Oreochromis spp.), sägalised (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.), karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), angerjad (Anguilla spp.), niiluse ahven (Lates niloticus) ja madupead (Channa spp.)

ex 0305 69 80

20

30

40

50

61

64

65

67

90

muud kalad, v.a süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) ja vaikse ookeani hiidlest (Hippoglossus stenolepis)

0305 71 90

Suitsutamata haiuimed

09.0735

0305 61 00

Soolatud või soolvees heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), kuivatamata ja suitsutamata, v.a söödav rups

1.1–31.12

1 440

0

09.0736

0306 15 90

Külmutatud (v.a suitsutatud) norra salehomaarid (Nephrops norvegicus)

1.1–31.12

950

0

0306 16 99

0306 17 93

Külmutatud (v.a suitsutatud) krevetid sugukonnast Pandalidae

09.0737

ex 0306 26 90

95

Külmutamata, pardal keedetud (v.a suitsutatud) krevetid sugukonnast Pandalidae

1.1–31.12

800

0

ex 0306 27 91

91

09.0738

0306 25 90

Külmutamata (v.a suitsutatud) norra salehomaarid (Nephrops norvegicus)

1.1–31.12

900

0

ex 0306 26 90

12

14

20

92

93

96

Külmutamata (v.a suitsutatud) krevetid sugukonnast Pandalidae, töötlemiseks (4)

ex 0306 27 91

11

95

09.0739

1604 11 00

Tooted või konservid lõhest, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1.1–31.12

170

0

09.0740

1604 12 91

1604 12 99

Tooted või konservid heeringast, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1.1–31.12

3 000

0

09.0741

1604 13 90

Tooted või konservid sardinellidest ja kiludest, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1.1–31.12

180

0

09.0742

1604 15 11

1604 15 19

Tooted või konservid liikide Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellist, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1.1–31.12

130

0

09.0743

Tooted või konservid kaladest, mis on tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana:

1.1–31.12

5 500

0

1604 17 00

angerjad

1604 19 92

tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus)

1604 19 93

põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

1604 19 94

merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.)

1604 19 95

vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius)

1604 19 97

muud

1604 20 90

Tooted või konservid mudest kaladest

09.0744

1604 20 10

Tooted või konservid lõhelihast

1.1–31.12

300

0

09.0745

ex 1605 21 10

20

40

50

91

Tooted või konservid kooritud ja külmutatud garneelidest ja krevettidest

1.1–31.12

8 000

0

ex 1605 21 90

20

40

57

60

91

ex 1605 29 00

20

40

45

91

09.0746

ex 1605 21 10

30

96

99

Tooted või konservid garneelidest ja krevettidest, mis ei ole kooritud ega külmutatud

1.1–31.12

1 000

0

ex 1605 21 90

30

45

49

55

58

62

65

96

99

ex 1605 29 00

30

50

55

60

96

99

09.0748

1605 10 00

Tooted või konservid krabidest

1.1–31.12

50

0

09.0749

ex 1605 21 10

20

40

50

91

Tooted või konservid kooritud ja külmutatud garneelidest ja krevettidest

1.9.2016–30.4.2017

7 000

0

ex 1605 21 90

20

40

57

60

91

1.5.2017–30.4.2018

10 500

ex 1605 29 00

20

40

45

91

1.5.2018–30.4.2019

10 500

1.5.2019–30.4.2020

10 500

1.5.2020–30.4.2021

10 500

09.0750

ex 1604 12 91

11

91

Vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud heeringas

1.9.2016–30.4.2017

11 400 tonni (vedelikuta netomass)

0

ex 1604 12 99

11

19

1.5.2017–30.4.2018

17 100 tonni (vedelikuta netomass)

1.5.2018–30.4.2019

17 100 tonni (vedelikuta netomass)

1.5.2019–30.4.2020

17 100 tonni (vedelikuta netomass)

1.5.2020–30.4.2021

17 100 tonni (vedelikuta netomass)

09.0751

ex 0704 10 00

90

Lillkapsas, värske või jahutatud

1.8–31.10

2 000

0

09.0752

0303 51 00

Külmutatud heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha ning kalamaks, -mari ja -niisk

1.1–31.12

44 000

0

09.0756

0304 86 00

Külmutatud filee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii)

1.1–31.12

67 000

0

ex 0304 99 23

10

20

30

Külmutatud liblikfilee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii)

09.0757

0809 21 00

0809 29 00

Värsked kirsid

16.7–31.8

900

0 (5)

09.0759

0809 40 05

Värsked ploomid

1.9–15.10

600

0 (5)

09.0761

0810 10 00

Värsked maasikad

9.6–31.7

900

0

09.0762

0810 10 00

Värsked maasikad

1.8–15.9

900

0

09.0776

1504 20 10

Kalarasvade ja -õlide tahked fraktsioonid (v.a kalamaksaõli)

1.1–31.12

384

0

09.0782

0210

Soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud liha ja söödav rups; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu

1.1–31.12

200

0

09.0783

0705 11 00

Peasalat, värske või jahutatud

1.1–31.12

300

0

09.0784

0705 19 00

Muu salat, värske või jahutatud

1.1–31.12

300

0

09.0786

0602 90 70

Katmikalataimed: juurdunud pistikud ja noored taimed, v.a kaktused

1.1–31.12

544 848  eurot

0

09.0787

1601

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

1.1–31.12

300

0

09.0815

0810 20 10

Värsked vaarikad

1.1–31.12

400

0

09.0816

2005 20 20

Õhukesed kartuliviilud, praetud või küpsetatud, kas soolatud või maitsestatud või mitte, õhukindlalt pakendatud, sobivad kohe tarbimiseks

1.1–31.12

200

0

09.0817

2309 10 13

2309 10 15

2309 10 19

2309 10 33

2309 10 39

2309 10 51

2309 10 53

2309 10 59

2309 10 70

2309 10 90

Jaemüügiks pakendatud kassi- ja koeratoit

1.1–31.12

13 000

0

09.0818

ex 0304 89 49

10

20

Külmutatud filee makrellist

1.9.2016–30.4.2017

11 300

0

ex 0304 99 99

11

Külmutatud liblikfilee makrellist

1.5.2017–30.4.2018

16 950

1.5.2018–30.4.2019

16 950

1.5.2019–30.4.2020

16 950

1.5.2020–30.4.2021

16 950

09.0819

ex 0304 49 90

10

Värske või jahutatud filee heeringast (Clupea harengus, Clupea pallasii)

1.9.2016–30.4.2017

9 000

0

0304 59 50

Värske või jahutatud liblikfilee heeringast või räimest

1.5.2017–30.4.2018

13 500

1.5.2018–30.4.2019

13 500

1.5.2019–30.4.2020

13 500

1.5.2020–30.4.2021

13 500

09.0820

0305 10 00

Inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid

1.9.2016–30.4.2017

1 000

0

1.5.2017–30.4.2018

1 500

1.5.2018–30.4.2019

1 500

1.5.2019–30.4.2020

1 500

1.5.2020–30.4.2021

1 500

---

(1)  Kuna enamsoodustusrežiimi tollimaksu ei kohaldata 15. veebruarist 15. juunini, ei anta seda tariifikvooti neile kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusesse lubamiseks kõnealusel ajavahemikul.

1

(2)  Kuna enamsoodustusrežiimi tollimaksu ei kohaldata CN-koodi 0304 99 23 alla kuuluvate kaupade suhtes 15. veebruarist 15. juunini, ei anta seda tariifikvooti neile kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusesse lubamiseks kõnealusel ajavahemikul.

2

(3)  Kuna enamsoodustusrežiimi tollimaksu ei kohaldata CN-koodi 0304 59 50 alla kuuluvate kaupade suhtes 15. veebruarist 15. juunini, ei anta seda tariifikvooti neile kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusesse lubamiseks kõnealusel ajavahemikul.

3

(4)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes Euroopa Liidu sätetes (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1)) artikkel 254).

4

(5)  Kohaldatakse täiendavat eritollimaksu.“

5

---

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1423,

25. august 2016,

millega pikendatakse toimeaine pikolinafeeni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine pikolinafeeni heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, (2) aegub 30. juunil 2017. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine pikolinafeeni heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, (2) aegub 30. juunil 2017.

| (2) | Taotlus pikendada pikolinafeeni kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse esitati komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (4) artikli 4 kohaselt kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus pikendada pikolinafeeni kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse esitati komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (4) artikli 4 kohaselt kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul.

| (3) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (4) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 14. mail 2014 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 14. mail 2014 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet edastas kõnealuse hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet edastas kõnealuse hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 22. oktoobril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (5) selle kohta, kas võib eeldada, et pikolinafeen vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande pikolinafeeni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 29. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(6)

22. oktoobril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (5) selle kohta, kas võib eeldada, et pikolinafeen vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande pikolinafeeni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 29. jaanuaril 2016.

| (7) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks.

| (8) | Seetõttu on asjakohane pikendada pikolinafeeni heakskiitu. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on asjakohane pikendada pikolinafeeni heakskiitu.

| (9) | Pikolinafeeni heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei piira kasutusi, mida pikolinafeeni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(9)

Pikolinafeeni heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei piira kasutusi, mida pikolinafeeni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja lisada teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja lisada teatavad tingimused.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4, tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4, tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (12) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (6) pikendati pikolinafeeni heakskiidu aegumise lõppkuupäeva 30. juunini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (6) pikendati pikolinafeeni heakskiidu aegumise lõppkuupäeva 30. juunini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine pikolinafeeni heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muudatused

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(11): 4279. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/549, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), metalaksüül-M'i, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, tiabendasooli ja metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 95, 9.4.2016, lk 4).

6

---

I LISA

| Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pikolinafeen
  CASi nr 137641-05–5
  CIPACi nr 639 | 4′-fluoro-6-(α,α,α-trifluoro-m-tolüüloksü)püridiin-2-karboksaniliid | ≥ 980 g/kg | 1. november 2016 | 30. juuni 2031 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse pikolinafeeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | tehnilise toimeaine lisanditele; |

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Pikolinafeen

CASi nr 137641-05–5

CIPACi nr 639

4′-fluoro-6-(α,α,α-trifluoro-m-tolüüloksü)püridiin-2-karboksaniliid

≥ 980 g/kg

1. november 2016

30. juuni 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse pikolinafeeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

tehnilise toimeaine lisanditele;

| — | imetajate kaitsele, eriti suurte taimtoidulistele imetajate kaitsele; |
| --- | --- |

—

imetajate kaitsele, eriti suurte taimtoidulistele imetajate kaitsele;

| — | muude kui sihtrühma maismaataimede kaitsele; |
| --- | --- |

—

muude kui sihtrühma maismaataimede kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas;

| — | veeorganismide kaitsele, eriti vetikate kaitsele. |
| --- | --- |

—

veeorganismide kaitsele, eriti vetikate kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskide vähendamise meetmeid.

---

(1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 38 pikolinafeeni kohta. |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 38 pikolinafeeni kohta.

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  Number | Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (*1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „103 | Pikolinafeen
  CASi nr 137641-05–5
  CIPACi nr 639 | 4′-fluoro-6-(α,α,α-trifluoro-m-tolüüloksü)püridiin-2-karboksaniliid | ≥ 980 g/kg | 1. november 2016 | 30. juuni 2031 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse pikolinafeeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | tehnilise toimeaine lisanditele; |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Number

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (*1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„103

Pikolinafeen

CASi nr 137641-05–5

CIPACi nr 639

4′-fluoro-6-(α,α,α-trifluoro-m-tolüüloksü)püridiin-2-karboksaniliid

≥ 980 g/kg

1. november 2016

30. juuni 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse pikolinafeeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

tehnilise toimeaine lisanditele;

| — | imetajate kaitsele, eriti suurte taimtoidulistele imetajate kaitsele; |
| --- | --- |

—

imetajate kaitsele, eriti suurte taimtoidulistele imetajate kaitsele;

| — | muude kui sihtrühma maismaataimede kaitsele; |
| --- | --- |

—

muude kui sihtrühma maismaataimede kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas;

| — | veeorganismide kaitsele, eriti vetikate kaitsele. |
| --- | --- |

—

veeorganismide kaitsele, eriti vetikate kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskide vähendamise meetmeid.“

---

(*1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1424,

25. august 2016,

millega pikendatakse toimeaine metüültifensulfurooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine metüültifensulfurooni heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 30. juunil 2017. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine metüültifensulfurooni heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 30. juunil 2017.

| (2) | Taotlus pikendada metüültifensulfurooni kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse esitati vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (4) artiklile 4 kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus pikendada metüültifensulfurooni kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse esitati vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (4) artiklile 4 kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul.

| (3) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (4) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 17. juulil 2014 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 17. juulil 2014 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 15. juulil 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (5) selle kohta, kas võib eeldada, et metüültifensulfuroon vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande metüültifensulfurooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 8. märtsil 2016. |
| --- | --- |

(6)

15. juulil 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (5) selle kohta, kas võib eeldada, et metüültifensulfuroon vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande metüültifensulfurooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 8. märtsil 2016.

| (7) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks.

| (8) | Seetõttu on asjakohane pikendada metüültifensulfurooni heakskiitu. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on asjakohane pikendada metüültifensulfurooni heakskiitu.

| (9) | Metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutustele, mida metüültifensulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(9)

Metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutustele, mida metüültifensulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (12) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (6) pikendati metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja lõppkuupäeva 30. juunini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu kehtivusaja pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (6) pikendati metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja lõppkuupäeva 30. juunini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu kehtivusaja pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine metüültifensulfurooni heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muudatused

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(7): 4201. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/549, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), metalaksüül-M'i, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, tiabendasooli ja metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 95, 9.4.2016, lk 4).

6

---

I LISA

| Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metüültifensulfuroon
  CASi nr: 79277-27-3
  CIPACi nr: 452 | Metüül-3-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üülkarbamüülsulfamüül)tiofeen-2-karboksülaat | ≥ 960 g/kg | 1. november 2016 | 31. oktoober 2031 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metüültifensulfurooni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | põhjavee kaitsele; |

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Metüültifensulfuroon

CASi nr: 79277-27-3

CIPACi nr: 452

Metüül-3-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üülkarbamüülsulfamüül)tiofeen-2-karboksülaat

≥ 960 g/kg

1. november 2016

31. oktoober 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metüültifensulfurooni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

põhjavee kaitsele;

| — | muude kui sihtrühma kuuluvate taimede ja veeorganismide kaitsele. |
| --- | --- |

—

muude kui sihtrühma kuuluvate taimede ja veeorganismide kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid ning kohustust jälgida põhjavett seal, kus see on asjakohane.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

| 1) | metaboliitide IN-A4098 ja selle derivaadi N-B5528, IN-A5546 ja IN-W8268 põhjustatud genotoksilisuse puudumine; |
| --- | --- |

1)

metaboliitide IN-A4098 ja selle derivaadi N-B5528, IN-A5546 ja IN-W8268 põhjustatud genotoksilisuse puudumine;

| 2) | toimemehhanismi andmed, et välistada endokriinne toime rinnanäärme kasvajate korral; |
| --- | --- |

2)

toimemehhanismi andmed, et välistada endokriinne toime rinnanäärme kasvajate korral;

| 3) | metüültifensulfurooni ja metaboliidi IN-D8858 kaudu veeorganismidele avalduv risk ning metaboliitide IN-JZ789 ja 2-happe-3-triureedi kaudu mullaorganismidele avalduv risk; |
| --- | --- |

3)

metüültifensulfurooni ja metaboliidi IN-D8858 kaudu veeorganismidele avalduv risk ning metaboliitide IN-JZ789 ja 2-happe-3-triureedi kaudu mullaorganismidele avalduv risk;

| 4) | metaboliitide IN-A4098, IN-L9223 ja IN-JZ789 olulisus, kui metüültifensulfuroon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel klassifitseeritud 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning esineb risk, et need metaboliidid saastavad põhjavett. |
| --- | --- |

4)

metaboliitide IN-A4098, IN-L9223 ja IN-JZ789 olulisus, kui metüültifensulfuroon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel klassifitseeritud 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning esineb risk, et need metaboliidid saastavad põhjavett.

Taotleja edastab punktis 1 nõutud teabe 31. märtsiks 2017, punktides 2 ja 3 nõutud teabe 30. juuniks 2017 ja punktis 4 nõutud teabe kuue kuu jooksul pärast seda, kui metüültifensulfurooni käsitlevast klassifitseerimisotsusest on teatatud.

---

(1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008 mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 26 metüültifensulfurooni kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 26 metüültifensulfurooni kohta;

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  Number | Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (*1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „104 | Metüültifensulfuroon
  CASi nr: 79277-27-3
  CIPACi nr: 452 | Metüül-3-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üülkarbamüülsulfamüül)tiofeen-2-karboksülaat | ≥ 960 g/kg | 1. november 2016 | 31. oktoober 2031 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metüültifensulfurooni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | põhjavee kaitsele; |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Number

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (*1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„104

Metüültifensulfuroon

CASi nr: 79277-27-3

CIPACi nr: 452

Metüül-3-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üülkarbamüülsulfamüül)tiofeen-2-karboksülaat

≥ 960 g/kg

1. november 2016

31. oktoober 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metüültifensulfurooni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

põhjavee kaitsele;

| — | muude kui sihtrühma kuuluvate taimede ja veeorganismide kaitsele. |
| --- | --- |

—

muude kui sihtrühma kuuluvate taimede ja veeorganismide kaitsele.

Kasutustingimused peavad hõlmama riskide vähendamise meetmeid ning kohustust jälgida põhjavett seal, kus see on asjakohane.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

| 1) | metaboliitide IN-A4098 metaboliidi ja selle derivaadi IN-B5528, IN-A5546 ja IN-W8268 põhjustatud genotoksilisuse puudumine; |
| --- | --- |

1)

metaboliitide IN-A4098 metaboliidi ja selle derivaadi IN-B5528, IN-A5546 ja IN-W8268 põhjustatud genotoksilisuse puudumine;

| 2) | toimemehhanismi andmed, et välistada endokriinne toime rinnanäärme kasvajate korral; |
| --- | --- |

2)

toimemehhanismi andmed, et välistada endokriinne toime rinnanäärme kasvajate korral;

| 3) | metüültifensulfurooni ja metaboliidi IN-D8858 kaudu veeorganismidele avalduv risk ning metaboliitide IN-JZ789 ja 2-happe-3-triureedi kaudu mullaorganismidele avalduv risk; |
| --- | --- |

3)

metüültifensulfurooni ja metaboliidi IN-D8858 kaudu veeorganismidele avalduv risk ning metaboliitide IN-JZ789 ja 2-happe-3-triureedi kaudu mullaorganismidele avalduv risk;

| 4) | metaboliitide IN-A4098, IN-L9223 ja IN-JZ789 olulisus, kui metüültifensulfuroon on määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel klassifitseeritud 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning esineb risk, et need metaboliidid saastavad põhjavett. |
| --- | --- |

4)

metaboliitide IN-A4098, IN-L9223 ja IN-JZ789 olulisus, kui metüültifensulfuroon on määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel klassifitseeritud 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning esineb risk, et need metaboliidid saastavad põhjavett.

Taotleja edastab punktis 1 nõutud teabe 31. märtsiks 2017, punktides 2 ja 3 nõutud teabe 30. juuniks 2017 ja punktis 4 nõutud teabe kuue kuu jooksul pärast seda, kui metüültifensulfurooni käsitlevast klassifitseerimisotsusest on teatatud.“

---

(*1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1425,

25. august 2016,

millega kiidetakse heaks toimeaine isofetamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohaselt sai Belgia 22. jaanuaril 2013 ettevõtjalt ISK Biosciences Europe NV taotluse toimeaine isofetamiidi heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohaselt sai Belgia 22. jaanuaril 2013 ettevõtjalt ISK Biosciences Europe NV taotluse toimeaine isofetamiidi heakskiitmiseks.

| (2) | Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Belgia 3. aprillil 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Belgia 3. aprillil 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

| (3) | 3. oktoobril 2014 esitas referentliikmesriik komisjonile esialgse hindamisaruande (ja selle koopia toiduohutusametile), milles hinnatakse, kas võib eeldada, et kõnealune toimeaine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

3. oktoobril 2014 esitas referentliikmesriik komisjonile esialgse hindamisaruande (ja selle koopia toiduohutusametile), milles hinnatakse, kas võib eeldada, et kõnealune toimeaine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

| (4) | Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis toiduohutusamet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati toiduohutusametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 31. augustil 2015. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis toiduohutusamet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati toiduohutusametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 31. augustil 2015.

| (5) | 28. oktoobril 2015 esitas toiduohutusamet taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine isofetamiid vastab heakskiitmise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4. Toiduohutusamet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

28. oktoobril 2015 esitas toiduohutusamet taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine isofetamiid vastab heakskiitmise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4. Toiduohutusamet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 8. märtsil 2016 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele isofetamiidi käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu isofetamiidi heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

(6)

8. märtsil 2016 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele isofetamiidi käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu isofetamiidi heakskiitmise kohta.

| (7) | Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta. |
| --- | --- |

(7)

Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta.

| (8) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas kirjeldatud toimeaine isofetamiid kiidetakse heaks kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(10):4265. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

2

EFSA Journal

(3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

---

I LISA

| Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isofetamiid
  CASi nr: 875915-78–9
  CIPACi nr: 972 | N-[1,1-dimetüül-2-(4-isopropoksü-o-tolüül)-2-oksoetüül]-3-metüültiofeen-2-karboksamiid | ≥ 950 g/kg | 15. september 2016 | 15. september 2026 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse isofetamiidi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu käitajate, töötajate ja veeorganismide (eriti kalade) kaitsele.
  Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.
  Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:






  1) | toodetud toimeaine (kaubandusliku tootmise alusel) tehniline kirjeldus, sealhulgas lisandite olulisus; |

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Isofetamiid

CASi nr: 875915-78–9

CIPACi nr: 972

N-[1,1-dimetüül-2-(4-isopropoksü-o-tolüül)-2-oksoetüül]-3-metüültiofeen-2-karboksamiid

≥ 950 g/kg

15. september 2016

15. september 2026

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse isofetamiidi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu käitajate, töötajate ja veeorganismide (eriti kalade) kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

1)

toodetud toimeaine (kaubandusliku tootmise alusel) tehniline kirjeldus, sealhulgas lisandite olulisus;

| 2) | toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise katsetes kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

2)

toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise katsetes kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele;

| 3) | veetöötlusprotsessi (kloorimine) mõju jääkide omadustele, sealhulgas pinnavees esinevatest jääkidest jääkkloori tekke võimalikkus juhul, kui pinnavett kasutatakse joogiveena. |
| --- | --- |

3)

veetöötlusprotsessi (kloorimine) mõju jääkide omadustele, sealhulgas pinnavees esinevatest jääkidest jääkkloori tekke võimalikkus juhul, kui pinnavett kasutatakse joogiveena.

Taotleja peab esitama punktides 1 ja 2 nõutud teabe 15. märtsiks 2017 ja punktis 3 nõutud teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud juhised, milles käsitletakse veetöötlusprotsesside mõju hindamist pinna- ja põhjavees olevate jääkide omadustele.

---

(1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| | Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (*1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „100 | Isofetamiid
  CASi nr: 875915-78–9
  CIPACi nr: 972 | N-[1,1-dimetüül-2-(4-isopropoksü-o-tolüül)-2-oksoetüül]-3-metüültiofeen-2-karboksamiid | ≥ 950 g/kg | 15. september 2016 | 15. september 2026 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse isofetamiidi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu käitajate, töötajate ja veeorganismide (eriti kalade) kaitsele.
  Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskide vähendamise meetmeid.
  Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:






  1) | toodetud toimeaine (kaubandusliku tootmise alusel) tehniline kirjeldus, sealhulgas lisandite olulisus; |

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (*1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„100

Isofetamiid

CASi nr: 875915-78–9

CIPACi nr: 972

N-[1,1-dimetüül-2-(4-isopropoksü-o-tolüül)-2-oksoetüül]-3-metüültiofeen-2-karboksamiid

≥ 950 g/kg

15. september 2016

15. september 2026

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse isofetamiidi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu käitajate, töötajate ja veeorganismide (eriti kalade) kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

1)

toodetud toimeaine (kaubandusliku tootmise alusel) tehniline kirjeldus, sealhulgas lisandite olulisus;

| 2) | toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise katsetes kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

2)

toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise katsetes kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele;

| 3) | veetöötlusprotsessi (kloorimine) mõju jääkide omadustele, sealhulgas pinnavees esinevatest jääkidest jääkkloori tekke võimalikkus juhul, kui pinnavett kasutatakse joogiveena. |
| --- | --- |

3)

veetöötlusprotsessi (kloorimine) mõju jääkide omadustele, sealhulgas pinnavees esinevatest jääkidest jääkkloori tekke võimalikkus juhul, kui pinnavett kasutatakse joogiveena.

Taotleja peab esitama punktides 1 ja 2 nõutud teabe 15. märtsiks 2017 ja punktis 3 nõutud teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud juhised, milles käsitletakse veetöötlusprotsesside mõju hindamist pinna- ja põhjavees olevate jääkide omadustele.“

---

(*1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

*1

---

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1426,

25. august 2016,

millega pikendatakse toimeaine etofumesaadi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine etofumesaadi heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 31. juulil 2017. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine etofumesaadi heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 31. juulil 2017.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 844/2012 (3) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus pikendada etofumesaadi heakskiitu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 844/2012 (3) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus pikendada etofumesaadi heakskiitu.

| (3) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (4) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 28. jaanuaril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 28. jaanuaril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 18. detsembril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (4) selle kohta, kas võib eeldada, et etofumesaat vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande etofumesaadi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 8. märtsil 2016. |
| --- | --- |

(6)

18. detsembril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (4) selle kohta, kas võib eeldada, et etofumesaat vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande etofumesaadi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 8. märtsil 2016.

| (7) | Taotlejale anti võimalus esitada pikendamise aruande kohta märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Taotlejale anti võimalus esitada pikendamise aruande kohta märkusi.

| (8) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud.

| (9) | Seetõttu on asjakohane pikendada etofumesaadi heakskiitu. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu on asjakohane pikendada etofumesaadi heakskiitu.

| (10) | Etofumesaadi heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutustele, mida etofumesaadi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(10)

Etofumesaadi heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutustele, mida etofumesaadi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (11) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane kehtestada piirnormid toodetavas toimeaines esineva kahe toksikoloogiliselt olulise lisandi puhul. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane kehtestada piirnormid toodetavas toimeaines esineva kahe toksikoloogiliselt olulise lisandi puhul.

| (12) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4, tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4, tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (13) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/950 (5) pikendati etofumesaadi heakskiidu kehtivusaja lõppkuupäeva, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu kehtivusaja pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/950 (5) pikendati etofumesaadi heakskiidu kehtivusaja lõppkuupäeva, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu kehtivusaja pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine etofumesaadi heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muudatused

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

3

(4)  
  EFSA Journal (2016);14(1):4374, 141 lk doi:10.2903/j.efsa.2016.4374.

4

EFSA Journal

(5)  Komisjoni 15. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/950, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-DB, beeta-tsüflutriini, karfentrasoon-etüüli, Coniothyrium minitans'i tüve CON/M/91–08 (DSM 9660), tsüatsofamiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, etofumesaadi, fenamidooni, flufenatseedi, flurtamooni, foraamsulfurooni, fostiasaadi, imasamoksi, jodosulfurooni, iprodiooni, isoksaflutooli, linurooni, maleiinhappe hüdrasiidi, mesotriooni, oksasulfurooni, pendimetaliini, pikoksüstrobiini, siltiofaami ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 16.6.2016, lk 3).

5

Coniothyrium minitans

---

I LISA

| Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etofumesaat
  CASi nr: 26225-79–6
  CIPACi nr: 233 | (RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat | ≥ 970 g/kg
  Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  — | EMS; etüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg |

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Etofumesaat

CASi nr: 26225-79–6

CIPACi nr: 233

(RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat

≥ 970 g/kg

Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

—

EMS; etüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg

| — | iBMS; isobutüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg |
| --- | --- |

—

iBMS; isobutüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg

1. november 2016

31. oktoober 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse etofumesaadi heakskiidu pikendamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

| — | veeorganismidele avalduvale riskile. |
| --- | --- |

—

veeorganismidele avalduvale riskile.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.

---

(1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 29 etofumesaadi kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 29 etofumesaadi kohta;

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  Number | Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (*1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „102 | Etofumesaat
  CASi nr: 26225-79–6
  CIPACi nr: 233 | (RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat | ≥ 970 g/kg
  Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  — | EMS; etüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Number

Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (*1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„102

Etofumesaat

CASi nr: 26225-79–6

CIPACi nr: 233

(RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat

≥ 970 g/kg

Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

—

EMS; etüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg

| — | iBMS; isobutüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg |
| --- | --- |

—

iBMS; isobutüülmetaansulfonaat: kuni 0,1 mg/kg

1. november 2016. a.

31. oktoober 2031. a.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse etofumesaadi heakskiidu pikendamise aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

| — | veeorganismidele avalduvale riskile. |
| --- | --- |

—

veeorganismidele avalduvale riskile.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.“

---

(*1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1427,

25. august 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AR | 186,0 |
| MA | 153,0 |
| ZZ | 169,5 |
| 0707 00 05 | TR | 241,9 |
| ZZ | 241,9 |
| 0709 93 10 | TR | 138,5 |
| ZZ | 138,5 |
| 0805 50 10 | AR | 173,7 |
| CL | 122,5 |
| MA | 95,0 |
| TR | 156,0 |
| UY | 181,2 |
| ZA | 166,6 |
| ZZ | 149,2 |
| 0806 10 10 | EG | 227,1 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 180,2 |
| 0808 10 80 | AR | 147,6 |
| BR | 106,9 |
| CL | 149,1 |
| CN | 160,3 |
| NZ | 150,5 |
| UY | 93,1 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 129,3 |
| 0808 30 90 | AR | 93,2 |
| CL | 117,6 |
| TR | 147,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 131,1 |
| ZZ | 131,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AR

186,0

MA

153,0

ZZ

169,5

0707 00 05

TR

241,9

ZZ

241,9

0709 93 10

TR

138,5

ZZ

138,5

0805 50 10

AR

173,7

CL

122,5

MA

95,0

TR

156,0

UY

181,2

ZA

166,6

ZZ

149,2

0806 10 10

EG

227,1

TR

133,3

ZZ

180,2

0808 10 80

AR

147,6

BR

106,9

CL

149,1

CN

160,3

NZ

150,5

UY

93,1

ZA

97,9

ZZ

129,3

0808 30 90

AR

93,2

CL

117,6

TR

147,0

ZA

110,4

ZZ

117,1

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

131,1

ZZ

131,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 26.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/41

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 34: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses tuleohutusega [2016/1428]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

03-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 8. oktoober 2016

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

3.

I osa.   Tüübikinnituse andmine sõidukitele seoses kütusepaakidega

| 4. | Mõisted |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vedelkütusepaakidele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vedelkütusepaakide katsetamine |
| --- | --- |

6.

II-1 osa.   Tüübikinnituse andmine sõidukile seoses tuleohutusega kokkupõrke korral

II-2 osa.   Tüübikinnituse andmine sõidukile seoses tuleohutusega tagant otsasõidu korral

| 7. | Mõisted |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vedelkütusepaakide paigaldamise nõuded |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sõiduki katsetamine |
| --- | --- |

9.

III osa.   Tüübikinnituse andmine vedelkütusepaakidele kui eraldi seadmestikele

| 10. | Mõisted |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vedelkütusepaakidele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

11.

IV osa.   Tüübikinnituse andmine sõidukile seoses tüübikinnituse saanud kütusepaagi paigaldamisega

| 12. | Mõisted |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vedelkütusepaakide paigaldamise nõuded |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sõiduki või kütusepaagi tüübi muutmine |
| --- | --- |

14.

| 15. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

15.

| 16. | Karistus toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

16.

| 17. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressidAmetiasutused |
| --- | --- |

18.

LISAD

| 1. lisa. | 1. liide. | Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnituse andmist, laiendamist, andmata jätmist, tühistamist või tootmise lõpetamist seoses vedelkütusepaagiga ning tuleohutusega laup- ja külgkokkupõrke ja tagant otsasõidu korral ning seoses vedelkütusepaagi tüübiga eeskirja nr 34 kohaselt |
| --- | --- | --- |

1. lisa.

1. liide.

Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnituse andmist, laiendamist, andmata jätmist, tühistamist või tootmise lõpetamist seoses vedelkütusepaagiga ning tuleohutusega laup- ja külgkokkupõrke ja tagant otsasõidu korral ning seoses vedelkütusepaagi tüübiga eeskirja nr 34 kohaselt

| 2. liide. | Teatis, milles käsitletakse kütusepaagi tüübikinnituse andmist, laiendamist, andmata jätmist, tühistamist või tootmise lõpetamist eeskirjale nr 34 kohaselt |
| --- | --- |

2. liide.

Teatis, milles käsitletakse kütusepaagi tüübikinnituse andmist, laiendamist, andmata jätmist, tühistamist või tootmise lõpetamist eeskirjale nr 34 kohaselt

| 2. lisa. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Laupkokkupõrke katse vastu takistust |
| --- | --- |

3. lisa.

| 4. lisa. | Tagant otsasõidu katse |
| --- | --- |

4. lisa.

| 5. lisa. | Plastist valmistatud kütusepaakide katsetamine |
| --- | --- |

5. lisa.

| 1. liide. | Tulepüsivuskatse |
| --- | --- |

1. liide.

Tulepüsivuskatse

| 2. liide. | Tulekindlate telliste mõõtmed ja tehnilised andmed |
| --- | --- |

2. liide.

Tulekindlate telliste mõõtmed ja tehnilised andmed

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmistel juhtudel.

| 1.1. | I osa. Tüübikinnituse andmine M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukitele seoses vedelkütusepaagi või -paakidega. |
| --- | --- |

1.1.

I osa. Tüübikinnituse andmine M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukitele seoses vedelkütusepaagi või -paakidega.

1

| 1.2. | II-1 osa. Tootja taotlusel tüübikinnituse andmine käesoleva eeskirja I või IV osa alusel tüübikinnituse saanud ja vedelkütusepaagi või -paakidega varustatud M-, N- ja O-kategooria sõidukitele seoses tuleohutusega laup- ja/või külgkokkupõrke korral ning tüübikinnituse andmine käesoleva eeskirja I või IV osa alusel tüübikinnituse saanud ja vedelkütusepaagi või -paakidega varustatud M1- ja N1-kategooria sõidukitele lubatud kogumassiga üle 2,8 tonni ja M2-, M3-, N2-, N3- ja O-kategooria sõidukitele seoses tuleohutusega tagant otsasõidu korral.
  II-2 osa. Tüübikinnituse andmine käesoleva eeskirja I või IV osa alusel tüübikinnituse saanud ja vedelkütusepaagi või -paakidega varustatud M1- ja N1-kategooria sõidukitele lubatud kogumassiga kuni 2,8 tonni seoses tuleohutusega tagant otsasõidu korral. |
| --- | --- |

1.2.

II-1 osa. Tootja taotlusel tüübikinnituse andmine käesoleva eeskirja I või IV osa alusel tüübikinnituse saanud ja vedelkütusepaagi või -paakidega varustatud M-, N- ja O-kategooria sõidukitele seoses tuleohutusega laup- ja/või külgkokkupõrke korral ning tüübikinnituse andmine käesoleva eeskirja I või IV osa alusel tüübikinnituse saanud ja vedelkütusepaagi või -paakidega varustatud M1- ja N1-kategooria sõidukitele lubatud kogumassiga üle 2,8 tonni ja M2-, M3-, N2-, N3- ja O-kategooria sõidukitele seoses tuleohutusega tagant otsasõidu korral.

1

1

2

3

2

3

II-2 osa. Tüübikinnituse andmine käesoleva eeskirja I või IV osa alusel tüübikinnituse saanud ja vedelkütusepaagi või -paakidega varustatud M1- ja N1-kategooria sõidukitele lubatud kogumassiga kuni 2,8 tonni seoses tuleohutusega tagant otsasõidu korral.

1

1

| 1.3. | III osa. Tüübikinnituse andmine vedelkütusepaakidele kui eraldi seadmestikele. |
| --- | --- |

1.3.

III osa. Tüübikinnituse andmine vedelkütusepaakidele kui eraldi seadmestikele.

| 1.4. | IV osa. Tüübikinnituse andmine sõidukitele seoses tüübikinnituse saanud vedelkütusepaakide paigaldamisega. |
| --- | --- |

1.4.

IV osa. Tüübikinnituse andmine sõidukitele seoses tüübikinnituse saanud vedelkütusepaakide paigaldamisega.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

2.1.   Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja I ja/või II osale.

2.1.1.   Käesoleva eeskirja I või II osale vastava sõiduki tüübikinnituse taotluse peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.1.2.   Koos taotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 2.1.2.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus lähtuvalt punktides 4.2 ja/või 7.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus lähtuvalt punktides 4.2 ja/või 7.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised;

| 2.1.2.2. | kütusepaagi ehituse joonis(ed), millest nähtub ka kütusepaagi materjal; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

kütusepaagi ehituse joonis(ed), millest nähtub ka kütusepaagi materjal;

| 2.1.2.3. | kogu kütusesüsteemi kirjeldav joonis, millel on näha selle iga osa asukoht sõidukil, ning |
| --- | --- |

2.1.2.3.

kogu kütusesüsteemi kirjeldav joonis, millel on näha selle iga osa asukoht sõidukil, ning

| 2.1.2.4. | käesoleva eeskirja II osa kohase taotluse puhul elektripaigaldist kirjeldav skeem, millel on näha selle asukoht ning sõidukile kinnitamise viis. |
| --- | --- |

2.1.2.4.

käesoleva eeskirja II osa kohase taotluse puhul elektripaigaldist kirjeldav skeem, millel on näha selle asukoht ning sõidukile kinnitamise viis.

2.1.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:

| 2.1.3.1. | sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule, või sõiduki osad, mida tehniline teenistus peab tüübikinnituskatsete korraldamiseks vajalikuks; |
| --- | --- |

2.1.3.1.

sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule, või sõiduki osad, mida tehniline teenistus peab tüübikinnituskatsete korraldamiseks vajalikuks;

| 2.1.3.2. | kui sõidukile on paigaldatud plastist kütusepaak: veel seitse kütusepaaki koos lisaseadmetega; |
| --- | --- |

2.1.3.2.

kui sõidukile on paigaldatud plastist kütusepaak: veel seitse kütusepaaki koos lisaseadmetega;

| 2.1.3.3. | kui sõidukile on paigaldatud mõnest muust materjalist valmistatud kütusepaak: veel kaks kütusepaaki koos lisaseadmetega. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

kui sõidukile on paigaldatud mõnest muust materjalist valmistatud kütusepaak: veel kaks kütusepaaki koos lisaseadmetega.

2.2.   Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja III osale

2.2.1.   Käesoleva eeskirja III osale vastava vedelkütusepaagi tüübikinnituse taotluse peab esitama kütusepaagi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.2.2.   Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja esitatakse järgmised andmed:

| 2.2.2.1. | kütusepaagi tüübi üksikasjalik kirjeldus lähtuvalt punktis 10.2 nimetatud andmetest; tuleb täpsustada, kas taotlus on esitatud kütusepaagi tüübi kohta koos lisaseadmetega või ilma ja kas kütusepaak on ette nähtud universaalseks kasutamiseks või teatavale sõidukile. Kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaagile, tuleb selgelt ära märkida, milliseid lisaseadmeid tuleb katses kasutada; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

kütusepaagi tüübi üksikasjalik kirjeldus lähtuvalt punktis 10.2 nimetatud andmetest; tuleb täpsustada, kas taotlus on esitatud kütusepaagi tüübi kohta koos lisaseadmetega või ilma ja kas kütusepaak on ette nähtud universaalseks kasutamiseks või teatavale sõidukile. Kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaagile, tuleb selgelt ära märkida, milliseid lisaseadmeid tuleb katses kasutada;

| 2.2.2.2. | kütusepaagi ehituse joonis(ed), millest nähtub ka kütusepaagi materjal, ning teatavale sõidukile ette nähtud kütusepaagi korral katses kasutatavate sõidukiosade omadused. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

kütusepaagi ehituse joonis(ed), millest nähtub ka kütusepaagi materjal, ning teatavale sõidukile ette nähtud kütusepaagi korral katses kasutatavate sõidukiosade omadused.

2.2.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse:

| 2.2.3.1. | plastist valmistatud kütusepaagi korral: seitse kütusepaaki koos lisaseadmetega; kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaagile: tavaliselt sõidukile paigaldatava kütusepaagi tüübi lisaseadmete seitse komplekti; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

plastist valmistatud kütusepaagi korral: seitse kütusepaaki koos lisaseadmetega; kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaagile: tavaliselt sõidukile paigaldatava kütusepaagi tüübi lisaseadmete seitse komplekti;

| 2.2.3.2. | muust materjalist valmistatud kütusepaagi korral: kaks kütusepaaki koos lisaseadmetega; kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaagile: tavaliselt sõidukile paigaldatava kütusepaagi tüübi lisaseadmete kaks komplekti; |
| --- | --- |

2.2.3.2.

muust materjalist valmistatud kütusepaagi korral: kaks kütusepaaki koos lisaseadmetega; kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaagile: tavaliselt sõidukile paigaldatava kütusepaagi tüübi lisaseadmete kaks komplekti;

| 2.2.3.3. | teatavale sõidukile ette nähtud plastist kütusepaagi korral: 5. lisa punktis 5.3.2 osutatud sõidukiosad. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

teatavale sõidukile ette nähtud plastist kütusepaagi korral: 5. lisa punktis 5.3.2 osutatud sõidukiosad.

2.3.   Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja IV osale

2.3.1.   Käesoleva eeskirja IV osale vastava sõiduki tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.3.2.   Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 2.3.2.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus lähtuvalt punktis 12.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised; |
| --- | --- |

2.3.2.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus lähtuvalt punktis 12.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised;

| 2.3.2.2. | kogu kütusesüsteemi kirjeldav joonis, millel on näha selle iga osa asukoht sõidukil; |
| --- | --- |

2.3.2.2.

kogu kütusesüsteemi kirjeldav joonis, millel on näha selle iga osa asukoht sõidukil;

| 2.3.2.3. | nimekiri kõikidest vedelkütusepaagi tüüpidest, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja III lisa kohaselt ja on ette nähtud sõidukitüübile paigaldamiseks. |
| --- | --- |

2.3.2.3.

nimekiri kõikidest vedelkütusepaagi tüüpidest, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja III lisa kohaselt ja on ette nähtud sõidukitüübile paigaldamiseks.

2.3.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse:

| 2.3.3.1. | kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk; |
| --- | --- |

2.3.3.1.

kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk;

| 2.3.3.2. | vajaduse korral kaks täiendavat kütusepaaki koos lisaseadmetega iga ilma lisaseadmeteta kinnitatava kütusepaagi tüübi kohta. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

vajaduse korral kaks täiendavat kütusepaaki koos lisaseadmetega iga ilma lisaseadmeteta kinnitatava kütusepaagi tüübi kohta.

3.   TÜÜBIKINNITUS

3.1.   Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja I ja/või II osale.

3.1.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab I ja/või II osas sätestatud nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

3.1.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest numbrit näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline võib aga sama tüübikinnitusnumbri anda punktide 4.2 ja/või 7.2 kohaselt ka teistele sõidukitüüpidele, kui tüübid on ühe ja sama põhimudeli variandid ning eeldusel, et iga tüüpi on eraldi katsetatud ning leitud, et need vastavad käesoleva eeskirja tingimustele.

3.1.3.   Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisa 1. liites esitatud näidisele ning joonistele, millel on kujutatud punktides 2.1.2.2, 2.1.2.3 ja 2.1.2.4 nimetatud andmed (mille on esitanud tüübikinnituse taotleja) ja mille suurim formaat on A 4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna sellises formaadis ning asjakohases mõõtkavas.

3.1.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 3.1.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- |

3.1.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

2

| 3.1.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb „RI“, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja I osa kohaselt, või „RII-1“, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse eeskirja I või IV osa ja II-1 osa kohaselt, või „RII-2“, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse eeskirja I või IV osa ja II-2 osa kohaselt, sidekriips ja punktis 3.1.4.1 ettenähtud ringjoonest paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb „RI“, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja I osa kohaselt, või „RII-1“, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse eeskirja I või IV osa ja II-1 osa kohaselt, või „RII-2“, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse eeskirja I või IV osa ja II-2 osa kohaselt, sidekriips ja punktis 3.1.4.1 ettenähtud ringjoonest paremale jääv tüübikinnitusnumber.

3.1.5.   Kui sõiduk vastab tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, siis vastavalt vähemalt ühele muule nimetatud kokkuleppele lisatud eeskirjale ei pea vastavalt käesolevale eeskirjale tüübikinnituse andnud riigis punktis 3.1.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 3.1.4.1 kirjeldatud sümbolist paremale üksteise alla tulpa lisanumbrid, tüübikinnituse numbrid ning kõigi nende eeskirjade numbrid ja sümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud.

3.1.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

3.1.7.   Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

3.1.8.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

3.2.   Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja III osale

3.2.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud kütusepaak vastab punkti III osa nõuetele, antakse sellele kütusepaagi tüübile tüübikinnitus.

3.2.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest numbrit näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat.

3.2.3.   Teatis kütusepaagi tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele ning joonistele, millel on kujutatud punktides 2.2.2.1 ja 2.2.2.2 nimetatud andmed (mille on esitanud tüübikinnituse taotleja) ja mille suurim formaat on A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna sellises formaadis ning asjakohases mõõtkavas.

3.2.4.   Igale kütusepaagile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud kütusepaagi tüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 3.2.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

3.2.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

3

| 3.2.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb „RIII“; täht „U“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse universaalseks kasutamiseks, ja täht „S“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse teataval sõidukil kasutamiseks; märge „+A“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse koos lisaseadmetega, ja märge „#A“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse ilma lisaseadmeteta; sidekriips ja punktis 3.2.4.1 ettenähtud ringjoonest paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb „RIII“; täht „U“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse universaalseks kasutamiseks, ja täht „S“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse teataval sõidukil kasutamiseks; märge „+A“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse koos lisaseadmetega, ja märge „#A“, kui kütusepaak on saanud tüübikinnituse ilma lisaseadmeteta; sidekriips ja punktis 3.2.4.1 ettenähtud ringjoonest paremale jääv tüübikinnitusnumber.

3.2.5.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu, kui kütusepaak on sõidukile paigaldatud.

3.2.6.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

3.3.   Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja IV osale

3.3.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab IV osas sätestatud nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

3.3.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest numbrit näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline võib aga sama tüübikinnitusnumbri anda punktide 12.2 kohaselt ka teistele sõidukitüüpidele, kui tüübid on ühe ja sama põhimudeli variandid ning eeldusel, et iga tüüpi on eraldi katsetatud ning leitud, et need vastavad käesoleva eeskirja tingimustele.

3.3.3.   Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisa 1. liites esitatud näidisele ning joonistele, millel on kujutatud punktides 2.3.2.1, 2.3.2.2 ja 2.3.2.3 nimetatud andmed (mille on esitanud tüübikinnituse taotleja) ja mille suurim formaat on A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna sellises formaadis ning asjakohases mõõtkavas.

3.3.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 3.3.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

3.3.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

3

| 3.3.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb „RIV“, sidekriips ja punktis 3.3.4.1. ettenähtud ringjoonest paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb „RIV“, sidekriips ja punktis 3.3.4.1. ettenähtud ringjoonest paremale jääv tüübikinnitusnumber.

3.3.5.   Kui sõiduk vastab tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, siis vastavalt vähemalt ühele muule nimetatud kokkuleppele lisatud eeskirjale ei pea vastavalt käesolevale eeskirjale tüübikinnituse andnud riigis punktis 3.3.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 3.3.4.1 sätestatud sümbolist paremale üksteise alla tulpa lisanumbrid, tüübikinnituse numbrid ning kõigi nende eeskirjade numbrid ja sümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud.

3.3.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

3.3.7.   Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

3.3.8.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

I OSA.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SÕIDUKITELE SEOSES KÜTUSEPAAKIDEGA

4.   MÕISTED

Selles eeskirja osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

4.1.   „Sõiduki tüübikinnitus“– sõidukitüübi tüübikinnitus seoses vedelkütusepaakidega.

„Sõiduki tüübikinnitus“

4.2.   „Sõidukitüüp“– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

„Sõidukitüüp“

| 4.2.1. | tootja tüübimärgistus; |
| --- | --- |

4.2.1.

tootja tüübimärgistus;

| 4.2.2. | M1-kategooria (4) sõidukite puhul kütusepaagi või -paakide asukoht sõidukis niivõrd, kuivõrd see takistab punkti 5.10 nõuete täitmist. |
| --- | --- |

4.2.2.

M1-kategooria (4) sõidukite puhul kütusepaagi või -paakide asukoht sõidukis niivõrd, kuivõrd see takistab punkti 5.10 nõuete täitmist.

1

4

4.3.   „Sõitjateruum“– sõitjatele ette nähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisaknaklaasid, esivahesein ning tagavaheseina või tagaistme seljatoe tasapind.

„Sõitjateruum“

4.4.   „Kütusepaak“– peamiselt sõiduki liikuma panemiseks kasutatava ja punktis 4.6 määratletud vedelkütuse hoidmiseks ettenähtud kütusepaak/kütusepaagid ilma lisaseadmeteta (täitetoru, kui tegemist on eraldi osaga, täiteava, kork, mõõtur, ühendused mootoriga või siseülerõhu kompenseerimisseadmed jne).

„Kütusepaak“

4.5.   „Kütusepaagi maht“– kütusepaagi maht, mille on kindlaks määranud tootja. ning

„Kütusepaagi maht“

4.6.   „Vedelkütus“– kütus, mis on tavalise temperatuuri ja rõhu juures vedel.

„Vedelkütus“

5.   VEDELKÜTUSEPAAKIDELE ESITATAVAD NÕUDED

5.1.   Paagid peavad olema korrosioonikindlad.

5.2.   Kui kütusepaagid on varustatud kõigi tavaliselt nende külge kinnitatavate lisaseadmetega, peavad need edukalt läbima punkti 6.1 kohaselt tehtud lekkekatsed, mille puhul suhteline siserõhk võrdub kahekordse tööülerõhuga, kuid mingil juhul ei ole ülerõhk väiksem kui 30 kPa (0,3 baari).

Sõidukite plastist kütusepaagid vastavad sellele nõudele, kui need on edukalt läbinud 5. lisa punktis 2 kirjeldatud katse.

5.3.   Igasugune ülerõhk ja mis tahes rõhk, mis ületab töörõhku, tuleb asjakohaste seadmetega (õhuavad, kaitseklapid jne) automaatselt kompenseerida.

5.4.   Õhuavad peavad olema konstrueeritud nii, et välistada tuleohtu. Eelkõige ei tohi kütus, mis võib kütusepaagi (kütusepaakide) täitmise ajal välja voolata, sattuda heitgaasisüsteemi. See peab olema juhitud maapinda.

5.5.   Kütusepaak (kütusepaagid) ei tohi asuda sõitjateruumis ega sellega lahutamatult seotud ruumis ega moodustada selle pinda (põrand, sein, vahesein).

5.6.   Sõitjateruumi eraldamiseks kütusepaagist (kütusepaakidest) tuleb paigaldada vahesein. Vaheseinas võib olla avasid (nt juhtmete tarvis), kui nende paigutus on selline, et kütus ei saa tavalistes kasutamistingimustes voolata vabalt kütusepaagist (kütusepaakidest) sõitjateruumi või ruumi, mis on sellega lahutamatult seotud.

5.7.   Iga kütusepaak peab olema kindlalt kinnitatud ja asuma nii, et normaalsetes kasutamistingimustes oleks tagatud mis tahes lekkiva kütuse voolamine kütusepaagist või selle lisaseadmetest maapinnale ja mitte sõitjateruumi.

5.8.   Kütusepaagi täiteava ei tohi asuda sõitjate-, pagasi- ega mootoriruumis.

5.9.   Sõiduki töötamisel ettenähtud tingimustes ei tohi kütus lekkida läbi kütusepaagi korgi ega läbi ülerõhu kompenseerimise seadmete. Sõiduki ümbermineku korral on lubatud kütuse tilkumine kuni 30 grammi minutis; selle nõude täitmist kontrollitakse punktis 6.2 ettenähtud katse käigus.

5.9.1.   Kütusepaagi täiteava kork peab olema kinnitatud täitetoru külge.

5.9.1.1.   Punkti 5.9.1 nõuded loetakse täidetuks, kui on võetud meetmed, et vältida täiteava korgi puudumisel ülemääraste kütuseaurude eraldumist ning kütuse väljavoolamist.

Selleks võib kasutada ühte järgmistest võimalustest:

| 5.9.1.1.1. | automaatselt avanevat ja sulguvat kütusetäiteava korki, mis ei ole eemaldatav; |
| --- | --- |

5.9.1.1.1.

automaatselt avanevat ja sulguvat kütusetäiteava korki, mis ei ole eemaldatav;

| 5.9.1.1.2. | ehitust, mis ei lase kütusel täiteava korgi puudumise korral välja voolata ja kütuseaurudel eralduda; |
| --- | --- |

5.9.1.1.2.

ehitust, mis ei lase kütusel täiteava korgi puudumise korral välja voolata ja kütuseaurudel eralduda;

| 5.9.1.1.3. | mõnd muud samasuguse mõjuga meedet. Näiteks täiteava korgi sidumist või kinnitamist ketiga või muul viisil, või sõiduki süütevõtme kasutamist täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult juhul, kui täiteava on lukustatud. Seotud või ketiga kinnitatud täiteava korgi kasutamine on piisav meede vaid M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul. |
| --- | --- |

5.9.1.1.3.

mõnd muud samasuguse mõjuga meedet. Näiteks täiteava korgi sidumist või kinnitamist ketiga või muul viisil, või sõiduki süütevõtme kasutamist täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult juhul, kui täiteava on lukustatud. Seotud või ketiga kinnitatud täiteava korgi kasutamine on piisav meede vaid M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul.

1

1

5.9.2.   Korgi ja täitetoru vahel asuv tihend peab jääma kindlalt paigale. Suletud asendis peab kork asetuma kindlalt tihendi ja täitetoru vastu.

5.10.   Kütusepaagid tuleb paigaldada nii, et need oleksid sõiduki esi- või tagaosa tabava löögi tagajärgede eest kaitstud; paakide lähedal ei või olla väljaulatuvaid osi, teravaid servi jne.

5.11.   Kütusepaak ja selle osad konstrueeritakse ja paigaldatakse sõidukile nii, et välditakse staatilisest elektrist tingitud süttimisohtu.

Vajaduse korral nähakse ette meetmed elektrilaengu kõrvalejuhtimiseks. Elektrilaengu kõrvalejuhtimise süsteem ei ole aga nõutav kütusepaakide puhul, mis on ette nähtud kütusele leekpunktiga vähemalt 55 °C, vastavalt 1. lisa 2. liites esitatud teatise vormi punktile 5.1. Leekpunkt määratakse standardi ISO 2719:2002 kohaselt.

Tootja peab tehnilisele teenistusele tõestama, et on võetud meetmed nende nõuete täitmiseks.

5.12.   Kütusepaak (kütusepaagid) peab (peavad) olema valmistatud tulekindlast metallist. See võib (need võivad) olla valmistatud ka plastist eeldusel, et 5. lisas sätestatud nõuded on täidetud.

6.   VEDELKÜTUSEPAAKIDE KATSETAMINE

6.1.   Hüdrauliline survekatse

Paagi siserõhu hüdraulilise katse puhul kasutatakse isoleeritud kütusepaaki koos kõigi lisaseadmetega. Kütusepaak peab olema täielikult täidetud süttimatu vedelikuga (nt vesi). Pärast kõigi välisühenduste katkestamist tuleb läbi toruühenduse, mille kaudu kütus mootorisse jõuab, tõsta rõhku järk-järgult suhtelise siserõhuni, mis võrdub kahekordse töörõhuga, kuid ülerõhk ei ole mingil juhul väiksem kui 30 kPa (0,3 baari), ning hoida seda ühe minuti jooksul. Selle aja jooksul ei tohi kütusepaagi kest praguneda ega hakata lekkima; ent need võivad pöördumatult deformeeruda.

6.2.   Ümberminekukatse

6.2.1.   Kütusepaak koos kõigi lisaseadmetega asetatakse katseseadmele samamoodi, kui see paigaldataks sõidukile, mille jaoks see on ette nähtud; sama kehtib ka siseülerõhu kompenseerimisseadmete kohta.

6.2.2.   Katseseade pöörleb ümber telje, mis on paralleelne sõiduki pikiteljega.

6.2.3.   Katsetamiseks kasutatakse kütusepaaki, mis on kord 90 % ja kord 30 % ulatuses täidetud mittesüttiva vedelikuga, mille tihedus ja viskoossus sarnaneb tavaliselt kasutatavale kütusele (võib kasutada vett).

6.2.4.   Kütusepaak pööratakse paigaldamisasendis 90° paremale. Sellesse asendisse peab kütusepaak jääma vähemalt viieks minutiks. Seejärel pööratakse kütusepaaki samas suunas veel 90°. Paak on selles täielikult ümberpööratud asendis veel vähemalt viis minutit. Paak pööratakse tagasi tavaasendisse. Katsevedelik, mis ei ole õhutussüsteemist kütusepaaki tagasi voolanud, kuivatatakse ära ja vajaduse korral asendatakse. Kütusepaaki pööratakse 90° vastassuunas ning jäetakse sellesse asendisse vähemalt viieks minutiks.

Seejärel pööratakse kütusepaaki samas suunas veel 90° ning hoitakse selles täielikult ümberpööratud asendis veel vähemalt viis minutit. Seejärel pööratakse kütusepaak tagasi tavaasendisse.

Iga 90° pööramisliigutus peab toimuma 1–3 minuti jooksul.

II-1 OSA.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SÕIDUKILE SEOSES TULEOHUTUSEGA KOKKUPÕRKE KORRAL

7.   MÕISTED

Selles eeskirja osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 7.1. | „Sõiduki tüübikinnitus“ – sõiduki tüübikinnitus seoses tuleohutusega. |
| --- | --- |

7.1.

„Sõiduki tüübikinnitus“ – sõiduki tüübikinnitus seoses tuleohutusega.

| 7.2. | „Sõidukitüüp“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  7.2.1. | paagi (paakide) ehitus, kuju, mõõtmed ja materjalid (metall/plast); |
| --- | --- | --- |

7.2.

„Sõidukitüüp“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

7.2.1.

paagi (paakide) ehitus, kuju, mõõtmed ja materjalid (metall/plast);

| 7.2.2. | M1-kategooria (5) sõidukite puhul kütusepaagi või -paakide asukoht sõidukis niivõrd, kuivõrd see takistab punkti 5.10 nõuete täitmist; |
| --- | --- |

7.2.2.

M1-kategooria (5) sõidukite puhul kütusepaagi või -paakide asukoht sõidukis niivõrd, kuivõrd see takistab punkti 5.10 nõuete täitmist;

1

5

| 7.2.3. | kogu kütusesüsteemi (pumbad, filtrid jne) omadused ja paiknemine ning |
| --- | --- |

7.2.3.

kogu kütusesüsteemi (pumbad, filtrid jne) omadused ja paiknemine ning

| 7.2.4. | elektripaigaldise omadused ja paiknemine niivõrd, kuivõrd see mõjutab käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi. |
| --- | --- |

7.2.4.

elektripaigaldise omadused ja paiknemine niivõrd, kuivõrd see mõjutab käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi.

| 7.3. | „Püsttasapind“ – sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti asetsev vertikaalne tasapind. |
| --- | --- |

7.3.

„Püsttasapind“ – sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti asetsev vertikaalne tasapind.

| 7.4. | „Tühimass“ töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on täidetud kütusega, sõiduk on varustatud jahutusvedeliku ja määrdeainetega ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse). |
| --- | --- |

7.4.

„Tühimass“ töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on täidetud kütusega, sõiduk on varustatud jahutusvedeliku ja määrdeainetega ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse).

8.   VEDELKÜTUSEPAAKIDE PAIGALDAMISE NÕUDED

8.1.   Kütusetoitesüsteem

8.1.1.   Sõidukitele antakse tüübikinnitus käesoleva eeskirja I või IV osa kohaselt.

8.1.2.   Kütusetoitesüsteemi osi peavad maapinnal leiduvate võimalike takistustega kokkupuutumise eest kaitsma raami või kere osad. Seda ei nõuta, kui sõiduki all paiknevad osad asuvad maapinnast kõrgemal kui nende ees asuvad raami või kere osad.

8.1.3.   Torud ja kõik teised kütusetoitesüsteemi osad peavad paiknema sõidukil kohtades, kus nad on kõige enam kaitstud. Sõiduki keeramine ja kallutamine ning selle struktuuri või ajami vibratsioon ei tohi tekitada kütusetoitesüsteemi osade hõõrdumist, avaldada neile survet ega põhjustada muud ebatavalist pinget.

8.1.4.   Elastsete ja painduvate torude ühendused kütusetoitesüsteemi jäikade osadega peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et need sõiduki eri kasutustingimustes sõiduki keeramisele, kallutamisele või sõiduki kere või ajami vibratsioonile vaatamata lekkima ei hakkaks.

8.1.5.   Kui täiteava asub sõiduki küljel, ei tohi täiteava kork suletud asendis eenduda sellega külgnevast kere pinnast.

8.2.   Elektripaigaldis

8.2.1.   Kõik elektrijuhtmed, mis ei asu õõnsates osades, peavad olema kinnitatud sõiduki kerele, seintele või vaheseintele, mille lähedalt need jooksevad. Kohad, kus need läbivad seinu või vaheseinu, peavad olema piisavalt kaitstud, et vältida isolatsiooni vigastamist.

8.2.2.   Elektripaigaldis peab olema kavandatud, valmistatud ja paigaldatud nii, et selle osad oleksid piisavalt korrosiooni eest kaitstud.

9.   SÕIDUKI KATSETAMINE

Käesoleva eeskirja 3. lisa kohaselt tehtud laupkokkupõrkekatse käigus takistuse vastu, 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 95 4. lisa kohaselt tehtud külgkokkupõrkekatses ning selle 4. lisa kohaselt tehtud tagant otsasõidu katse käigus

9.1.   tohib kokkupõrke tagajärjel lekkida kütusetoitesüsteemist vaid veidi kütust;

9.2.   ei tohi kokkupõrkest põhjustatud kütusetoitesüsteemi pideva lekkimise korral kütust välja voolata enam kui 30 grammi minutis; kui kütusetoitesüsteemist väljavoolav vedelik seguneb teiste süsteemide vedelikega ning kui eri vedelikke ei saa kergesti eristada ja tuvastada, hinnatakse pideva lekke suurust kõigi kogutud vedelike põhjal;

9.3.   ei tohi kütus süttida.

9.4.   Punktis 9 kirjeldatud kokkupõrkekatsete käigus ja pärast neid peab aku jääma kinnitusseadisega kinnitatuks.

9.5.   Tootja nõudmisel võib käesoleva eeskirja 3. lisas ettenähtud laupkokkupõrkekatse asendada 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 94 3. lisas kirjeldatud katsega.

II-2 OSA.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SÕIDUKILE SEOSES TULEOHUTUSEGA TAGANT OTSASÕIDU KORRAL

9.6.   Mõisted ja katsenõuded

9.6.1.   Kohaldatakse II-1 osa punkte 7–8.2.2.

9.6.2.   Sõiduki katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud menetlustele.

9.6.3.   Pärast kokkupõrkekatset peavad olema täidetud II-1 osa punktide 9.1–9.4 tehnilised nõuded.

III OSA.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE VEDELKÜTUSEPAAKIDELE KUI ERALDI SEADMESTIKELE

10.   MÕISTED

Selles eeskirja osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

10.1.   „Kütusepaak“– kütusepaak (paagid), mis on ette nähtud punktis 10.3 määratletud vedelkütuse jaoks, mida kasutatakse eelkõige sõiduki liikuma panemiseks; kütusepaagile võib tüübikinnituse anda koos selle lisaseadmetega või ilma (täitetoru (kui tegemist on eraldi osaga), täiteava, kork, mõõtur, ühendused mootoriga või sisemise ülerõhu kompenseerimiseks jne).

„Kütusepaak“

10.2.   „Kütusepaagi maht“– kütusepaagi maht, mille on kindlaks määranud kütusepaagi tootja.

„Kütusepaagi maht“

10.3.   „Vedelkütus“– kütus, mis on tavalise temperatuuri ja rõhu juures vedel.

„Vedelkütus“

10.4.   „Kütusepaagi tüübikinnitus“– kütusepaagi tüübile antud tüübikinnitus.

„Kütusepaagi tüübikinnitus“

10.5.   „Kütusepaagi tüüp“– kütusepaagid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste näitajate poolest nagu:

„Kütusepaagi tüüp“

| 10.5.1. | kütusepaagi (paakide) ehitus, kuju, mõõtmed ja materjal (metall/plast); |
| --- | --- |

10.5.1.

kütusepaagi (paakide) ehitus, kuju, mõõtmed ja materjal (metall/plast);

| 10.5.2. | kütusepaagi ettenähtud kasutusviis: universaalne või sõidukispetsiifiline; |
| --- | --- |

10.5.2.

kütusepaagi ettenähtud kasutusviis: universaalne või sõidukispetsiifiline;

| 10.5.3. | lisaseadmete olemasolu või puudumine. |
| --- | --- |

10.5.3.

lisaseadmete olemasolu või puudumine.

11.   VEDELKÜTUSEPAAKIDELE ESITATAVAD NÕUDED

11.1.   Punktides 5.1., 5.2, 5.3, 5.9, 5.12, 6.1 ja 6.2 esitatud nõuded peavad olema täidetud, kui kütusepaagid varustatakse nende külge tavaliselt kinnitatavate lisaseadmetega.

11.2.   Kui tüübikinnitust taotletakse lisaseadmeteta kütusepaakidele, peab tootja esitatud andmetest selgelt nähtuma, milliseid lisaseadmeid katses kasutatakse.

IV OSA.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SÕIDUKILE SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD KÜTUSEPAAGI VÕI -PAAKIDE PAIGALDAMISEGA

12.   MÕISTED

Selles eeskirja osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

12.1.   „Sõiduki tüübikinnitus“– sõiduki tüübikinnitus seoses sõidukile käesoleva eeskirja III osa kohaselt tüübikinnituse saanud vedelkütusepaagi(paakide) paigaldamisega.

„Sõiduki tüübikinnitus“

12.2.   „Sõidukitüüp“– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

„Sõidukitüüp“

| 12.2.1. | tootja tüübimärgistus; |
| --- | --- |

12.2.1.

tootja tüübimärgistus;

| 12.2.2. | M1-kategooria (6) sõidukite puhul kütusepaagi või -paakide asukoht sõidukis niivõrd, kuivõrd see takistab punkti 5.10 nõuete täitmist. |
| --- | --- |

12.2.2.

M1-kategooria (6) sõidukite puhul kütusepaagi või -paakide asukoht sõidukis niivõrd, kuivõrd see takistab punkti 5.10 nõuete täitmist.

1

6

13.   VEDELKÜTUSEPAAKIDE PAIGALDAMISE NÕUDED

13.1.   Punktides 5.4, 5.5, 5.6, 5.7, 5.8, 5.10 ja 5.11 esitatud nõuded peavad olema täidetud.

13.2.   Kui kütusepaagid saavad tüübikinnituse ilma lisaseadmeteta, kaasatakse kütusepaakide katsetamisel kasutatud ning tootja dokumentides vastavalt punktile 11.2 nimetatud lisaseadmed tootja taotlusel käesoleva eeskirja IV osa kohasesse tüübikinnitusse. Tüübikinnitusega hõlmatakse täiendavad lisaseadmed, kui tehniline teenistus kinnitab, et sõiduk vastab käesoleva eeskirja III ja IV osa nõuetele.

14.   SÕIDUKI VÕI KÜTUSEPAAGI TÜÜBI MUUTMINE

14.1.   Igast sõiduki või kütusepaagi tüübis tehtavast muudatusest tuleb teatada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:

| 14.1.1. | võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele või |
| --- | --- |

14.1.1.

võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele või

| 14.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

14.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

14.2.   Ilma et see piiraks punkti 14.1 sätete kohaldamist, ei loeta käesoleva eeskirja II osa kohaselt katsetatud sõidukitüübi muudatuseks sõidukivarianti, mille tühimass ei erine tüübikinnituse saanud sõiduki omast enam kui ± 20 %.

14.3.   Teatis muudatusi käsitleva tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktides 3.1.3, 3.2.3 või 3.3.3 ettenähtud korras.

15.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja see peab vastama järgmistele nõuetele:

| 15.1. | Kõik käesoleva eeskirja kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid või kütusepaagid peavad vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile ja vastavate osade nõuetele. |
| --- | --- |

15.1.

Kõik käesoleva eeskirja kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid või kütusepaagid peavad vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile ja vastavate osade nõuetele.

| 15.2. | Punktis 15.1 ettenähtud tüübikinnituse nõuetele vastavuse kontrollimiseks katsetatakse pisteliselt küllaldasel arvul käesoleva eeskirjaga nõutava tüübikinnitusmärgiga seeriatootmises toodetud sõidukeid või kütusepaake. |
| --- | --- |

15.2.

Punktis 15.1 ettenähtud tüübikinnituse nõuetele vastavuse kontrollimiseks katsetatakse pisteliselt küllaldasel arvul käesoleva eeskirjaga nõutava tüübikinnitusmärgiga seeriatootmises toodetud sõidukeid või kütusepaake.

| 15.3. | Tavaliselt kontrollitakse sõiduki või kütusepaagi vastavust tüübikinnituse saanud tüübile tüübikinnitusvormi ja selle lisades esitatud kirjelduste põhjal. Vajaduse korral võib sõidukit või kütusepaaki siiski kontrollida ka punktis 6 esitatud katsete teel. |
| --- | --- |

15.3.

Tavaliselt kontrollitakse sõiduki või kütusepaagi vastavust tüübikinnituse saanud tüübile tüübikinnitusvormi ja selle lisades esitatud kirjelduste põhjal. Vajaduse korral võib sõidukit või kütusepaaki siiski kontrollida ka punktis 6 esitatud katsete teel.

16.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

16.1.   Sõiduki või kütusepaagi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 15.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõiduk ei ole edukalt läbinud punktis 9 ettenähtud katseid.

16.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteatise koopia, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas esitatud näidisele.

17.   ÜLEMINEKUSÄTTED

17.1.   Alates 02-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

17.2.   12 kuud pärast 02-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised UNECE tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

17.3.   12 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste jõustumist ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis vastab varasema seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

17.4.   24 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste jõustumist võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele mittevastava sõiduki esmasest registreerimisest (esmakordsest kasutuselevõtust).

17.5.   02-seeria muudatuste 3. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 3. täiendusega.

17.6.   Ka pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 3. täienduse jõustumist jäävad sõidukitele 02-seeria muudatuste varasemate täienduste alusel antud tüübikinnitused kehtivaks ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkavad selliste tüübikinnituste laiendamist ja nende aktsepteerimist.

17.7.   Alates 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast ega aktsepteerimast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

17.8.   Alates 1. septembrist 2018 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi ainult siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

17.9.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda laienduste andmisest olemasolevatele tüübikinnitustele, mis on välja antud käesoleva eeskirja varasema seeria muudatuste kohaselt.

17.10.   Ka pärast käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised eeskirja varasema muudatusteseeria kohaselt antud tüübikinnituste aktsepteerimist, võtmata arvesse 03-seeria täienduse sätteid.

17.11.   Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud aktsepteerima käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.

18.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste andmata jätmise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3; www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3; www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

(5)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 –www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

(6)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

6

---

1. LISA

1. liide

Image 1

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

seoses (2): vedelkütusepaagiga

tuleohutusega laup- ja külgkokkupõrke ja tagant otsasõidu (2) korral

eeskirja nr 34 kohaselt.

Tüübikinnituse nr Laienduse nr:

1. Mootorsõiduki kaubanimi või kaubamärk:

2. Sõidukitüüp:

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Mootori liik: ottomootor/diiselmootor (2)

6. Mootori asukoht: ees/taga/keskel (2)

7. Kütusepaagi ja kütuse lühikirjeldus või tüübikinnituse saanud kütusepaagi tüübikinnitusnumber/-numbrid (2)

7.1. Kütusepaagi omadused ja asukoht:

7.2. Plastist valmistatud kütusepaakide korral nimetada materjal ja kaubanimi või -märk:

7.3. Kütusetoitesüsteemi omadused (asukoht, ühendused jms):

8. Elektripaigaldise kirjeldus (asukoht, kinnitus, kaitse jne):

9. Kokkupõrkekatsete kirjeldus:

Laupkokkupõrge (tüüp / tüübikinnituse või aruande nr):

Külgkokkupõrge (tüüp / tüübikinnituse või aruande nr):

Tagant otsasõit (tüüp / tüübikinnituse või aruande nr):

10. Sõiduk esitatud tüübikinnituse saamiseks [kuupäev]:

11. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

12. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

13. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

Image 2

14. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

15. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:

16. Koht:

17. Kuupäev:

18. Allkiri:

19. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:

kütusepaagi, kütusetoitesüsteemi, elektripaigaldise ja muude käesoleva eeskirja seisukohalt oluliste osade joonised ja skeemid.

(1) Tüübikinnituse andnud, tüübikinnitust laiendanud, tüübikinnituse andmata jätnud või tüübikinnituse tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja sätteid tüübikinnituse andmise kohta).

(2) Mittevajalik läbi kriipsutada.

2. liide

Image 3

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse kütusepaagi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

eeskirja nr 34 kohaselt.

Tüübikinnituse nr: ...................... Laienduse nr: ...............................

1. Kütusepaagi kaubanimi või kaubamärk:

2. Kütusepaagile tootja poolt antud nimetus:

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Kütusepaagi ja kütusetoitesüsteemi kütuse lühikirjeldus:

5.1. Kütusepaagi ja kütuse omadused:

5.2. Plastist valmistatud kütusepaakide korral nimetada materjal ja kaubanimi või -märk:

6. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

7. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

8. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

9. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

10. Laienduse põhjus(ed) (vajaduse korral):

11. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

12. Tüübikinnitusmärgi asukoht kütusepaagil:

13. Koht:

14. Kuupäev:

15. Allkiri:

16. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.

(1) Tüübikinnituse andnud, tüübikinnitust laiendanud, tüübikinnituse andmata jätnud või tüübikinnituse tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja sätteid tüübikinnituse andmise kohta).

(2) Mittevajalik läbi kriipsutada.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 3.1.4)

Image 4

Sõidukile kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüübikinnitus on antud Madalmaades (E4) eeskirja nr 34 I osa kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 031234. Selle kaks esimest numbrit (03) näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 34, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 3.1.5)

Image 5

Sõidukile kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüübikinnitus on antud Madalmaades (E4) eeskirja nr 34 I või IV osa ja II-1 osa ning eeskirja nr 33 kohaselt (*1). Need tüübikinnitusnumbrid näitavad vastavalt, et nende andmise ajal hõlmas eeskiri nr 34 03-seeria muudatusi ning eeskiri nr 33 oli veel oma algsel kujul.

Image 6

Sõidukile kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüübikinnitus on antud Madalmaades (E4) eeskirja nr 34 I või IV osa ja II-2 osa ning eeskirja nr 33 kohaselt (*1). Need tüübikinnitusnumbrid näitavad vastavalt, et nende andmise ajal hõlmas eeskiri nr 34 03-seeria muudatusi ning eeskiri nr 33 oli veel oma algsel kujul.

NÄIDIS C

(vt käesoleva eeskirja punkt 3.2.4)

Image 7

Kütusepaagile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirja nr 34 III osale tüübikinnituse universaalse kasutamise kohta koos lisaseadmetega ja kannab tüübikinnitusnumbrit 031234. Selle kaks esimest numbrit (03) näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 34, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

NÄIDIS D

(vt käesoleva eeskirja punkt 3.3.4)

Image 8

Sõidukile kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 34 IV osa kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 031234. Selle kaks esimest numbrit (03) näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 34, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

NÄIDIS E

(vt käesoleva eeskirja punkt 3.3.5)

Image 9

Sõidukile kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüübikinnitus on antud Madalmaades (E4) eeskirja nr 34 IV osa ja eeskirja nr 33 kohaselt (*2). Need tüübikinnitusnumbrid näitavad vastavalt, et nende andmise ajal hõlmas eeskiri nr 34 03-seeria muudatusi ning eeskiri nr 33 oli veel oma algsel kujul.

---

(*1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

(*2)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

LAUPKOKKUPÕRKE KATSE VASTU TAKISTUST

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

Selle katse eesmärk on simuleerida sõiduki laupkokkupõrget fikseeritud takistuse või vastassuunast tuleva teise sõidukiga.

2.   PAIGALDISED, KATSEKORD JA MÕÕTEVAHENDID

2.1.   Katsetusala

Katsetusala peab olema piisavalt suur, et sellele mahuks kiirendusrada, takistus ja katseks vajalikud tehnilised paigaldised. Raja vähemalt viie meetri pikkune osa enne tõket peab olema horisontaalne, tasane ja sile.

2.2.   Takistus

Takistuseks on vähemalt 3 m laiune ja vähemalt 1,5 m kõrgune raudbetoonplokk. Takistus peab olema sellise paksusega, et selle mass oleks vähemalt 70 tonni. Esikülg peab olema vertikaalne, kiirendusraja teljega risti ning kaetud heas seisukorras 2 cm paksuste vineertahvlitega. Takistus peab olema kas kinnitatud aluspinna külge või paigutatud aluspinnale, vajaduse korral koos lisakinnitusseadmetega nihke piiramiseks. Kasutada võib ka teistsuguste omadustega takistust, millega saadakse vähemalt samaväärseid tulemusi.

2.3.   Sõiduki liikumine

Kokkupõrke ajal ei tohi sõidukit enam mõjutada ükski juhtimis- ega liikumapanev lisaseade. Sõiduk peab jõudma takistuseni kokkupõrkeseinaga risti; sõiduki esiosa vertikaalse keskjoone ja kokkupõrkeseina vertikaalse keskjoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on 30 cm.

2.4.   Sõiduki seisukord

2.4.1.   Katsetatav sõiduk peab olema varustatud kõigi tavapäraste osade ja seadmetega, mis moodustavad selle tühimassi, või olema sellises seisukorras, mis rahuldab seda nõuet niivõrd, kuivõrd see on seotud tuleohutust mõjutavate osade ja seadmetega.

2.4.2.   Kui sõiduk liigub väliste vahendite abil, peab kütusetoitesüsteem olema vähemalt 90 % ulatuses täidetud kas kütuse või mittesüttiva vedelikuga, mille tihedus ja viskoossus on ligilähedane tavapärasele kütusele. Kõik muud süsteemid (pidurivedeliku mahutid, radiaator jne) võivad olla tühjad.

2.4.3.   Kui sõiduk sõidab oma mootori jõul, peab kütusepaak olema vähemalt 90 % ulatuses täis. Kõik muud vedelikumahutid võivad olla täis.

2.4.4.   Tootja taotlusel võib katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus lubada muude eeskirjadega ette nähtud katseteks (sealhulgas katsed, mis võivad mõjutada sõiduki ehitust) kasutatavat sõidukit kasutada ka käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete tegemiseks.

2.5.   Kokkupõrkekiirus

Kokkupõrkekiirus peab jääma vahemikku 48,3–53,1 km/h. Kui katsetamisel oli kokkupõrkekiirus siiski suurem ning sõiduk vastas ettenähtud nõuetele, loetakse katse rahuldavalt sooritatuks.

2.6.   Mõõteriistad

Punktis 2.5 kirjeldatud kiiruse mõõtmiseks kasutatav seade peab mõõtma 1 % täpsusega.

3.   SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

3.1.   Samaväärsed katsemeetodid on lubatud eeldusel, et käesolevas eeskirjas nimetatud tingimusi järgitakse asenduskatses või asenduskatse tulemustel põhinevate arvutuste tegemisel täielikult.

3.2.   Punktis 2 kirjeldatud katsemeetodist erineva meetodi kasutamisel tuleb tõestada selle samaväärsust.

---

4. LISA

TAGANT OTSASÕIDU KATSE

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

1.1.   Selle katse eesmärk on simuleerida tagant otsasõitu teise liikuva sõiduki poolt.

2.   PAIGALDISED, KATSEKORD JA MÕÕTEVAHENDID

2.1.   Katsetusala

Katsetusala peab olema piisavalt suur, et sinna mahuks löökkeha tõukesüsteem ning jääks ruumi kokku põrganud sõiduki põrkejärgseks nihkeks ja katsevarustuse paigaldamiseks. Rada, kus toimub sõiduki kokkupõrge ja paigastnihkumine, peab olema horisontaalne, tasane ja sile ning olema tüüpiliseks näiteks tavapärasest kuivast siledast teepinnast.

2.2.   Löökkeha

2.2.1.   Löökkeha on terasest ja jäiga ehitusega.

2.2.2.   Põrkepind peab olema tasane, vähemalt 2 500 mm lai ja 800 mm kõrge, ning selle äärte kõverusraadius peab olema 40–50 mm. Põrkepind peab olema kaetud 20 ± 2 mm paksuse heas seisukorras vineerikihiga.

2.2.3.   Kokkupõrkehetkel peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| 2.2.3.1. | põrkepind peab olema vertikaalne ning asetsema kokkupõrkava sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

põrkepind peab olema vertikaalne ning asetsema kokkupõrkava sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti;

| 2.2.3.2. | löökkeha liikumise suund peab olema täiesti horisontaalne ja kokkupõrkava sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelne; |
| --- | --- |

2.2.3.2.

löökkeha liikumise suund peab olema täiesti horisontaalne ja kokkupõrkava sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelne;

| 2.2.3.3. | maksimaalne lubatud külgsuunas kõrvalekalle löökkeha pinna vertikaalse keskjoone ja kokku põrkava sõiduki pikiteljelise kesktasapinna vahel on 300 mm. Lisaks sellele peab põrkepinna moodustama kokku põrkava sõiduki kogu laius; |
| --- | --- |

2.2.3.3.

maksimaalne lubatud külgsuunas kõrvalekalle löökkeha pinna vertikaalse keskjoone ja kokku põrkava sõiduki pikiteljelise kesktasapinna vahel on 300 mm. Lisaks sellele peab põrkepinna moodustama kokku põrkava sõiduki kogu laius;

| 2.2.3.4. | põrkepinna alumise ääre kõrgus maapinnast on 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.4.

põrkepinna alumise ääre kõrgus maapinnast on 175 ± 25 mm.

2.3.   Löökkeha liikumine

Löökkeha võib olla kinnitatud vankrile (liikuv takistus) või moodustada osa pendlist.

2.4.   Liikuva takistuse kasutamise korral kohaldatavad erisätted

2.4.1.   Kui löökkeha on kinnitatud vankrile (liikuv takistus), peab kinnitus olema jäik ja selle deformeerimine kokkupõrkes välistatud; vanker peab kokkupõrke hetkel saama vabalt liikuda ja liikumisseade ei tohi seda enam mõjutada.

2.4.2.   Kokkupõrkekiirus peab jääma vahemikku 48–52 km/h.

2.4.3.   Vankri ja löökkeha kogukaal (mass) peab olema 1 100 ± 20 kg.

2.5.   Pendli kasutamise korral kohaldatavad erisätted

2.5.1.   Kaugus löögipinna keskpunktist pendli pöörlemisteljeni peab olema vähemalt 5 m.

2.5.2.   Löökkeha ripub vabalt jäikadel varrastel, mille külge ta kindlalt kinnitatud on. Selliselt ehitatud pendel ei tohi kokkupõrke korral oluliselt deformeeruda.

2.5.3.   Pendliga ühendatakse seiskamisseadis, et vältida löökkeha teistkordset kokkupõrget katsesõidukiga.

2.5.4.   Kokkupõrke hetkel peab pendli löögikeskme kiirus jääma vahemikku 48–52 km/h.

2.5.5.   Pendli löögikeskmele taandatud mass mr on kindlaks määratud kui kogumassi m, löögikeskme ja pöörlemistelje vahelise kauguse a (1) ning raskuskeskme ja pöörlemistelje vahelise kauguse l funktsioon, mis on määratud järgmise valemiga:

mr = m (1/a)

2.5.6.   Vähendatud mass „mr
  “ peab olema 1 100 ± 20 kg.

2.6.   Üldsätted löökkeha massi ja kiiruse kohta

Kui katsetamisel oli kokkupõrkekiirus suurem kui punktides 2.4.2 ja 2.5.4 ette nähtud ja/või mass oli suurem kui punktides 2.4.3 ja 2.5.6 ette nähtud ning sõiduk vastas ettenähtud nõuetele, loetakse katse rahuldavalt sooritatuks.

2.7.   Katsetatava sõiduki seisukord

2.7.1.   Katsetatav sõiduk peab olema varustatud kõigi tavapäraste osade ja seadmetega, mis moodustavad selle tühimassi, või olema sellises seisukorras, mis rahuldab seda nõuet niivõrd, kuivõrd see on seotud tuleohutust mõjutavate osade ja seadmetega.

2.7.2.   Kütusepaak peab olema vähemalt 90 % ulatuses täidetud kas kütuse või mittesüttiva vedelikuga, mille tihedus ja viskoossus on ligilähedane tavapärasele kütusele. Kõik muud süsteemid (pidurivedeliku mahutid, radiaator jne) võivad olla tühjad.

2.7.3.   Käik võib olla sees ning kasutada võib pidureid.

2.7.4.   Tootja taotlusel võib lubada järgmisi erandeid:

| 2.7.4.1. | katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus võib lubada muude eeskirjadega ette nähtud katseteks (sealhulgas katsed, mis võivad mõjutada sõiduki ehitust) kasutatavat sõidukit kasutada ka käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete tegemiseks; ning |
| --- | --- |

2.7.4.1.

katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus võib lubada muude eeskirjadega ette nähtud katseteks (sealhulgas katsed, mis võivad mõjutada sõiduki ehitust) kasutatavat sõidukit kasutada ka käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete tegemiseks; ning

| 2.7.4.2. | sõiduki massile võib lisada kuni 10 % selle tühimassist, kui lisaraskused on jäigalt kinnitatud sõiduki struktuuri külge, nii et see ei mõjuta katse ajal sõitjateruumi ehitust. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

sõiduki massile võib lisada kuni 10 % selle tühimassist, kui lisaraskused on jäigalt kinnitatud sõiduki struktuuri külge, nii et see ei mõjuta katse ajal sõitjateruumi ehitust.

2.8.   Mõõteriistad

Punktides 2.4.2 ja 2.5.4 kirjeldatud kiiruse mõõtmiseks kasutatav vahend peab mõõtma 1 % täpsusega.

3.   SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

3.1.   Samaväärsed katsemeetodid on lubatud eeldusel, et käesolevas eeskirjas nimetatud tingimusi järgitakse asenduskatses või asenduskatse tulemustel põhinevate arvutuste tegemisel täielikult.

3.2.   Punktis 2 kirjeldatud katsemeetodist erineva meetodi kasutamisel tuleb tõestada selle samaväärsust.

---

(1)  Siinjuures pööratakse tähelepanu sellele, et kaugus a on võrdne kõnealuse sünkroonpendli pikkusega.

---

5. LISA

PLASTIST VALMISTATUD KÜTUSEPAAKIDE KATSETAMINE

1.   LÖÖGIKINDLUS

| 1.1. | Kütusepaak täidetakse täies ulatuses vee-glükooliseguga või mõne muu madala külmumistemperatuuriga vedelikuga, mis ei muuda kütusepaagi materjali omadusi, ning peab seejärel läbima perforeerimiskatse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Selle katse ajal peab kütusepaagi temperatuur olema 233 ± 2 K (– 40 ± 2 °C). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Katse jaoks kasutatakse pendelkatseseadet. Löökkeha on terasest ning kujutab endast püramiidi, millel on ruudukujuline alus ja võrdsete kolmnurkadega piiratud tahud. Löökkeha tipp ja servad on ümardatud 3 mm raadiusega. Pendli löögikese peab ühtima püramiidi raskuskeskmega; see asub pendli pöörlemisteljest 1 m kaugusel. Pendli kogumass on 15 kg. Löögihetkel ei tohi pendli energia olla väiksem kui 30 Nm ning peab vastama sellele väärtusele võimalikult täpselt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Katsed tehakse kütusepaagi nendes kohtades, mida loetakse laupkokkupõrke või tagant otsasõidu korral kõige ohustatumateks. Ohustatuks loetakse neid kohti, mis on kõige vähem kaitstud või mis on seoses kütusepaagi kuju või sõidukile paigaldamise viisiga kõige nõrgemad. Laborite valitud kohad peavad olema katsearuandes märgitud. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Katse ajal hoiavad kütusepaaki kinni löögi vastasküljel või -külgedel olevad kinnitid. Katse tagajärjel ei tohi kütusepaak hakata lekkima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tootja valikul võib kõik katsed teha ühe ja sama kütusepaagiga või iga katse erineva kütusepaagiga. |
| --- | --- |

1.6.

2.   MEHAANILINE TUGEVUS

Kütusepaaki tuleb lekkimise ja vormi jäikuse suhtes katsetada käesoleva eeskirja punktis 6.1 kirjeldatud tingimustel. Kütusepaak koos kõigi lisaseadmetega tuleb kinnitada katseseadmele samal viisil, nagu see paigaldatakse sõidukile, mille jaoks kütusepaak on ette nähtud, või paigutatakse sõidukile endale või sõidukiosast valmistatud katseseadmele. Tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega võib kütusepaaki katsetada ka ilma katseseadet kasutamata. Katsel täidetakse kütusepaak täielikult veega, mille temperatuur on 326K (53 °C). Kütusepaagi suhteline siserõhk peab viie tunni jooksul olema selline, mis temperatuuril 326 ± 2 K (53 ± 2 °C) võrdub kahekordse töörõhuga ja mis mingil juhul ei ole väiksem kui 30 kPa. Katse käigus ei tohi kütusepaak ega selle lisaseadmed praguneda ega hakata lekkima; ent need võivad pöördumatult deformeeruda.

3.   KÜTUSE LÄBILASKVUS

| 3.1. | Kütuse läbilaskvuskatse jaoks kasutatakse kas eeskirja 83 9. lisas kindlaks määratud etalonkütust või kaubanduslikku superkütust. Kui kütusepaak on ette nähtud ainult diiselmootoriga sõidukitele, täidetakse see diislikütusega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Enne katset täidetakse 50 % kütusepaagi mahust katsevedelikuga ja hoitakse kütusepaaki lahtiselt keskkonnatemperatuuril 313 ± 2 K (40 ± 2 °C), kuni kaalukadu ajaühikus muutub konstantseks, kuid mitte kauem kui neli nädalat (ettevalmistav säilitusaeg). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seejärel kütusepaak tühjendatakse ja täidetakse 50 % selle mahust uuesti katsevedelikuga, kütusepaak suletakse õhukindlalt ja hoitakse temperatuuril 313 ± 2 K (40 ± 2 °C). Kui kütusepaagi sisu on saavutanud katsetemperatuuri, reguleeritakse rõhku. Järgneval kaheksa nädala pikkusel katseperioodil määratakse kindlaks difusioonist põhjustatud kaalukadu katseperioodil. Kütuse lubatud maksimaalne keskmine kaalukadu on 20 g 24 katsetunni kohta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kui difusioonist põhjustatud kadu ületab punktis 3.3 nimetatud väärtuse, tehakse kirjeldatud katse sama kütusepaagiga uuesti ja määratakse kindlaks difusioonist põhjustatud kadu temperatuuril 296 ± 2 K (23 ± 2 °C), kusjuures muud tingimused jäävad samaks. Nendel tingimustel ei või kadu ületada 10 g 24 tunni kohta. |
| --- | --- |

3.4.

4.   KÜTUSEKINDLUS

Pärast punktis 3 nimetatud katset peab kütusepaak endiselt vastama punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele.

5.   TULEPÜSIVUS

Kütusepaak peab läbima järgmised katsed.

| 5.1. | Kütusepaaki, mis on kinnitatud samamoodi kui sõidukile, hoitakse kokkupuutes leegiga kaks minutit. Kütusepaagist ei tohi lekkida kütust. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Eri kütusepaakidega tehakse kolm katset, täites kütusepaagid kütusega järgmiselt:






  5.2.1. | kui kütusepaak on ette nähtud ottomootoriga või diiselmootoriga sõidukitele, tehakse kolm katset superbensiiniga täidetud kütusepaakidega; |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

kui kütusepaak on ette nähtud ottomootoriga või diiselmootoriga sõidukitele, tehakse kolm katset superbensiiniga täidetud kütusepaakidega;

| 5.2.2. | kui kütusepaak on ette nähtud ainult diiselmootoriga sõidukitele, tehakse kolm katset diislikütusega täidetud kütusepaakidega; |
| --- | --- |

5.2.2.

kui kütusepaak on ette nähtud ainult diiselmootoriga sõidukitele, tehakse kolm katset diislikütusega täidetud kütusepaakidega;

| 5.2.3. | iga katse jaoks paigaldatakse kütusepaak ja selle lisaseadmed katseseadmele selle tegelikke paigaldustingimusi võimalikult täpselt simuleerides. Kütusepaagi katseseadmele kinnitamise meetod peab vastama sõidukile paigaldamise meetodile. Teataval sõidukil kasutamiseks ette nähtud kütusepaakide korral tuleb arvesse võtta kütusepaaki ja selle lisaseadmeid leekide eest kaitsvaid või mis tahes viisil tule edasiliikumist mõjutavaid sõiduki osi ning kütusepaagile paigaldatud erikomponente ja kütusepaagi korke. Katse ajal peavad kõik avad olema suletud, kuid õhutussüsteem peab toimima. Vahetult enne katset täidetakse 50 % kütusepaagi mahust kindlaksmääratud kütusega. |
| --- | --- |

5.2.3.

iga katse jaoks paigaldatakse kütusepaak ja selle lisaseadmed katseseadmele selle tegelikke paigaldustingimusi võimalikult täpselt simuleerides. Kütusepaagi katseseadmele kinnitamise meetod peab vastama sõidukile paigaldamise meetodile. Teataval sõidukil kasutamiseks ette nähtud kütusepaakide korral tuleb arvesse võtta kütusepaaki ja selle lisaseadmeid leekide eest kaitsvaid või mis tahes viisil tule edasiliikumist mõjutavaid sõiduki osi ning kütusepaagile paigaldatud erikomponente ja kütusepaagi korke. Katse ajal peavad kõik avad olema suletud, kuid õhutussüsteem peab toimima. Vahetult enne katset täidetakse 50 % kütusepaagi mahust kindlaksmääratud kütusega.

| 5.3. | Kütusepaagini ulatuvad leegid saadakse müügiloleva ottomootori kütuse (edaspidi „kütus“) põletamisega kausis. Kaussi kallatava kütuse kogusest peab piisama, et see leegitseks vabades põlemistingimustes kogu katseaja jooksul. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kausi mõõtmed peavad olema sellised, et leegid ulatuksid kütusepaagi külgedeni. Seepärast peavad kausi mõõtmed ületama kütusepaagi horisontaaltasapinna mõõtmeid vähemalt 20 cm, kuid mitte rohkem kui 50 cm. Kausi küljed ei tohi katse alguses ulatuda kütusetasemest kõrgemale kui 8 cm. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kütusega täidetud kauss asetatakse kütusepaagi alla nii, et kausi kütusetaseme ja kütusepaagi põhja vaheline kaugus vastaks tühimassiga (vt punkt 7.4) sõiduki kütusepaagi ettenähtud kõrgusele tee pinnast. Kaussi või katserakist või mõlemaid peab saama vabalt liigutada. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Katse C-etapis kaetakse kauss varjega, mis asetatakse kütusest 3 ± 1 cm kõrgusele.
  2. liite nõuete kohaselt peab varje olema tulekindlast materjalist. Telliste vahel ei tohi olla vahesid ning need tuleb asetada kütusekausi kohale nii, et tellistes olevad augud ei oleks tõkestatud. Raami pikkus ja laius peavad olema kausi sisemõõtmetest 2–4 cm väiksemad, nii et raami ja kausi seinte vahele jääks 1–2 cm laiune ventilatsiooniava. |
| --- | --- |

5.6.

2. liite nõuete kohaselt peab varje olema tulekindlast materjalist. Telliste vahel ei tohi olla vahesid ning need tuleb asetada kütusekausi kohale nii, et tellistes olevad augud ei oleks tõkestatud. Raami pikkus ja laius peavad olema kausi sisemõõtmetest 2–4 cm väiksemad, nii et raami ja kausi seinte vahele jääks 1–2 cm laiune ventilatsiooniava.

| 5.7. | Kui katsed tehakse välitingimustes, tuleb kasutada tuulekaitset ning tuule kiirus kütusekausi kõrgusel ei tohi ületada 2,5 km/h. Enne katsetamist tuleb varjet soojendada temperatuurini 308 ± 5 K (35 ± 5 °C). Tagamaks seda, et iga järgmise katse puhul on katsetingimused ühesugused, võib tulekindlaid telliseid niisutada. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Katse koosneb neljast etapist (vt 1. liide).






  5.8.1. | A-etapp: eelsoojendamine (joonis 1)
  Kausis olev kütus süüdatakse vähemalt 3 m kaugusel katsetatavast kütusepaagist. Kauss asetatakse kütusepaagi alla pärast 60-sekundilist eelsoojendamist. |
| --- | --- | --- |

5.8.

5.8.1.

A-etapp: eelsoojendamine (joonis 1)

Kausis olev kütus süüdatakse vähemalt 3 m kaugusel katsetatavast kütusepaagist. Kauss asetatakse kütusepaagi alla pärast 60-sekundilist eelsoojendamist.

| 5.8.2. | B-etapp: otsene kokkupuude leegiga (joonis 2)
  Kütusepaak peab 60 sekundi jooksul puutuma kokku vabalt põleva kütuse leegiga. |
| --- | --- |

5.8.2.

B-etapp: otsene kokkupuude leegiga (joonis 2)

Kütusepaak peab 60 sekundi jooksul puutuma kokku vabalt põleva kütuse leegiga.

| 5.8.3. | C-etapp: kaudne kokkupuude leegiga (joonis 3)
  Kohe pärast B-etapi lõppu pannakse põleva kausi ja kütusepaagi vahele varje. Kütusepaak puutub summutatud leegiga kokku veel 60 sekundit. |
| --- | --- |

5.8.3.

C-etapp: kaudne kokkupuude leegiga (joonis 3)

Kohe pärast B-etapi lõppu pannakse põleva kausi ja kütusepaagi vahele varje. Kütusepaak puutub summutatud leegiga kokku veel 60 sekundit.

| 5.8.4. | D-etapp: katse lõpp (joonis 4)
  Varjega kaetud põlev kauss viiakse tagasi algasendisse (A-etapp). Kui pärast katse lõppu kütusepaak põleb, tuleb tuli viivitamata kustutada. |
| --- | --- |

5.8.4.

D-etapp: katse lõpp (joonis 4)

Varjega kaetud põlev kauss viiakse tagasi algasendisse (A-etapp). Kui pärast katse lõppu kütusepaak põleb, tuleb tuli viivitamata kustutada.

| 5.9. | Katsetulemused loetakse rahuldavaks, kui kütusepaagist ei leki vedelkütust. |
| --- | --- |

5.9.

6.   KÕRGE TEMPERATUURI KINDLUS

| 6.1. | Katsetel kasutatav seade peab vastama kütusepaagi sõidukile paigaldamise viisile, sealhulgas kütusepaagi õhutussüsteemi töötamise viisile. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Paak, mille mahust 50 % on täidetud veega temperatuuril 293 K (20 °C), on tund aega keskkonnatemperatuuril 368 ± 2 K (95 ± 2 °C). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Katsetulemused loetakse rahuldavaks, kui pärast katset kütusepaak ei leki ega ole oluliselt deformeerunud. |
| --- | --- |

6.3.

7.   TÄHISED KÜTUSEPAAGIL

Kütusepaagil peab olema kirjas tootja kaubanimi või kaubamärk; see peab olema kustumatu ja pärast kütusepaagi sõidukile paigaldamist selgelt loetav.

1. liide

TULEPÜSIVUSKATSE

Joonis 1

A-etapp: eelsoojendus

Kütusekauss põleva kütusega

Katseseade

Kütusepaak

Varje

3 m

Joonis 2

B-etapp: otsene kokkupuude leegiga

Varje

Lehtmetallist kauss

Joonis 3

C-etapp: kaudne kokkupuude leegiga

Varje

Lehtmetallist kauss

Joonis 4

D-etapp: katse lõpp

Lehtmetallist kauss

Varje

2. liide

TULEKINDLATE TELLISTE MÕÕTMED JA TEHNILISED ANDMED

Image 14

240 ± 5

(Mõõdud on millimeetrites)

27,5 ± 3

37,5 ± 3

37,5 ± 3

37,5 ± 3

37,5 ± 3

37,5 ± 3

27,5 ± 3

Lõik A-A

70 ± 5

40 ± 3

80 ± 3

120 ± 5

Raadius = 15

6 väljalõiget

Läbimõõt = 30

15 auku

| Tulepüsivus (Seger-Kegel) | SK 30 |
| --- | --- |
| Al2O3 sisaldus | 30–33 protsenti |
| Poorsus (Po) | 20–22 mahuprotsenti |
| Tihedus | 1 900–2 000 kg/m3 |
| Kasulik augustatud pind | 44,18 protsenti |

Tulepüsivus (Seger-Kegel)

SK 30

Al2O3 sisaldus

2

3

30–33 protsenti

Poorsus (Po)

o

20–22 mahuprotsenti

Tihedus

1 900–2 000 kg/m3

3

Kasulik augustatud pind

44,18 protsenti

---