# Euroopan unionin C 75/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 75 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta26. maaliskuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 75

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta26. maaliskuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2008/C 075/01 | Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 17. maaliskuuta 2008, vammaisten henkilöiden tilanteesta Euroopan unionissa | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2008/C 075/02 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 5 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2008/C 075/01

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 17. maaliskuuta 2008, vammaisten henkilöiden tilanteesta Euroopan unionissa

1

LAUSUNNOT

Neuvosto

2008/C 075/02

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

5

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 075/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 075/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2008/C 075/04 | Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan uusien jäsenten nimittämisestä ja jäsenten nimittämisestä eroavien tilalle | 10 |
| | Komissio |
| 2008/C 075/05 | Euron kurssi | 12 |
| 2008/C 075/06 | Euron kurssi | 13 |
| 2008/C 075/07 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean 423. kokouksessaan 9. helmikuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat | 14 |
| 2008/C 075/08 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus menettelystä asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean 424. kokouksessaan 16. helmikuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat | 18 |
| 2008/C 075/10 | Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 21 päivänä helmikuuta 2007, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat) (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 512 lopullinen) | 19 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

2008/C 075/04

Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan uusien jäsenten nimittämisestä ja jäsenten nimittämisestä eroavien tilalle

10

Komissio

2008/C 075/05

Euron kurssi

12

2008/C 075/06

Euron kurssi

13

2008/C 075/07

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean 423. kokouksessaan 9. helmikuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat

14

2008/C 075/08

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus menettelystä asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

15

2008/C 075/09

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean 424. kokouksessaan 16. helmikuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat

18

2008/C 075/10

Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 21 päivänä helmikuuta 2007, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat) (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 512 lopullinen)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 512 lopullinen)

19

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 075/11 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 25 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 075/11

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Huomautus | s3 |

2008/C 075/12

Huomautus

Huomautus

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/1

---

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 17. maaliskuuta 2008, vammaisten henkilöiden tilanteesta Euroopan unionissa

(2008/C 75/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

palauttavat mieleen seuraavaa:

| 1. | vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa, jäljempänä YK:n yleissopimus, jonka yleiskokous hyväksyi 61. istunnossaan joulukuussa 2006, ei ainoastaan vahvisteta, että vammaisuus on ihmisoikeuskysymys, joka edellyttää lainsäädäntöä, vaan sen tavoitteena on myös varmistaa, että vammaisilla henkilöillä on ihmisoikeudet tasa-arvoisesti muiden kanssa; |
| --- | --- |

1.

vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa, jäljempänä YK:n yleissopimus, jonka yleiskokous hyväksyi 61. istunnossaan joulukuussa 2006, ei ainoastaan vahvisteta, että vammaisuus on ihmisoikeuskysymys, joka edellyttää lainsäädäntöä, vaan sen tavoitteena on myös varmistaa, että vammaisilla henkilöillä on ihmisoikeudet tasa-arvoisesti muiden kanssa;

| 2. | Amsterdamin sopimukseen liitetyssä vammaisia koskevassa julistuksessa määrätään, että yhteisön toimielinten on otettava huomioon vammaisten tarpeet laatiessaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

2.

Amsterdamin sopimukseen liitetyssä vammaisia koskevassa julistuksessa määrätään, että yhteisön toimielinten on otettava huomioon vammaisten tarpeet laatiessaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia toimenpiteitä;

| 3. | neuvosto antoi joulukuussa 2003 Euroopan vammaisten teemavuoden jatkotoimia koskevat päätelmät, joissa se vahvisti, että vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman (2004–2010) tavoitteena on vammaisten laaja-alaisen sosiaalisen osallisuuden ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien täysimääräinen toteutuminen; |
| --- | --- |

3.

neuvosto antoi joulukuussa 2003 Euroopan vammaisten teemavuoden jatkotoimia koskevat päätelmät, joissa se vahvisti, että vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman (2004–2010) tavoitteena on vammaisten laaja-alaisen sosiaalisen osallisuuden ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien täysimääräinen toteutuminen;

| 4. | vammaisuutta koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa (2004–2010) esitetään kolme tavoitetta: yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin (1) täysimääräinen täytäntöönpano, vammaisuuteen liittyvien kysymysten tuloksellinen valtavirtaistaminen asiaan liittyvissä yhteisön politiikoissa ja saavutettavuuden parantaminen kaikille; |
| --- | --- |

4.

vammaisuutta koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa (2004–2010) esitetään kolme tavoitetta: yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin (1) täysimääräinen täytäntöönpano, vammaisuuteen liittyvien kysymysten tuloksellinen valtavirtaistaminen asiaan liittyvissä yhteisön politiikoissa ja saavutettavuuden parantaminen kaikille;

| 5. | perusperiaatteet, joiden tavoitteena on varmistaa YK:n yleissopimuksen mukaisesti vammaisille henkilöille yhdenvertaiset mahdollisuudet ihmisoikeuksiin ja vapauksiin, ovat seuraavat: ihmisarvo ja henkilökohtainen itsenäisyys, syrjimättömyys, täysimääräinen ja tehokas osallistuminen ja osallisuus yhteiskunnassa ja työelämässä, erilaisuuden kunnioittaminen, yhdenvertaiset mahdollisuudet, saavutettavuus, miesten ja naisten välinen tasa-arvo ja lasten täysimääräiset mahdollisuudet kaikkiin ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

5.

perusperiaatteet, joiden tavoitteena on varmistaa YK:n yleissopimuksen mukaisesti vammaisille henkilöille yhdenvertaiset mahdollisuudet ihmisoikeuksiin ja vapauksiin, ovat seuraavat: ihmisarvo ja henkilökohtainen itsenäisyys, syrjimättömyys, täysimääräinen ja tehokas osallistuminen ja osallisuus yhteiskunnassa ja työelämässä, erilaisuuden kunnioittaminen, yhdenvertaiset mahdollisuudet, saavutettavuus, miesten ja naisten välinen tasa-arvo ja lasten täysimääräiset mahdollisuudet kaikkiin ihmisoikeuksiin;

| 6. | 11. kesäkuuta 2007 pidetyssä ensimmäisessä epävirallisessa vammaiskysymyksiä käsitelleessä ministerikokouksessa YK:n yleissopimusta tervehdittiin perustavana toimenpiteenä kaikkien vammaisten henkilöiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämiseksi, suojelemiseksi ja täysimääräiseksi toteuttamiseksi. Ministerit lupasivat kehittää edelleen politiikkoja yleissopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi ja pyysivät Euroopan komissiota huolehtimaan siitä, että vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman uudet painopisteet edistävät YK:n yleissopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

6.

11. kesäkuuta 2007 pidetyssä ensimmäisessä epävirallisessa vammaiskysymyksiä käsitelleessä ministerikokouksessa YK:n yleissopimusta tervehdittiin perustavana toimenpiteenä kaikkien vammaisten henkilöiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämiseksi, suojelemiseksi ja täysimääräiseksi toteuttamiseksi. Ministerit lupasivat kehittää edelleen politiikkoja yleissopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi ja pyysivät Euroopan komissiota huolehtimaan siitä, että vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman uudet painopisteet edistävät YK:n yleissopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa;

| 7. | Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 jatkotoimista joulukuussa 2007 antamassaan päätöslauselmassa (2) neuvosto kehotti komissiota ja jäsenvaltioita toimivaltuuksiensa puitteissa jatkamaan YK:n yleissopimuksen allekirjoittamis-, hyväksymis- ja ratifioimisprosessia; |
| --- | --- |

7.

Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 jatkotoimista joulukuussa 2007 antamassaan päätöslauselmassa (2) neuvosto kehotti komissiota ja jäsenvaltioita toimivaltuuksiensa puitteissa jatkamaan YK:n yleissopimuksen allekirjoittamis-, hyväksymis- ja ratifioimisprosessia;

panevat tyytyväisinä merkille:

| 1. | vammaisten tilannetta Euroopan unionissa koskevan komission tiedonannon ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma 2008–2009”, jossa kuvataan konkreettisesti, miten Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että vammaisia henkilöitä kohdellaan kansalaisina ja aktiivisina yhteiskunnan ja talouden toimijoina, jotka osallistuvat kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoavan, kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen ja yhtenäisen Euroopan rakentamiseen. Kaikki suunnitelmassa mainitut toimet on tarkoitettu täyttämään vammaisten henkilöiden yksilölliset ja erityiset tarpeet; |
| --- | --- |

1.

vammaisten tilannetta Euroopan unionissa koskevan komission tiedonannon ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma 2008–2009”, jossa kuvataan konkreettisesti, miten Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että vammaisia henkilöitä kohdellaan kansalaisina ja aktiivisina yhteiskunnan ja talouden toimijoina, jotka osallistuvat kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoavan, kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen ja yhtenäisen Euroopan rakentamiseen. Kaikki suunnitelmassa mainitut toimet on tarkoitettu täyttämään vammaisten henkilöiden yksilölliset ja erityiset tarpeet;

| 2. | ihmisarvoa, perusoikeuksia, suojelua syrjintää vastaan, oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta korostavan vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman (2006–2007) toisen vaiheen täytäntöönpanossa saavutetut tulokset. Tällä hetkellä tunnustetaan yleisesti, että valtavirtaistaminen on avain vammaiskysymysten edistämiseen, ja näin ollen vammaisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa kannustetaan aktiivisuuteen ja edistetään sosiaalipalvelujen sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

2.

ihmisarvoa, perusoikeuksia, suojelua syrjintää vastaan, oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta korostavan vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman (2006–2007) toisen vaiheen täytäntöönpanossa saavutetut tulokset. Tällä hetkellä tunnustetaan yleisesti, että valtavirtaistaminen on avain vammaiskysymysten edistämiseen, ja näin ollen vammaisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa kannustetaan aktiivisuuteen ja edistetään sosiaalipalvelujen sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuutta;

| 3. | komission julkisen kuulemiskierroksen uusista syrjinnän vastaisista toimenpiteistä, joilla torjutaan sukupuoleen, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää myös työelämän ulkopuolella; |
| --- | --- |

3.

komission julkisen kuulemiskierroksen uusista syrjinnän vastaisista toimenpiteistä, joilla torjutaan sukupuoleen, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää myös työelämän ulkopuolella;

| 4. | jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön saavuttaman edistyksen YK:n yleissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen; |
| --- | --- |

4.

jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön saavuttaman edistyksen YK:n yleissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen;

| 5. | vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja YK:n yleissopimuksen yhtenevyyden; |
| --- | --- |

5.

vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja YK:n yleissopimuksen yhtenevyyden;

toteavat seuraavaa:

| 1. | vammaiset henkilöt jäävät usein heikompaan asemaan ja syrjäytyvät erityisesti työelämässä. Riittämätön pääsy työmarkkinoille voi merkitä sitä, että vammaiset henkilöt joutuvat myös heikkoon asemaan yhteiskunnassa ja että heillä on todellinen vaara joutua kokemaan syrjintää, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

1.

vammaiset henkilöt jäävät usein heikompaan asemaan ja syrjäytyvät erityisesti työelämässä. Riittämätön pääsy työmarkkinoille voi merkitä sitä, että vammaiset henkilöt joutuvat myös heikkoon asemaan yhteiskunnassa ja että heillä on todellinen vaara joutua kokemaan syrjintää, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä;

| 2. | vaikka joissakin jäsenvaltioissa vammaisten henkilöiden työttömyysaste on edelleen korkea, muissa jäsenvaltioissa työllisyysaste on nousemassa. Tämä osoittaa, että kansalliset ja Euroopan tason toimet vaikuttavat yhä tehokkaammin, ja niitä olisi jatkettava ja kehitettävä; |
| --- | --- |

2.

vaikka joissakin jäsenvaltioissa vammaisten henkilöiden työttömyysaste on edelleen korkea, muissa jäsenvaltioissa työllisyysaste on nousemassa. Tämä osoittaa, että kansalliset ja Euroopan tason toimet vaikuttavat yhä tehokkaammin, ja niitä olisi jatkettava ja kehitettävä;

| 3. | uusimpien tietojen analyysit osoittavat vahvan yhteyden vammaisuuden ja ikääntymisen välillä. Iäkkäiden ihmisten — iäkkäät vammaiset henkilöt mukaan luettuina — määrä lisääntyy, ja yhteisössä tarvitaan entistä enemmän helppopääsyisiä hyödykkeitä, palveluja ja infrastruktuureja. Sosiaalipalvelujen ala laajenee väistämättömästi, ja ikääntyvän väestön tarpeisiin vastaaminen merkitsee myös uusien työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

3.

uusimpien tietojen analyysit osoittavat vahvan yhteyden vammaisuuden ja ikääntymisen välillä. Iäkkäiden ihmisten — iäkkäät vammaiset henkilöt mukaan luettuina — määrä lisääntyy, ja yhteisössä tarvitaan entistä enemmän helppopääsyisiä hyödykkeitä, palveluja ja infrastruktuureja. Sosiaalipalvelujen ala laajenee väistämättömästi, ja ikääntyvän väestön tarpeisiin vastaaminen merkitsee myös uusien työpaikkojen luomista;

| 4. | sukupuolen ja vammaisuuden kumulatiivinen vaikutus johtaa siihen, että vammaiset naiset kohtaavat usein syrjintää useassa eri muodossa, he ovat vähemmän itsenäisiä, heillä on rajoitetummat mahdollisuudet koulutukseen, työllistymiseen ja terveyspalveluihin, ja näin ollen heillä on usein suurempi vaara joutua kohtaamaan syrjintää, köyhyyttä ja huonoa kohtelua; |
| --- | --- |

4.

sukupuolen ja vammaisuuden kumulatiivinen vaikutus johtaa siihen, että vammaiset naiset kohtaavat usein syrjintää useassa eri muodossa, he ovat vähemmän itsenäisiä, heillä on rajoitetummat mahdollisuudet koulutukseen, työllistymiseen ja terveyspalveluihin, ja näin ollen heillä on usein suurempi vaara joutua kohtaamaan syrjintää, köyhyyttä ja huonoa kohtelua;

korostavat seuraavaa:

| 1. | EU:n vammaisstrategiassa korostetaan olevan tärkeää päästä osallistumaan tasa-arvoisesti kattavaan korkealaatuiseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, joilla on ratkaiseva merkitys sille, että vammaiset henkilöt voivat olla täysimääräisesti osallisina yhteiskunnassa, ja jotka voivat parantaa heidän elämänlaatuaan.; |
| --- | --- |

1.

EU:n vammaisstrategiassa korostetaan olevan tärkeää päästä osallistumaan tasa-arvoisesti kattavaan korkealaatuiseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, joilla on ratkaiseva merkitys sille, että vammaiset henkilöt voivat olla täysimääräisesti osallisina yhteiskunnassa, ja jotka voivat parantaa heidän elämänlaatuaan.;

| 2. | esteetön pääsy rakennettuun ympäristöön, liikenteeseen sekä tieto- ja viestintäteknologiaan niin kaupunki- kuin maaseutualueillakin ovat ratkaisevan tärkeitä sellaisen yhteiskunnan toteuttamiseksi, jossa varmistetaan tosiasiallisesti yhdenvertaiset oikeudet ja tarjotaan kansalaisille mahdollisuus todelliseen itsenäisyyteen ja keinot elää elämäänsä itsenäisesti ja aktiivisesti sekä taloudelliselta että yhteiskunnalliselta kannalta. Tällainen saavutettavuus on syrjimättömyyteen perustuvan osallistavan yhteiskunnan kulmakivi; |
| --- | --- |

2.

esteetön pääsy rakennettuun ympäristöön, liikenteeseen sekä tieto- ja viestintäteknologiaan niin kaupunki- kuin maaseutualueillakin ovat ratkaisevan tärkeitä sellaisen yhteiskunnan toteuttamiseksi, jossa varmistetaan tosiasiallisesti yhdenvertaiset oikeudet ja tarjotaan kansalaisille mahdollisuus todelliseen itsenäisyyteen ja keinot elää elämäänsä itsenäisesti ja aktiivisesti sekä taloudelliselta että yhteiskunnalliselta kannalta. Tällainen saavutettavuus on syrjimättömyyteen perustuvan osallistavan yhteiskunnan kulmakivi;

| 3. | vammaisuuteen liittyvät tilastot ovat tarpeen kokonaiskuvan muodostamiseksi vammaisten henkilöiden tilanteesta Euroopassa. Tällaisten tilastojen ja tutkimustulosten avulla voidaan laatia ja toteuttaa tosiasioihin perustuvia vammaispolitiikkoja hallinnon eri tasoilla; |
| --- | --- |

3.

vammaisuuteen liittyvät tilastot ovat tarpeen kokonaiskuvan muodostamiseksi vammaisten henkilöiden tilanteesta Euroopassa. Tällaisten tilastojen ja tutkimustulosten avulla voidaan laatia ja toteuttaa tosiasioihin perustuvia vammaispolitiikkoja hallinnon eri tasoilla;

| 4. | jäsenvaltioiden olisi tunnustettava, että vammaisilla henkilöillä ja heitä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla edustavilla järjestöillä on merkittävä neuvoa-antava rooli tehtäessä päätöksiä vammaisia henkilöitä koskevista kysymyksistä, ja että he voivat myös myötävaikuttaa päätösten täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

4.

jäsenvaltioiden olisi tunnustettava, että vammaisilla henkilöillä ja heitä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla edustavilla järjestöillä on merkittävä neuvoa-antava rooli tehtäessä päätöksiä vammaisia henkilöitä koskevista kysymyksistä, ja että he voivat myös myötävaikuttaa päätösten täytäntöönpanoon;

kehottavat komissiota:

| 1. | tehostamaan toimiaan vammaisuuteen perustuvan syrjinnän estämiseksi ja torjumiseksi työmarkkinoilla ja niiden ulkopuolella siten, että edistetään sekä pääsyä työmarkkinoille että hyödykkeiden ja palvelujen saatavuutta syrjinnän vastaisen puitestrategian mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

tehostamaan toimiaan vammaisuuteen perustuvan syrjinnän estämiseksi ja torjumiseksi työmarkkinoilla ja niiden ulkopuolella siten, että edistetään sekä pääsyä työmarkkinoille että hyödykkeiden ja palvelujen saatavuutta syrjinnän vastaisen puitestrategian mukaisesti;

| 2. | esittämään mahdollisimman nopeasti ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla Euroopan yhteisö hyväksyy YK:nyleissopimuksen, ja panemaan yleissopimuksen täytäntöön yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

2.

esittämään mahdollisimman nopeasti ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla Euroopan yhteisö hyväksyy YK:nyleissopimuksen, ja panemaan yleissopimuksen täytäntöön yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla;

| 3. | tukemaan YK:n yleissopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa hallinnon eri tasoilla erityisesti sen jälkeen, kun yhteisö on hyväksynyt yleissopimuksen ja jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen, myös lisäämällä tietoisuutta ja rahoittamalla toimintaa nykyisistä yhteisön ohjelmista, kuten Progress-ohjelmasta (3); |
| --- | --- |

3.

tukemaan YK:n yleissopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa hallinnon eri tasoilla erityisesti sen jälkeen, kun yhteisö on hyväksynyt yleissopimuksen ja jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen, myös lisäämällä tietoisuutta ja rahoittamalla toimintaa nykyisistä yhteisön ohjelmista, kuten Progress-ohjelmasta (3);

kehottavat jäsenvaltioita ja komissiota toimivaltuuksiensa puitteissa varmistamaan:

| 1. | että vammaisilla henkilöillä on täysimääräiset ihmisoikeudet:






  a) | ratifioimalla ja hyväksymällä ja sen jälkeen panemalla täytäntöön YK:n yleissopimuksen, mukaan luettuna yhteiset eurooppalaiset ratkaisut YK:n yleissopimuksen panemiseksi täytäntöön johdonmukaisen ja koordinoidun lähestymistavan puitteissa; |
| --- | --- | --- |

1.

että vammaisilla henkilöillä on täysimääräiset ihmisoikeudet:

a)

ratifioimalla ja hyväksymällä ja sen jälkeen panemalla täytäntöön YK:n yleissopimuksen, mukaan luettuna yhteiset eurooppalaiset ratkaisut YK:n yleissopimuksen panemiseksi täytäntöön johdonmukaisen ja koordinoidun lähestymistavan puitteissa;

| b) | kehittämällä edelleen laajaa yhdistelmää politiikan keinoja, joihin kuuluvat kaikki tarkoituksenmukaiset keinot syrjinnän poistamiseksi ja samalla vammaisten henkilöiden yhteiskuntaan osallisuuden takaamiseksi ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan ja vammaiskysymysten valtavirtaistamisen pohjalta; |
| --- | --- |

b)

kehittämällä edelleen laajaa yhdistelmää politiikan keinoja, joihin kuuluvat kaikki tarkoituksenmukaiset keinot syrjinnän poistamiseksi ja samalla vammaisten henkilöiden yhteiskuntaan osallisuuden takaamiseksi ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan ja vammaiskysymysten valtavirtaistamisen pohjalta;

| c) | rohkaisemalla vammaisia henkilöitä osallistumaan aktiivisesti työvoimaan varmistamalla syrjinnän vastaisten toimenpiteiden kehittäminen ja täytäntöönpano, antamalla aktiivista tukea ja poistamalla esteet; |
| --- | --- |

c)

rohkaisemalla vammaisia henkilöitä osallistumaan aktiivisesti työvoimaan varmistamalla syrjinnän vastaisten toimenpiteiden kehittäminen ja täytäntöönpano, antamalla aktiivista tukea ja poistamalla esteet;

| d) | käsittelemällä vammaisten naisten moninkertaisen syrjinnän kysymystä ja helpottamalla heidän täysimääräistä kehitystään, asemansa edistämistä ja vaikutusvaltansa lisäämistä; |
| --- | --- |

d)

käsittelemällä vammaisten naisten moninkertaisen syrjinnän kysymystä ja helpottamalla heidän täysimääräistä kehitystään, asemansa edistämistä ja vaikutusvaltansa lisäämistä;

| e) | toteuttamalla toimia, jotta vammaiset henkilöt voisivat mahdollisimman pitkälle elää itsenäistä elämää, kuulua yhteisöön ja käyttää laadukkaita hoito- ja tukipalveluja; |
| --- | --- |

e)

toteuttamalla toimia, jotta vammaiset henkilöt voisivat mahdollisimman pitkälle elää itsenäistä elämää, kuulua yhteisöön ja käyttää laadukkaita hoito- ja tukipalveluja;

| f) | vahvistamalla vammaiskysymysten valtavirtaistamista niiden toimien avulla, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet julkisten elinten velvoittamiseksi edistämään vammaisten yhdenvertaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

f)

vahvistamalla vammaiskysymysten valtavirtaistamista niiden toimien avulla, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet julkisten elinten velvoittamiseksi edistämään vammaisten yhdenvertaisia mahdollisuuksia;

| g) | jatkamalla jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten yhteisöjen tukemista laitoshoidosta luopumisessa, kun se tapahtuu vammaisten henkilöiden edun mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

jatkamalla jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten yhteisöjen tukemista laitoshoidosta luopumisessa, kun se tapahtuu vammaisten henkilöiden edun mukaisesti;

| h) | tarkastelemalla syrjinnän ja erityisesti vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumista koskevassa yhteisön nykyisessä lainsäädännössä mahdollisesti olevia aukkoja, ja pohtimaan asianmukaisia ja kohdennettuja ratkaisuja; |
| --- | --- |

h)

tarkastelemalla syrjinnän ja erityisesti vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumista koskevassa yhteisön nykyisessä lainsäädännössä mahdollisesti olevia aukkoja, ja pohtimaan asianmukaisia ja kohdennettuja ratkaisuja;

| i) | vahvistamalla sekä kansallisia että yhteisön tason valmiuksia asiaan liittyvien tietojen, myös tilastotietojen ja tutkimustietojen, keräämiseksi ja analysoimiseksi oikeusturvaa ja tietosuojaa koskevien säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

vahvistamalla sekä kansallisia että yhteisön tason valmiuksia asiaan liittyvien tietojen, myös tilastotietojen ja tutkimustietojen, keräämiseksi ja analysoimiseksi oikeusturvaa ja tietosuojaa koskevien säännösten mukaisesti;

| 2. | saavutettavuuden vammaisille seuraavan osalta:






  a) | saavutettavuuden parantaminen on edellytys riippumattomuudelle, osallisuudelle ja osallistumiselle, ja se antaa vammaisille henkilöille mahdollisuuden ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin; |
| --- | --- | --- |

2.

saavutettavuuden vammaisille seuraavan osalta:

a)

saavutettavuuden parantaminen on edellytys riippumattomuudelle, osallisuudelle ja osallistumiselle, ja se antaa vammaisille henkilöille mahdollisuuden ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin;

| b) | tehostamalla työmarkkinoille osallistumista joustavien työllistämisjärjestelyjen, tuetun työllistymisen, sosiaalitalouden, aktiivisen osallisuuden ja positiivisten erityistoimien, kuten tukipalvelujen, palkkatuen, työpaikkojen mukauttamisen, teknisten apuvälineiden ja henkilökohtaisen tuen, avulla luodaan parempia työllistymismahdollisuuksia kaikille vammaisille henkilöille ja myös parannetaan tuottavuutta; |
| --- | --- |

b)

tehostamalla työmarkkinoille osallistumista joustavien työllistämisjärjestelyjen, tuetun työllistymisen, sosiaalitalouden, aktiivisen osallisuuden ja positiivisten erityistoimien, kuten tukipalvelujen, palkkatuen, työpaikkojen mukauttamisen, teknisten apuvälineiden ja henkilökohtaisen tuen, avulla luodaan parempia työllistymismahdollisuuksia kaikille vammaisille henkilöille ja myös parannetaan tuottavuutta;

| c) | vammaisille henkilöille olisi tarjottava hyvät mahdollisuudet päästä koulutukseen, ja tarpeen mukaan olisi toteutettava erityistoimia, jotta vammaiset lapset voivat osallistua yleiseen koulutusjärjestelmään; |
| --- | --- |

c)

vammaisille henkilöille olisi tarjottava hyvät mahdollisuudet päästä koulutukseen, ja tarpeen mukaan olisi toteutettava erityistoimia, jotta vammaiset lapset voivat osallistua yleiseen koulutusjärjestelmään;

| d) | Rakennerahastojen, myös Euroopan sosiaalirahaston (ESR), käyttöä vammaisten työllistymisen, koulutuksen ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien tukemiseksi olisi edistettävä; |
| --- | --- |

d)

Rakennerahastojen, myös Euroopan sosiaalirahaston (ESR), käyttöä vammaisten työllistymisen, koulutuksen ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien tukemiseksi olisi edistettävä;

| e) | käynnissä olevaa työtä saavutettavuutta koskevien yhteisten eurooppalaisten normien kehittämiseksi olisi edistettävä ja niiden soveltamista julkisten hankintojen alalla olisi kannustettava; |
| --- | --- |

e)

käynnissä olevaa työtä saavutettavuutta koskevien yhteisten eurooppalaisten normien kehittämiseksi olisi edistettävä ja niiden soveltamista julkisten hankintojen alalla olisi kannustettava;

| f) | vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä mahdollisuuksia käyttää laadukkaita yleishyödyllisiä palveluja, kuten sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalveluja, olisi parannettava kehittämällä Euroopan laajuisia vapaaehtoisia laatujärjestelmiä; |
| --- | --- |

f)

vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä mahdollisuuksia käyttää laadukkaita yleishyödyllisiä palveluja, kuten sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalveluja, olisi parannettava kehittämällä Euroopan laajuisia vapaaehtoisia laatujärjestelmiä;

| g) | kaikkien kansalaisten osallistamista tietoyhteiskuntaan olisi edistettävä tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevan Riian julistuksen mukaisesti kehittämällä helppokäyttöistä tieto- ja viestintäteknologiaa ja vammaisille henkilöille tarkoitettujen teknisten apuvälineiden avulla; |
| --- | --- |

g)

kaikkien kansalaisten osallistamista tietoyhteiskuntaan olisi edistettävä tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevan Riian julistuksen mukaisesti kehittämällä helppokäyttöistä tieto- ja viestintäteknologiaa ja vammaisille henkilöille tarkoitettujen teknisten apuvälineiden avulla;

| h) | perustavaroiden, -palvelujen ja -infrastruktuurien saatavuutta olisi parannettava, jotta vammaisilla henkilöillä on mahdollisuus toimia kuluttajina; |
| --- | --- |

h)

perustavaroiden, -palvelujen ja -infrastruktuurien saatavuutta olisi parannettava, jotta vammaisilla henkilöillä on mahdollisuus toimia kuluttajina;

| i) | vammaisille henkilöille olisi mahdollisimman suuressa määrin taattava täydet oikeudet matkustajina, ja heidän oikeutensa olisi varmistettava edistämällä asiaan liittyvää eurooppalaista liikennealan lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

i)

vammaisille henkilöille olisi mahdollisimman suuressa määrin taattava täydet oikeudet matkustajina, ja heidän oikeutensa olisi varmistettava edistämällä asiaan liittyvää eurooppalaista liikennealan lainsäädäntöä;

| j) | vammaisten henkilöiden oikeutta yhteiskunnalliseen osallisuuteen olisi edistettävä, ja tarvittaessa olisi kannustettava hoitolaitosten korvaamista yhteisöllisillä vaihtoehdoilla; |
| --- | --- |

j)

vammaisten henkilöiden oikeutta yhteiskunnalliseen osallisuuteen olisi edistettävä, ja tarvittaessa olisi kannustettava hoitolaitosten korvaamista yhteisöllisillä vaihtoehdoilla;

| 3. | että aletaan kehittää eurooppalaista vammaisstrategiaa, joka on jatkoa nykyiselle vammaisuutta koskevalle eurooppalaiselle toimintasuunnitelmalle 2004–2010, muun muassa:






  a) | panemalla täytäntöön eurooppalainen toimintasuunnitelma 2008–2009; |
| --- | --- | --- |

3.

että aletaan kehittää eurooppalaista vammaisstrategiaa, joka on jatkoa nykyiselle vammaisuutta koskevalle eurooppalaiselle toimintasuunnitelmalle 2004–2010, muun muassa:

a)

panemalla täytäntöön eurooppalainen toimintasuunnitelma 2008–2009;

| b) | arvioimalla, miten kansallisissa toimissa on otettu huomioon Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden tekemät sitoumukset panna YK:n yleissopimus täysimääräisesti täytäntöön Euroopan tasolla, ja harkitsemalla johdonmukaisten ja vertailukelpoisten kansallisten tavoitteiden asettamista tätä varten; |
| --- | --- |

b)

arvioimalla, miten kansallisissa toimissa on otettu huomioon Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden tekemät sitoumukset panna YK:n yleissopimus täysimääräisesti täytäntöön Euroopan tasolla, ja harkitsemalla johdonmukaisten ja vertailukelpoisten kansallisten tavoitteiden asettamista tätä varten;

kehottavat Euroopan unionin toimielimiä:

jatkamaan pyrkimyksiään yhdenvertaisen kohtelun ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi kaikille työnhakijoille, vammaiset henkilöt mukaan luettuina. Lisäksi Euroopan unionin toimielimiä rohkaistaan parantamaan esteetöntä pääsyä omiin rakennuksiinsa ja tiloihinsa;

kehottavat vammaisia henkilöitä ja heidän järjestöjään:

| 1. | jatkamaan koordinointiaan vammaisten henkilöiden tarpeiden viestittämiseksi päättäjille ja politiikan vaihtoehtojen kartoittamiseksi ja analysoimiseksi; |
| --- | --- |

1.

jatkamaan koordinointiaan vammaisten henkilöiden tarpeiden viestittämiseksi päättäjille ja politiikan vaihtoehtojen kartoittamiseksi ja analysoimiseksi;

| 2. | osallistumaan vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja YK:n yleissopimuksen kehittämiseen ja täytäntöönpanoon yhdessä komission ja jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

2.

osallistumaan vammaisuutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja YK:n yleissopimuksen kehittämiseen ja täytäntöönpanoon yhdessä komission ja jäsenvaltioiden kanssa;

kehottavat kaikkia sidosryhmiä:

| 1. | käymään vuoropuhelua (erityisesti vammaisten henkilöiden ja heidän järjestöjensä, viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kesken) toistensa tarpeiden ymmärtämiseksi ja yhteisesti hyväksyttävien ratkaisujen löytämiseksi; |
| --- | --- |

1.

käymään vuoropuhelua (erityisesti vammaisten henkilöiden ja heidän järjestöjensä, viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kesken) toistensa tarpeiden ymmärtämiseksi ja yhteisesti hyväksyttävien ratkaisujen löytämiseksi;

| 2. | käyttämään vammaiskysymyksiä käsittelevään EU:n korkean tason työryhmään osallistumisen tarjoamia mahdollisuuksia jatkaa vammaiskysymysten valtavirtaistamista yhteisön politiikoissa; |
| --- | --- |

2.

käyttämään vammaiskysymyksiä käsittelevään EU:n korkean tason työryhmään osallistumisen tarjoamia mahdollisuuksia jatkaa vammaiskysymysten valtavirtaistamista yhteisön politiikoissa;

kehottavat tulevia puheenjohtajavaltioita:

vahvistamaan edelleen ihmisoikeuksiin perustuvaa eurooppalaista lähestymistapaa vammaisuuteen varmistamalla vammaisille henkilöille kattava sosiaalinen osallisuus ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien täysi toteutuminen ja ylläpitämällä tätä varten vuoropuhelua ja tiivistä yhteistyötä yhteisön, jäsenvaltioiden, vammaisten henkilöiden ja heidän järjestöjensä sekä muiden sidosryhmien kesken.

---

(1)  Direktiivi 2000/78/EY (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

(2)  EUVL C 308, 19.12.2007, s. 1.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1672/2006/EY, tehty 24. lokakuuta 2006, työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön ohjelman — Perustamisesta (EUVL L 315, 15.11.2006, s. 1).

---

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 75/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010 (2).

| (2) | Espanja on 12 viime vuoden ajan nauttinut pitkään jatkuneesta, keskimäärin 3,75 prosentin kasvusta, joka ylittää huomattavasti euroalueen (noin 2 prosentin) kasvun. Jatkuvasti alhaiset reaalikorot ja dynaaminen väestökehitys ovat ylläpitäneet vahvaa kotimaista kysyntää ja synnyttäneet uusia työpaikkoja, ja ne ovat myös kasvattaneet ennennäkemättömällä tavalla asuntomarkkinoita.
  Lisäksi peräkkäiset työmarkkinauudistukset vähensivät huomattavasti rakenteellista työttömyyttä. Samaan aikaan epätasapaino on lisääntynyt tai se jatkuu — esimerkiksi ulkoinen vaje on kasvanut ja inflaatioero euroalueeseen verrattuna — ja tuottavuus kasvaa edelleen hitaasti. Julkista taloutta on 1990-luvun puolivälistä alkaen vakautettu onnistuneesti menoperusteisesti, minkä ansiosta julkisen talouden rahoitusasema parani noin 6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen lähelle tasapainoa vuonna 2000 ja on ollut vuodesta 2005 alkaen reilusti ylijäämäinen. Veroista saatavat kokonaistulot ovat kasvaneet noin 4,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen 1990-luvun puolivälistä alkaen runsaasti veroja tuovan kasvumallin ansiosta. Väestön ikääntyminen voi tulevaisuudessa vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen pääasiassa eläkemenoista aiheutuvan yhä suuremman paineen vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Espanja on 12 viime vuoden ajan nauttinut pitkään jatkuneesta, keskimäärin 3,75 prosentin kasvusta, joka ylittää huomattavasti euroalueen (noin 2 prosentin) kasvun. Jatkuvasti alhaiset reaalikorot ja dynaaminen väestökehitys ovat ylläpitäneet vahvaa kotimaista kysyntää ja synnyttäneet uusia työpaikkoja, ja ne ovat myös kasvattaneet ennennäkemättömällä tavalla asuntomarkkinoita.

Lisäksi peräkkäiset työmarkkinauudistukset vähensivät huomattavasti rakenteellista työttömyyttä. Samaan aikaan epätasapaino on lisääntynyt tai se jatkuu — esimerkiksi ulkoinen vaje on kasvanut ja inflaatioero euroalueeseen verrattuna — ja tuottavuus kasvaa edelleen hitaasti. Julkista taloutta on 1990-luvun puolivälistä alkaen vakautettu onnistuneesti menoperusteisesti, minkä ansiosta julkisen talouden rahoitusasema parani noin 6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen lähelle tasapainoa vuonna 2000 ja on ollut vuodesta 2005 alkaen reilusti ylijäämäinen. Veroista saatavat kokonaistulot ovat kasvaneet noin 4,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen 1990-luvun puolivälistä alkaen runsaasti veroja tuovan kasvumallin ansiosta. Väestön ikääntyminen voi tulevaisuudessa vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen pääasiassa eläkemenoista aiheutuvan yhä suuremman paineen vuoksi.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 3,8 prosentista keskimäärin 3,1 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3) tämä skenaario näyttää suotuisalta koko ohjelmakauden ajan. Vuonna 2008 inflaatiopaineiden, alhaisempien kasvuodotusten ja asuntomarkkinoiden kehityksen odotetaan vaikuttavan käytettävissä oleviin tuloihin ja viittaavan ohjelmassa ennakoitua hitaampaan BKT:n kasvuun. Myös ohjelmassa esitetty kasvurakenne on suotuisa erityisesti asuntorakentamisen sopeutusuran osalta. Vaikka ohjelmassa odotetaan asuntoinvestointien hidastumista, komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan alan supistuminen, joka alkaa jo vuonna 2008, merkitsee kokonaisinvestointien taantumista vuonna 2009. Alhaisemman tuonnin vuoksi nettoviennin vaikutus kasvuun saattaisi kuitenkin parantua ohjelmaan verrattuna. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta elintarvikkeiden ja öljyn viimeisimpien hintatietojen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 3,8 prosentista keskimäärin 3,1 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3) tämä skenaario näyttää suotuisalta koko ohjelmakauden ajan. Vuonna 2008 inflaatiopaineiden, alhaisempien kasvuodotusten ja asuntomarkkinoiden kehityksen odotetaan vaikuttavan käytettävissä oleviin tuloihin ja viittaavan ohjelmassa ennakoitua hitaampaan BKT:n kasvuun. Myös ohjelmassa esitetty kasvurakenne on suotuisa erityisesti asuntorakentamisen sopeutusuran osalta. Vaikka ohjelmassa odotetaan asuntoinvestointien hidastumista, komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan alan supistuminen, joka alkaa jo vuonna 2008, merkitsee kokonaisinvestointien taantumista vuonna 2009. Alhaisemman tuonnin vuoksi nettoviennin vaikutus kasvuun saattaisi kuitenkin parantua ohjelmaan verrattuna. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta elintarvikkeiden ja öljyn viimeisimpien hintatietojen perusteella.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoitteeksi oli asetettu 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Puolet erosta voidaan selittää vuoden 2006 positiivisella perusvaikutuksella. Toinen puoli johtuu tulojen suunniteltua suuremmasta kasvusta vuonna 2007, mitä kuitenkin osittain syö budjetoitua suurempi menojen kasvu. Tuoreiden tietojen mukaan lopullinen toteutuma saattaa olla parempi, yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, koska varsinkin välittömistä veroista saatavat tulot olivat vuonna 2007 odotettua suuremmat, mikä johtuu yritysten voittojen huomattavasta kasvusta. Vuoden 2006 odotettua parempi julkisen talouden toteutuma käytettiin vuoden 2006 lopussa tarkistetussa vakausohjelmassa asetettuja julkisen talouden tavoitteita kunnianhimoisempien tavoitteiden saavuttamiseen, vaikka eräät kunnalliset ja alueelliset menot ylittyivätkin. Neuvosto panee merkille, että talousarvion toteutus vuonna 2007 vastasi pitkälti euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoitteeksi oli asetettu 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Puolet erosta voidaan selittää vuoden 2006 positiivisella perusvaikutuksella. Toinen puoli johtuu tulojen suunniteltua suuremmasta kasvusta vuonna 2007, mitä kuitenkin osittain syö budjetoitua suurempi menojen kasvu. Tuoreiden tietojen mukaan lopullinen toteutuma saattaa olla parempi, yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, koska varsinkin välittömistä veroista saatavat tulot olivat vuonna 2007 odotettua suuremmat, mikä johtuu yritysten voittojen huomattavasta kasvusta. Vuoden 2006 odotettua parempi julkisen talouden toteutuma käytettiin vuoden 2006 lopussa tarkistetussa vakausohjelmassa asetettuja julkisen talouden tavoitteita kunnianhimoisempien tavoitteiden saavuttamiseen, vaikka eräät kunnalliset ja alueelliset menot ylittyivätkin. Neuvosto panee merkille, että talousarvion toteutus vuonna 2007 vastasi pitkälti euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja.

| (5) | Yleisenä tavoitteena on makrotalouden ja julkisen talouden vakauden säilyttäminen, ja uusimmassa tarkistetussa vakausohjelmassa pyritään noudattamaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa (suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) reilulla marginaalilla. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 1,8 prosentista suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttiin vuonna 2008 ja säilyvän tämän jälkeen vakaana. Heikkeneminen vuonna 2008 johtuu menosuhteen hienoisesta kasvusta ja tulosuhteen laskusta 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Välittömien verojen odotetaan laskevan 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 pienemmän talouskasvun ja vuoden 2007 verouudistuksen vaikutusten vuoksi. Vuoden 2008 jälkeen tulo- ja menoerien odotetaan pysyttelevän pitkälti vakaina. Perusjäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 arvioidusta 3,4 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 2,7 prosenttiin vuonna 2008 ja säilyvän tämän jälkeen varsin vakaana. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän hieman vuoden 2007 2,25 prosentista 1,75 prosenttiin vuonna 2008 ja paranevan noin 2 prosenttiin vuosina 2009 ja 2010. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tarkistetussa ohjelmassa asetetaan vuoden 2007 odotettua paremman tuloksen perusteella jonkin verran suuremmat tavoitteet vuosiksi 2008 ja 2009 makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana. |
| --- | --- |

(5)

Yleisenä tavoitteena on makrotalouden ja julkisen talouden vakauden säilyttäminen, ja uusimmassa tarkistetussa vakausohjelmassa pyritään noudattamaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa (suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) reilulla marginaalilla. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 1,8 prosentista suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttiin vuonna 2008 ja säilyvän tämän jälkeen vakaana. Heikkeneminen vuonna 2008 johtuu menosuhteen hienoisesta kasvusta ja tulosuhteen laskusta 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Välittömien verojen odotetaan laskevan 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 pienemmän talouskasvun ja vuoden 2007 verouudistuksen vaikutusten vuoksi. Vuoden 2008 jälkeen tulo- ja menoerien odotetaan pysyttelevän pitkälti vakaina. Perusjäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 arvioidusta 3,4 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 2,7 prosenttiin vuonna 2008 ja säilyvän tämän jälkeen varsin vakaana. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän hieman vuoden 2007 2,25 prosentista 1,75 prosenttiin vuonna 2008 ja paranevan noin 2 prosenttiin vuosina 2009 ja 2010. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tarkistetussa ohjelmassa asetetaan vuoden 2007 odotettua paremman tuloksen perusteella jonkin verran suuremmat tavoitteet vuosiksi 2008 ja 2009 makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008, mutta toteutuma voi olla ennakoitua heikompi vuosina 2009 ja 2010. Erityisesti vuonna 2008 mahdollisesti hitaamman talouskasvun vaikutus kompensoituu pitkälti ohjelmassa arvioitua suurempien vuoden 2007 tulojen aiheuttamalla positiivisella perusvaikutuksella. Vuosien 2009 ja 2010 suotuisat makrotalouden oletukset eivät kuitenkaan kompensoidu muilla tekijöillä, mikä viittaa pienempien julkisen talouden ylijäämien riskiin. Varsinkin verokertymäennusteet voivat osoittautua optimistisiksi yritysten pienempien voittojen ja asuntomarkkinoiden vuoksi. Toisaalta Espanjan saavutukset julkisen talouden vakauttamiseksi ovat hyvät. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008, mutta toteutuma voi olla ennakoitua heikompi vuosina 2009 ja 2010. Erityisesti vuonna 2008 mahdollisesti hitaamman talouskasvun vaikutus kompensoituu pitkälti ohjelmassa arvioitua suurempien vuoden 2007 tulojen aiheuttamalla positiivisella perusvaikutuksella. Vuosien 2009 ja 2010 suotuisat makrotalouden oletukset eivät kuitenkaan kompensoidu muilla tekijöillä, mikä viittaa pienempien julkisen talouden ylijäämien riskiin. Varsinkin verokertymäennusteet voivat osoittautua optimistisiksi yritysten pienempien voittojen ja asuntomarkkinoiden vuoksi. Toisaalta Espanjan saavutukset julkisen talouden vakauttamiseksi ovat hyvät.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni huomattavalla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Tarkistetun ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta koko ohjelmakauden ajan. Neuvosto panee merkille, että se vastaa myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja vuodeksi 2008. Rakenteellisen ylijäämän ennustetun heikkenemisen vuonna 2008 ei voida katsoa merkitsevän myötäsyklistä viritystä, vaan heijastavan osittain talouden hidastumisesta ja asuntomarkkinoiden kasvun hiljenemisestä johtuvaa verotulojen pienenemistä prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni huomattavalla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Tarkistetun ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta koko ohjelmakauden ajan. Neuvosto panee merkille, että se vastaa myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja vuodeksi 2008. Rakenteellisen ylijäämän ennustetun heikkenemisen vuonna 2008 ei voida katsoa merkitsevän myötäsyklistä viritystä, vaan heijastavan osittain talouden hidastumisesta ja asuntomarkkinoiden kasvun hiljenemisestä johtuvaa verotulojen pienenemistä prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen.

| (8) | Espanjan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin, mihin vaikuttaa ensisijassa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka näkyy vahvana perusylijäämänä sekä alhaisena ja edelleen alenevana velkasuhteena, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan kokonaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Espanjan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin, mihin vaikuttaa ensisijassa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka näkyy vahvana perusylijäämänä sekä alhaisena ja edelleen alenevana velkasuhteena, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan kokonaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Erityisesti tarkistettu ohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, ja riittävät tiedot siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia aiheutuu joistakin kansallisessa uudistusohjelmassa kaavailluista uudistuksista (esimerkiksi T&K, koulutus ja infrastruktuurit). |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Erityisesti tarkistettu ohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, ja riittävät tiedot siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia aiheutuu joistakin kansallisessa uudistusohjelmassa kaavailluista uudistuksista (esimerkiksi T&K, koulutus ja infrastruktuurit).

| (10) | Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuja euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja finanssipolitiikan alalla. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuja euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja finanssipolitiikan alalla.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelma sisältää lähes kaikki vaaditut tiedot ja siitä puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelma sisältää lähes kaikki vaaditut tiedot ja siitä puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä todetaan, että julkisen talouden rahoitusasema on vakaa keskipitkällä aikavälillä, suuri julkisen talouden ylijäämä ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen ja velkasuhde on suhteellisen alhainen. Ottaen huomioon suotuisat talouskasvunäkymät ja asuntomarkkinoiden voimakkaan kasvun päättyminen arviot valtion tuloista voivat kuitenkin osoittautua korkeahkoiksi. Tässä yhteydessä on arvioitava huolellisesti sitä, kuinka jatkuvat veroleikkaukset ja/tai menolisäykset vaikuttavat julkisen talouden rahoitusasemaan, jotta voidaan säilyttää julkisen talouden vahva asema ja varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, johon liittyy keskisuuri riski. Talouden kitkattoman sopeutuksen tukemiseksi on tärkeää kehittää tuottavuutta parantavia menoeriä, kuten T&K:ta, infrastruktuuria ja koulutusta, ottaen huomioon suuri ulkoinen epätasapaino, asuntomarkkinoiden supistuminen ja euroalueeseen nähden oleva inflaatioero.

Edellä olevan arvion perusteella Espanjaa kehotetaan vahvan julkisen talouden aseman säilyttämisen ohella parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä entisestään toteuttamalla lisätoimenpiteitä, joilla ikääntymisen tulevaa vaikutusta meno-ohjelmiin hillitään.

Espanjaa kehotetaan myös noudattamaan paremmin käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmien esittämiselle vahvistettua määräaikaa.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2007 (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2007

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

KOM marraskuu 2007

3,9

3,8

3,0

2,3

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

3,8

3,4

3,3

3,3

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2007 (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

KOM marraskuu 2007

3,6

2,6

2,9

2,7

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006 (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

KOM marraskuu 2007

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

KOM marraskuu 2007

1,8

1,8

1,2

0,6

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,4

1,0

0,9

0,9

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

KOM marraskuu 2007

3,5

3,4

2,7

2,1

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

3,0

2,5

2,3

2,2

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM marraskuu 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM marraskuu 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

KOM marraskuu 2007

39,7

36,3

34,6

33,0

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

39,7

36,6

34,3

32,2

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin yli kolme viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Arvioinnissa otetaan myös huomioon komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.

(4)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti taulukossa 1 b (hintakehitys) 3 kohta (YKHI), taulukossa 1 c (työmarkkinakehitys) kohta 6 (palkansaajakorvaukset) ja tiedot menojen toimintoperusteisesta luokituksesta.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,5 prosenttia vuonna 2006, 3,7 prosenttia vuonna 2007, 3,4 prosenttia vuonna 2008 ja 3,2 prosenttia vuonna 2009.

(7)  Uusimpaan ohjelmaan eikä komission yksiköiden syksyn talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Yksityisen kulutuksen deflaattori.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/9

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 75/03)

Komissio päätti 7. maaliskuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5037. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5037. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/10

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008,

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan uusien jäsenten nimittämisestä ja jäsenten nimittämisestä eroavien tilalle

(2008/C 75/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon ehdokasluettelot, jotka komissio on toimittanut neuvostolle työntekijöiden ja työnantajien edustajista,

sekä katsoo, että

| (1) | Neuvosto nimitti 18 päivänä syyskuuta 2006 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenet 18 päivänä syyskuuta 2006 alkavaksi ja 17 päivänä syyskuuta 2009 päättyväksi toimikaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto nimitti 18 päivänä syyskuuta 2006 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenet 18 päivänä syyskuuta 2006 alkavaksi ja 17 päivänä syyskuuta 2009 päättyväksi toimikaudeksi.

| (2) | Kehittämiskeskuksen johtokunnan työtekijäjärjestöjen edustajien ryhmässä on vapautunut kolme jäsenen paikkaa Mar Rodrigues Torresin, Jeff Maesin ja Jean-Claude Quentinin erottua. |
| --- | --- |

(2)

Kehittämiskeskuksen johtokunnan työtekijäjärjestöjen edustajien ryhmässä on vapautunut kolme jäsenen paikkaa Mar Rodrigues Torresin, Jeff Maesin ja Jean-Claude Quentinin erottua.

| (3) | Kehittämiskeskuksen johtokunnan työantajajärjestöjen edustajien ryhmässä on vapautunut kolme jäsenen paikkaa George Pantelidesin, Samo Hribar-Milicin ja Anthony Thompsonin erottua, |
| --- | --- |

(3)

Kehittämiskeskuksen johtokunnan työantajajärjestöjen edustajien ryhmässä on vapautunut kolme jäsenen paikkaa George Pantelidesin, Samo Hribar-Milicin ja Anthony Thompsonin erottua,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 17 päivään syyskuuta 2009:

I   TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

| Espanja | Luz Blanca COSIO ALMEIRA
  UGT Spain |
| --- | --- |
| Belgia | Mieke DE RAEDEMAECKER
  FGTB |
| Ranska | Stéphane LARDY
  Force Ouvrière |

Espanja

Luz Blanca COSIO ALMEIRA

UGT Spain

Belgia

Mieke DE RAEDEMAECKER

FGTB

Ranska

Stéphane LARDY

Force Ouvrière

II   TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

| Kypros | Michael PILIKOS
  Cyprus Employers and Industrialists Federation (OEB) |
| --- | --- |
| Slovenia | Anze HIRSL
  Employers' Association of Slovenia (ZDS) |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Richard WAINER
  Confederation of British Industry (CBI) |

Kypros

Michael PILIKOS

Cyprus Employers and Industrialists Federation (OEB)

Slovenia

Anze HIRSL

Employers' Association of Slovenia (ZDS)

Yhdistynyt kuningaskunta

Richard WAINER

Confederation of British Industry (CBI)

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

I. JARC

---

(1)  EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2051/2004 (EUVL L 355, 1.12.2004, s. 1).

1

(2)  EUVL C 240, 5.10.2006, s. 1.

2

---

Komissio

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/12

---

Euron kurssi (1)

25. maaliskuuta 2008

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5569 |
| JPY | Japanin jeniä | 155,90 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4597 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,78105 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4190 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5728 |
| ISK | Islannin kruunua | 118,15 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0865 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,455 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 256,49 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6965 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,5310 |
| RON | Romanian leuta | 3,7165 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,663 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9409 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7036 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5870 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,1126 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9376 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1527 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 522,65 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,5875 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,9680 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2602 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 300,13 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9782 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,425 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,8680 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,042 |
| BRL | Brasilian real | 2,7034 |
| MXN | Meksikon peso | 16,6464 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5569

JPY

Japanin jeniä

155,90

DKK

Tanskan kruunua

7,4597

GBP

Englannin puntaa

0,78105

SEK

Ruotsin kruunua

9,4190

CHF

Sveitsin frangia

1,5728

ISK

Islannin kruunua

118,15

NOK

Norjan kruunua

8,0865

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,455

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

256,49

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6965

PLN

Puolan zlotya

3,5310

RON

Romanian leuta

3,7165

SKK

Slovakian korunaa

32,663

TRY

Turkin liiraa

1,9409

AUD

Australian dollaria

1,7036

CAD

Kanadan dollaria

1,5870

HKD

Hongkongin dollaria

12,1126

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9376

SGD

Singaporin dollaria

2,1527

KRW

Etelä-Korean wonia

1 522,65

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,5875

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,9680

HRK

Kroatian kunaa

7,2602

IDR

Indonesian rupiaa

14 300,13

MYR

Malesian ringgitiä

4,9782

PHP

Filippiinien pesoa

64,425

RUB

Venäjän ruplaa

36,8680

THB

Thaimaan bahtia

49,042

BRL

Brasilian real

2,7034

MXN

Meksikon peso

16,6464

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/13

---

Euron kurssi (1)

20. maaliskuuta 2008

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5423 |
| JPY | Japanin jeniä | 153,2 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4598 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,7783 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4121 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5632 |
| ISK | Islannin kruunua | 121,56 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1178 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,491 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 258,19 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6963 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,5368 |
| RON | Romanian leuta | 3,731 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,774 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9237 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7087 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5817 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,9983 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9458 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1427 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 557,11 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,5545 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,8757 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,261 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 243,14 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9014 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,697 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,728 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,313 |
| BRL | Brasilian real | 2,6853 |
| MXN | Meksikon peso | 16,5373 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5423

JPY

Japanin jeniä

153,2

DKK

Tanskan kruunua

7,4598

GBP

Englannin puntaa

0,7783

SEK

Ruotsin kruunua

9,4121

CHF

Sveitsin frangia

1,5632

ISK

Islannin kruunua

121,56

NOK

Norjan kruunua

8,1178

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,491

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

258,19

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6963

PLN

Puolan zlotya

3,5368

RON

Romanian leuta

3,731

SKK

Slovakian korunaa

32,774

TRY

Turkin liiraa

1,9237

AUD

Australian dollaria

1,7087

CAD

Kanadan dollaria

1,5817

HKD

Hongkongin dollaria

11,9983

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9458

SGD

Singaporin dollaria

2,1427

KRW

Etelä-Korean wonia

1 557,11

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,5545

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,8757

HRK

Kroatian kunaa

7,261

IDR

Indonesian rupiaa

14 243,14

MYR

Malesian ringgitiä

4,9014

PHP

Filippiinien pesoa

63,697

RUB

Venäjän ruplaa

36,728

THB

Thaimaan bahtia

48,313

BRL

Brasilian real

2,6853

MXN

Meksikon peso

16,5373

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/14

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean 423. kokouksessaan 9. helmikuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat

(2008/C 75/07)

| 1. | Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission päätösluonnoksessa esitettyyn arvioon tuotteesta ja sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen maantieteellisestä laajuudesta. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission päätösluonnoksessa esitettyyn arvioon tuotteesta ja sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen maantieteellisestä laajuudesta.

| 2. | Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission esittämään tosiseikkoihin perustuvaan oikeudelliseen arvioon, jonka mukaan kyseessä ovat perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission esittämään tosiseikkoihin perustuvaan oikeudelliseen arvioon, jonka mukaan kyseessä ovat perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat.

| 3. | Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan rikkomiset muodostavat neljä monitahoista ja jatkuvaa rikkomista. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan rikkomiset muodostavat neljä monitahoista ja jatkuvaa rikkomista.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tarkoituksena ja/tai vaikutuksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen yhteismarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tarkoituksena ja/tai vaikutuksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen yhteismarkkinoilla.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat ovat vaikuttaneet tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat ovat vaikuttaneet tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission päätösluonnoksen kanssa yrityksistä, joille päätös on osoitettu. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission päätösluonnoksen kanssa yrityksistä, joille päätös on osoitettu.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa rikkomisten kestosta ja vanhentumisaikojen soveltamisesta. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa rikkomisten kestosta ja vanhentumisaikojen soveltamisesta.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa sakkojen laskentamenetelmästä. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa sakkojen laskentamenetelmästä.

| 9. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 10. | Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon kaikki muut keskustelussa esiin tuodut seikat. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon kaikki muut keskustelussa esiin tuodut seikat.

---

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/15

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus menettelystä asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 75/08)

Päätösluonnoksen perusteella voidaan todeta seuraavaa:

Yhteenveto asiasta

Nyt tarkasteltava asia pantiin vireille niiden tietojen perusteella, joita komissio sai kesällä 2003 eräältä tietolähteeltä neljän suuren Euroopan unionissa toimivan hissien ja liukuportaiden valmistajan kartellitoiminnasta.

Tammikuusta 2004 alkaen tehtiin asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdan mukaisia tarkastuksia useissa maissa, aluksi Belgiassa ja Saksassa, ja sittemmin Luxemburgissa ja Alankomaissa. Näistä tarkastuksista sekä monista hakemuksista, joita tehtiin sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelliasioissa annetun komission tiedonannon perusteella, komissio sai todisteita, joiden mukaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa oli rikottu sopimuksilla ja yhdenmukaistetuilla menettelytavoilla. Yritykset, joille päätösluonnos on osoitettu, eivät ole kiistäneet väitetiedoksiannossa esitettyjä tosiseikkoja sellaisenaan.

Menettelyn aloittaminen, tutustuminen asiakirja-aineistoon, luopuminen oikeudesta suulliseen kuulemiseen

Komissio antoi 7. lokakuuta 2005 väitetiedoksiannon seuraaville yrityksille: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (jäljempänä yhdessä ’KONE’), NV OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L., General Technic S.A.R.L., Otis BV, Otis Elevator Company (jäljempänä yhdessä ’OTIS’), Schindler S.A./NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.A.R.L., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (jäljempänä yhdessä ’Schindler’), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp AG (jäljempänä yhdessä ’ThyssenKrupp’), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation ja kaksi muuta yritystä.

Yrityksillä oli käytettävissään komission tutkimusaineisto DVD-levyinä. Sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä hakeneiden yritysten antamiin suullisiin lausuntoihin liittyviin asiakirjoihin annettiin mahdollisuus tutustua komission tiloissa.

Kaikki yritykset, joille väitetiedoksianto osoitettiin, toimittivat kirjallisia huomautuksia vastauksena komission esittämiin väitteisiin.

Koska yksikään väitetiedoksiannon saanut yritys ei pyytänyt suullista kuulemista, sitä ei järjestetty tässä asiassa.

Tärkeimmät osapuolten esittämät menettelyä koskevat kysymykset

Päätösluonnokseen johtaneen menettelyn aikana otettiin esille useita menettelyyn liittyviä kysymyksiä, erityisesti seuraavat:

| — | Väitetiedoksiantoon vastaamisen määräaika
  Useimmat yritykset, joille väitetiedoksianto oli osoitettu, pyysivät väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetetun määräajan pidentämistä (kaksi kuukautta DVD-tiedoston vastaanottamispäivästä). Asetin kyseisille yrityksille uudet määräajat, jotka vaihtelivat 21 päivästä helmikuuta27 päivään helmikuuta 2006, yksittäisissä pyynnöissä esitettyjen perusteluiden asianmukaisuuden perusteella. |
| --- | --- |

—

Väitetiedoksiantoon vastaamisen määräaika

Useimmat yritykset, joille väitetiedoksianto oli osoitettu, pyysivät väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetetun määräajan pidentämistä (kaksi kuukautta DVD-tiedoston vastaanottamispäivästä). Asetin kyseisille yrityksille uudet määräajat, jotka vaihtelivat 21 päivästä helmikuuta27 päivään helmikuuta 2006, yksittäisissä pyynnöissä esitettyjen perusteluiden asianmukaisuuden perusteella.

| — | Yhden yhdistetyn väitetiedoksiannon laatiminen ja komission asiakirja-aineiston järjestäminen
  Asiaa käsitellyt komission yksikkö päätti lähettää kaikille asianomaisille yrityksille yhden yhdistetyn väitetiedoksiannon, jossa oli kaikkia tutkinnan kattamia maita koskevat jaksot riippumatta siitä, osallistuiko yritys kartelliin kaikissa kyseisissä maissa tai menettelytavoissa. Lisäksi komissio päätti myöntää kaikille yrityksille, joille väitetiedoksianto oli osoitettu, mahdollisuuden tutustua kyseisiä maita tai menettelytapoja koskevaan asiakirja-aineistoon kokonaisuudessaan (liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta). Osapuolet saivat esittää näkemyksensä kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle ennen kuin lupa tutustua aineistoon annettiin tällä perusteella.
  United Technologies Corporation, Schindler, OTIS ja ThyssenKrupp väittivät, että komission olisi pitänyt lähettää yrityksille erilaiset ja erilliset väitetiedoksiannot sen mukaan, miten ne olivat osallistuneet eri kansallisiin kartelleihin. Niiden mukaan komission olisi pitänyt järjestää asiakirja-aineisto toisella tavalla, sillä komissio oli väittänyt, että kyse oli erillisistä kansallisista rikkomista, ei Euroopan laajuisesta kartellista. Nämä yritykset katsoivat, että yritysten, joiden väitettiin osallistuneen rikkomiseen vain yhdessä maassa, olisi saatava tutustua vain kyseistä maata koskeviin asiakirjoihin. Ne katsoivat myös, että yrityksillä, joille väitetiedoksianto oli osoitettu ja jotka olivat osallistuneet kartelliin toisessa maassa, ei ollut oikeutettua etua tutustua kaikkiin komission asiakirja-aineistossa olleisiin asiakirjoihin. Muut osapuolet olivat eri mieltä.
  Vastauksena totesin, että kyseisellä komission yksiköllä on tiettyä harkinnanvaraa päättäessään tutkia mielestään toisiinsa liittyviä rikkomisia yhdessä. Ilmoitin osapuolille, että jos kyseinen komission yksikkö oli objektiivisista syistä katsonut, että kattavan ja perusteellisen analyysin tekeminen tutkittavasta kilpailunvastaisesta toiminnasta edellyttää eri maantieteellisten markkinoiden tutkimista samanaikaisesti, olin valmis hyväksymään tämän näkemyksen. Tutkittuani huolellisesti tapaa, jolla tutkimus oli tehty, väitettyjen rikkomisten luonnetta ja asianomaisia yrityksiä, katsoin, että oli riittäviä syitä olettaa, että eri markkinoita koskevat väitetyt rikkomiset liittyivät riittävästi toisiinsa, jotta niitä voitaisiin tutkia yhdessä. Varsinkin asiaan liittyvien erityistekijöiden perusteella katsoin, että kyseinen komission yksikkö oli toiminut asianmukaisesti suorittaessaan yhteisen tutkinnan sen jälkeen, kun se oli päätellyt alustavasti, että tarkasteltavat rikkomiset muodostivat neljä erillistä kansallista kartellia.
  Asiakirja-aineistoon tutustumisen osalta katson, että EY:n kilpailuoikeus ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntö varmistavat riittävästi yritysten luottamuksellisten tietojen suojan. Vakuutin yrityksille, että kaikille niiden toimittamille tiedoille, joiden julkistaminen aiheuttaisi niille huomattavaa ja vakavaa haittaa, myönnettäisiin erityinen suoja hallinnollisen menettelyn aikana. Tätä periaatetta noudatettiin nyt tarkasteltavassa asiassa. |
| --- | --- |

—

Yhden yhdistetyn väitetiedoksiannon laatiminen ja komission asiakirja-aineiston järjestäminen

Asiaa käsitellyt komission yksikkö päätti lähettää kaikille asianomaisille yrityksille yhden yhdistetyn väitetiedoksiannon, jossa oli kaikkia tutkinnan kattamia maita koskevat jaksot riippumatta siitä, osallistuiko yritys kartelliin kaikissa kyseisissä maissa tai menettelytavoissa. Lisäksi komissio päätti myöntää kaikille yrityksille, joille väitetiedoksianto oli osoitettu, mahdollisuuden tutustua kyseisiä maita tai menettelytapoja koskevaan asiakirja-aineistoon kokonaisuudessaan (liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta). Osapuolet saivat esittää näkemyksensä kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle ennen kuin lupa tutustua aineistoon annettiin tällä perusteella.

United Technologies Corporation, Schindler, OTIS ja ThyssenKrupp väittivät, että komission olisi pitänyt lähettää yrityksille erilaiset ja erilliset väitetiedoksiannot sen mukaan, miten ne olivat osallistuneet eri kansallisiin kartelleihin. Niiden mukaan komission olisi pitänyt järjestää asiakirja-aineisto toisella tavalla, sillä komissio oli väittänyt, että kyse oli erillisistä kansallisista rikkomista, ei Euroopan laajuisesta kartellista. Nämä yritykset katsoivat, että yritysten, joiden väitettiin osallistuneen rikkomiseen vain yhdessä maassa, olisi saatava tutustua vain kyseistä maata koskeviin asiakirjoihin. Ne katsoivat myös, että yrityksillä, joille väitetiedoksianto oli osoitettu ja jotka olivat osallistuneet kartelliin toisessa maassa, ei ollut oikeutettua etua tutustua kaikkiin komission asiakirja-aineistossa olleisiin asiakirjoihin. Muut osapuolet olivat eri mieltä.

Vastauksena totesin, että kyseisellä komission yksiköllä on tiettyä harkinnanvaraa päättäessään tutkia mielestään toisiinsa liittyviä rikkomisia yhdessä. Ilmoitin osapuolille, että jos kyseinen komission yksikkö oli objektiivisista syistä katsonut, että kattavan ja perusteellisen analyysin tekeminen tutkittavasta kilpailunvastaisesta toiminnasta edellyttää eri maantieteellisten markkinoiden tutkimista samanaikaisesti, olin valmis hyväksymään tämän näkemyksen. Tutkittuani huolellisesti tapaa, jolla tutkimus oli tehty, väitettyjen rikkomisten luonnetta ja asianomaisia yrityksiä, katsoin, että oli riittäviä syitä olettaa, että eri markkinoita koskevat väitetyt rikkomiset liittyivät riittävästi toisiinsa, jotta niitä voitaisiin tutkia yhdessä. Varsinkin asiaan liittyvien erityistekijöiden perusteella katsoin, että kyseinen komission yksikkö oli toiminut asianmukaisesti suorittaessaan yhteisen tutkinnan sen jälkeen, kun se oli päätellyt alustavasti, että tarkasteltavat rikkomiset muodostivat neljä erillistä kansallista kartellia.

Asiakirja-aineistoon tutustumisen osalta katson, että EY:n kilpailuoikeus ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntö varmistavat riittävästi yritysten luottamuksellisten tietojen suojan. Vakuutin yrityksille, että kaikille niiden toimittamille tiedoille, joiden julkistaminen aiheuttaisi niille huomattavaa ja vakavaa haittaa, myönnettäisiin erityinen suoja hallinnollisen menettelyn aikana. Tätä periaatetta noudatettiin nyt tarkasteltavassa asiassa.

| — | Tutustuminen lisäasiakirjoihin

  KONE pyysi mahdollisuutta tutustua lisäasiakirjoihin, kuten kattavampaan yhteenvetoon tietojen toimittajan lausunnosta, jonka perusteella komissio oli aloittanut tarkastukset, sekä komission sisäiseen asiakirjaan, joka liittyi Saksassa suoritettujen tarkastusten valmisteluihin. Näitä asiakirjoja pyydettiin sen osoittamiseksi, että yritykselle olisi myönnettävä täysi vapautus sakoista sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun komission tiedonannon nojalla.
  Tietojen toimittajan lausunnon osalta komissio on velvollinen suojelemaan tietolähteiden henkilöllisyyttä niihin suunnattujen vastatoimien ehkäisemiseksi (1). Erityisesti tutkittaessa vaikutusvaltaisia yrityksiä, joiden epäillään syyllistyneen kilpailuoikeuden rikkomiseen, komissiolla on velvollisuus suojella tietolähteitä jyrkiltä reaktioilta, joita saatettaisiin kohdistaa niitä vastaan, jos niiden henkilöllisyys paljastuisi. Vaikka katsoin, että lausunnossa oli muutamia kappaleita, jotka mielestäni voitiin antaa KONEen tutustuttavaksi ilman vaaraa tietolähteen henkilöllisyyden paljastumisesta ja jotka annettiinkin tutustuttavaksi, vahvistin muilta osin komission yksikön tekemän päätöksen olla myöntämättä mahdollisuutta tutustua tietolähteen lausuntoon tässä asiassa.
  Sisäisiä asiakirjoja koskevan pyynnön osalta voidaan todeta, että komission sisäiset asiakirjat ovat periaatteessa luottamuksellisia oikeuskäytännön ja asiakirja-aineistoon tutustumista koskevan komission tiedonannon mukaan. Katsoin, että pelkästään yrityksen väite siitä, että sisäiset asiakirjat voisivat olla hyödyllisiä puolustusta valmisteltaessa, ei voi olla riittävä peruste luomaan komissiolle velvollisuutta antaa kyseiset asiakirjat tutustuttavaksi. Muussa tapauksessa tällaisten sisäisten tietojen luottamuksellisuutta koskeva sääntö kumottaisiin ja se horjuttaisi suuresti oikeutettua etua pitää komission sisäiset päätelmät salaisina. Katson, että komission yksiköiden on itse todennettava ja perustellusta pyynnöstä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on tarkastettava, sisältävätkö komission sisäiset asiakirjat sellaisia tosiseikkoja koskevia todisteita, jotka saattaisivat olla korvaamattomia osapuolen puolustautumisen kannalta. Todennettuani asian katsoin, että näin ei ollut tässä tapauksessa. Sen vuoksi mahdollisuutta tutustua asiakirjoihin ei myönnetty. |
| --- | --- |

—

Tutustuminen lisäasiakirjoihin

KONE pyysi mahdollisuutta tutustua lisäasiakirjoihin, kuten kattavampaan yhteenvetoon tietojen toimittajan lausunnosta, jonka perusteella komissio oli aloittanut tarkastukset, sekä komission sisäiseen asiakirjaan, joka liittyi Saksassa suoritettujen tarkastusten valmisteluihin. Näitä asiakirjoja pyydettiin sen osoittamiseksi, että yritykselle olisi myönnettävä täysi vapautus sakoista sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun komission tiedonannon nojalla.

Tietojen toimittajan lausunnon osalta komissio on velvollinen suojelemaan tietolähteiden henkilöllisyyttä niihin suunnattujen vastatoimien ehkäisemiseksi (1). Erityisesti tutkittaessa vaikutusvaltaisia yrityksiä, joiden epäillään syyllistyneen kilpailuoikeuden rikkomiseen, komissiolla on velvollisuus suojella tietolähteitä jyrkiltä reaktioilta, joita saatettaisiin kohdistaa niitä vastaan, jos niiden henkilöllisyys paljastuisi. Vaikka katsoin, että lausunnossa oli muutamia kappaleita, jotka mielestäni voitiin antaa KONEen tutustuttavaksi ilman vaaraa tietolähteen henkilöllisyyden paljastumisesta ja jotka annettiinkin tutustuttavaksi, vahvistin muilta osin komission yksikön tekemän päätöksen olla myöntämättä mahdollisuutta tutustua tietolähteen lausuntoon tässä asiassa.

Sisäisiä asiakirjoja koskevan pyynnön osalta voidaan todeta, että komission sisäiset asiakirjat ovat periaatteessa luottamuksellisia oikeuskäytännön ja asiakirja-aineistoon tutustumista koskevan komission tiedonannon mukaan. Katsoin, että pelkästään yrityksen väite siitä, että sisäiset asiakirjat voisivat olla hyödyllisiä puolustusta valmisteltaessa, ei voi olla riittävä peruste luomaan komissiolle velvollisuutta antaa kyseiset asiakirjat tutustuttavaksi. Muussa tapauksessa tällaisten sisäisten tietojen luottamuksellisuutta koskeva sääntö kumottaisiin ja se horjuttaisi suuresti oikeutettua etua pitää komission sisäiset päätelmät salaisina. Katson, että komission yksiköiden on itse todennettava ja perustellusta pyynnöstä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on tarkastettava, sisältävätkö komission sisäiset asiakirjat sellaisia tosiseikkoja koskevia todisteita, jotka saattaisivat olla korvaamattomia osapuolen puolustautumisen kannalta. Todennettuani asian katsoin, että näin ei ollut tässä tapauksessa. Sen vuoksi mahdollisuutta tutustua asiakirjoihin ei myönnetty.

Päätösluonnos

Päätösluonnoksessa on luovuttu kahta yritystä vastaan esitetyistä väitteistä. Väitetiedoksiannon muiden vastaanottajien osalta on korjattu eräitä pieniä laskuvirheitä. Rikkomisen alkamis- ja päättymispäiviä ei ole kuitenkaan muutettu (lukuun ottamatta Alankomaita koskevaan kartelliin osallistunutta OTISia, jolle vahvistettiin myöhempi alkamispäivä).

Komission päätösluonnos sisältää ainoastaan väitteet, joista osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa.

Edellä esitetyn perusteella katson, että tässä asiassa on noudatettu täysin osapuolten oikeuksia tulla kuulluksi.

Bryssel 12. helmikuuta 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Tuomioistuimen tuomio 7. marraskuuta 1985 asiassa 145/83 Stanley George Adams v. komissio (Kok. 1985, s. 3539), ja 13. joulukuuta 2005 annettu komission tiedonanto oikeutta tutustua komission asiakirja-aineistoon koskevista säännöistä, 19 kohta.

1

---

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/18

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean 424. kokouksessaan 16. helmikuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat

(2008/C 75/09)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa sakkojen perusmääristä Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrassektoria koskevien rikkomisten osalta. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa sakkojen perusmääristä Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrassektoria koskevien rikkomisten osalta.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa ThyssenKrupp AG:lle ja sen Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa toimiville tytäryhtiöille määrättävän sakon perusmäärän korottamisesta hissi- ja liukuporrassektoria koskeviin rikkomisiin liittyvien raskauttavien seikkojen vuoksi. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa ThyssenKrupp AG:lle ja sen Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa toimiville tytäryhtiöille määrättävän sakon perusmäärän korottamisesta hissi- ja liukuporrassektoria koskeviin rikkomisiin liittyvien raskauttavien seikkojen vuoksi.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrassektoria koskevista rikkomisista määrättävien sakkojen alentamisesta sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa vuonna 2002 annetun komission tiedonannon perusteella tai tiedonannon soveltamisalan ulkopuolelle kuuluvan yhteistyön palkitsemisesta. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrassektoria koskevista rikkomisista määrättävien sakkojen alentamisesta sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa vuonna 2002 annetun komission tiedonannon perusteella tai tiedonannon soveltamisalan ulkopuolelle kuuluvan yhteistyön palkitsemisesta.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa sakkojen lopullisista määristä Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrassektoria koskevien rikkomisten osalta. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa sakkojen lopullisista määristä Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrassektoria koskevien rikkomisten osalta.

| 5. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/19

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

tehty 21 päivänä helmikuuta 2007,

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä

(Asia COMP/E-1/38.823 — Hissit ja liukuportaat)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 512 lopullinen)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2008/C 75/10)

I   YHTEENVETO RIKKOMISISTA

Johdanto

| 1. | Päätös osoitettiin seuraaville yrityksille: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (jäljempänä ’KONE’), Mitsubishi Elevator Europe BV, NV OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L., General Technic S.A.R.L., Otis BV, Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (jäljempänä ’Otis’), Schindler S.A./NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.A.R.L., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (jäljempänä ’Schindler’), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp AG (jäljempänä ’ThyssenKrupp’). |
| --- | --- |

1.

Päätös osoitettiin seuraaville yrityksille: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (jäljempänä ’KONE’), Mitsubishi Elevator Europe BV, NV OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L., General Technic S.A.R.L., Otis BV, Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (jäljempänä ’Otis’), Schindler S.A./NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.A.R.L., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (jäljempänä ’Schindler’), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp AG (jäljempänä ’ThyssenKrupp’).

| 2. | Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat neljään erilliseen mutta toisiinsa liittyvään yhtenäiseen ja jatkuvaan perustamissopimuksen 81 artiklan rikkomiseen Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrasmarkkinoilla. Kukin neljästä rikkomisesta koski mainituista jäsenvaltioista yhden koko aluetta. |
| --- | --- |

2.

Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat neljään erilliseen mutta toisiinsa liittyvään yhtenäiseen ja jatkuvaan perustamissopimuksen 81 artiklan rikkomiseen Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan hissi- ja liukuporrasmarkkinoilla. Kukin neljästä rikkomisesta koski mainituista jäsenvaltioista yhden koko aluetta.

Menettely

| 3. | Komissio käynnisti tutkinnan omasta aloitteestaan vuoden 2004 alussa sille toimitettujen tietojen perusteella. Kolmen tarkastuskierroksen (Belgia ja Saksa: tammikuu 2004; Belgia, Saksa ja Luxemburg: maaliskuu 2004; ja Alankomaat: huhtikuu 2004) sekä useiden sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon mukaisesti tehtyjen hakemusten jälkeen varmistui, että Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa harjoitettiin kartellitoimintaa. Rikkomiset kattoivat sekä uudet asennukset että palvelut lukuun ottamatta Saksaa, jossa todisteiden mukaan ainoastaan uudet asennukset kuuluivat kartellin piiriin. |
| --- | --- |

3.

Komissio käynnisti tutkinnan omasta aloitteestaan vuoden 2004 alussa sille toimitettujen tietojen perusteella. Kolmen tarkastuskierroksen (Belgia ja Saksa: tammikuu 2004; Belgia, Saksa ja Luxemburg: maaliskuu 2004; ja Alankomaat: huhtikuu 2004) sekä useiden sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon mukaisesti tehtyjen hakemusten jälkeen varmistui, että Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa harjoitettiin kartellitoimintaa. Rikkomiset kattoivat sekä uudet asennukset että palvelut lukuun ottamatta Saksaa, jossa todisteiden mukaan ainoastaan uudet asennukset kuuluivat kartellin piiriin.

| 4. | Kaikkiin neljään kartelliin liittyi yhteisiä tekijöitä, esimerkiksi seuraavat:






  — | KONE, Otis, Schindler ja ThyssenKrupp osallistuivat rikkomisiin kaikissa neljässä jäsenvaltiossa, |
| --- | --- | --- |

4.

Kaikkiin neljään kartelliin liittyi yhteisiä tekijöitä, esimerkiksi seuraavat:

—

KONE, Otis, Schindler ja ThyssenKrupp osallistuivat rikkomisiin kaikissa neljässä jäsenvaltiossa,

| — | kartellit koskivat samoja tuotteita ja palveluja kussakin jäsenvaltiossa lukuun ottamatta Saksaa, jossa komission tietojen mukaan palvelut eivät kuuluneet suoraan kartellisopimusten piiriin, |
| --- | --- |

—

kartellit koskivat samoja tuotteita ja palveluja kussakin jäsenvaltiossa lukuun ottamatta Saksaa, jossa komission tietojen mukaan palvelut eivät kuuluneet suoraan kartellisopimusten piiriin,

| — | kyseisten yritysten tytäryhtiöiden johtajat (ja kartellin osallistujat) olivat joskus samaan aikaan tai peräkkäin vastuussa useasta jäsenvaltiosta, |
| --- | --- |

—

kyseisten yritysten tytäryhtiöiden johtajat (ja kartellin osallistujat) olivat joskus samaan aikaan tai peräkkäin vastuussa useasta jäsenvaltiosta,

| — | komission tutkimat rikkomisjaksot menivät suurelta osin päällekkäin, vaikkakaan niiden kokonaiskesto ei aina ollut täysin sama, |
| --- | --- |

—

komission tutkimat rikkomisjaksot menivät suurelta osin päällekkäin, vaikkakaan niiden kokonaiskesto ei aina ollut täysin sama,

| — | hissien ja liukuportaiden myyntiä ja asennusta koskevien hankkeiden jakamismenetelmät olivat hyvin samantapaiset, joskus täysin samanlaiset, ainakin joissakin, ellei kaikissa kyseisissä jäsenvaltioissa (tämä päti esimerkiksi markkinoiden ja asiakkaiden jakamisperiaatteisiin, vallitsevan tilanteen säilyttämiseen markkinaosuuksissa, kokousten rakenteeseen, korvausjärjestelmiin, hankeluetteloiden käyttöön jne.), |
| --- | --- |

—

hissien ja liukuportaiden myyntiä ja asennusta koskevien hankkeiden jakamismenetelmät olivat hyvin samantapaiset, joskus täysin samanlaiset, ainakin joissakin, ellei kaikissa kyseisissä jäsenvaltioissa (tämä päti esimerkiksi markkinoiden ja asiakkaiden jakamisperiaatteisiin, vallitsevan tilanteen säilyttämiseen markkinaosuuksissa, kokousten rakenteeseen, korvausjärjestelmiin, hankeluetteloiden käyttöön jne.),

| — | hissien ja liukuportaiden myyntiä ja asennusta koskevien hankkeiden jakamismenetelmät, joissa käytettiin niin sanottuja hankeluetteloita, olivat samantapaiset, elleivät täysin samanlaiset, kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Alankomaita, jonka osalta komissiolla ei ole tiedossa, että hankeluetteloita olisi käytetty, |
| --- | --- |

—

hissien ja liukuportaiden myyntiä ja asennusta koskevien hankkeiden jakamismenetelmät, joissa käytettiin niin sanottuja hankeluetteloita, olivat samantapaiset, elleivät täysin samanlaiset, kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Alankomaita, jonka osalta komissiolla ei ole tiedossa, että hankeluetteloita olisi käytetty,

| — | huoltoa ja nykyaikaistamista koskevien hankkeiden jakamismenetelmät olivat hyvin samantapaiset, joskus täysin samanlaiset, Alankomaissa, Belgiassa ja Luxemburgissa (tämä päti esimerkiksi asiakkaiden jakamista koskeviin periaatteisiin, yhteyksien luomiseen ja ylläpitämiseen, yritysten välisiin tiedotusmenetelmiin ja korvausjärjestelmiin). |
| --- | --- |

—

huoltoa ja nykyaikaistamista koskevien hankkeiden jakamismenetelmät olivat hyvin samantapaiset, joskus täysin samanlaiset, Alankomaissa, Belgiassa ja Luxemburgissa (tämä päti esimerkiksi asiakkaiden jakamista koskeviin periaatteisiin, yhteyksien luomiseen ja ylläpitämiseen, yritysten välisiin tiedotusmenetelmiin ja korvausjärjestelmiin).

| 5. | Väitetiedoksianto toimitettiin osapuolille lokakuussa 2005. Väitetiedoksiannon kohteena olleet yritykset eivät pyytäneet suullisen kuulemistilaisuuden järjestämistä. |
| --- | --- |

5.

Väitetiedoksianto toimitettiin osapuolille lokakuussa 2005. Väitetiedoksiannon kohteena olleet yritykset eivät pyytäneet suullisen kuulemistilaisuuden järjestämistä.

Kartellien toiminta

| 6. | Päätöksen mukaiset rikkomisjaksot ovat seuraavat:






  — | 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004 Belgiassa, |
| --- | --- | --- |

6.

Päätöksen mukaiset rikkomisjaksot ovat seuraavat:

—

9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004 Belgiassa,

| — | 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003 Saksassa, |
| --- | --- |

—

1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003 Saksassa,

| — | 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004 Luxemburgissa, sekä |
| --- | --- |

—

7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004 Luxemburgissa, sekä

| — | 15. huhtikuuta 1998 — 5. maaliskuuta 2004 Alankomaissa. |
| --- | --- |

—

15. huhtikuuta 1998 — 5. maaliskuuta 2004 Alankomaissa.

| 7. | Seuraavat rikkomiset koskevat yhtä tai useampaa jäsenvaltiota taikka kaikkia mainittuja jäsenvaltioita:






  — | sopimus hissien ja liukuportaiden myynnin ja asennusten jakamisesta, |
| --- | --- | --- |

7.

Seuraavat rikkomiset koskevat yhtä tai useampaa jäsenvaltiota taikka kaikkia mainittuja jäsenvaltioita:

—

sopimus hissien ja liukuportaiden myynnin ja asennusten jakamisesta,

| — | sopimus julkisten ja yksityisten tarjouskilpailujen ja muiden sopimusten jakamisesta hissien ja liukuportaiden myynnin ja asennusten osalta kunkin yrityksen ennalta sovitun myyntiosuuden mukaisesti, |
| --- | --- |

—

sopimus julkisten ja yksityisten tarjouskilpailujen ja muiden sopimusten jakamisesta hissien ja liukuportaiden myynnin ja asennusten osalta kunkin yrityksen ennalta sovitun myyntiosuuden mukaisesti,

| — | sopimus uusien hissien ja/tai liukuportaiden myynti- ja asennushankkeiden jakamisesta niin, että olemassa olevia asiakassuhteita olisi kunnioitettava, |
| --- | --- |

—

sopimus uusien hissien ja/tai liukuportaiden myynti- ja asennushankkeiden jakamisesta niin, että olemassa olevia asiakassuhteita olisi kunnioitettava,

| — | sopimus olla kilpailematta toistensa kanssa jo toiminnassa olevien hissien ja liukuportaiden huoltosopimuksista ja sopimus siitä, kuinka näistä huoltosopimuksista kilpaillaan, |
| --- | --- |

—

sopimus olla kilpailematta toistensa kanssa jo toiminnassa olevien hissien ja liukuportaiden huoltosopimuksista ja sopimus siitä, kuinka näistä huoltosopimuksista kilpaillaan,

| — | sopimus olla kilpailematta toistensa kanssa uusien hissien ja liukuportaiden huoltosopimuksista ja sopimus siitä, kuinka näistä huoltosopimuksista kilpaillaan, ja |
| --- | --- |

—

sopimus olla kilpailematta toistensa kanssa uusien hissien ja liukuportaiden huoltosopimuksista ja sopimus siitä, kuinka näistä huoltosopimuksista kilpaillaan, ja

| — | sopimus olla kilpailematta toistensa kanssa nykyaikaistamissopimuksista. |
| --- | --- |

—

sopimus olla kilpailematta toistensa kanssa nykyaikaistamissopimuksista.

Rikkomisten keskeisiä piirteitä olivat myös kaupallisesti tärkeiden ja luottamuksellisten markkinatietojen ja yritysten (sisäisten) tietojen vaihto, tarjousmallit ja hinnat mukaan luettuina. Kartellin osallistujat tapasivat säännöllisesti ja sopivat edellä mainituista rajoituksista, joiden täytäntöönpanoa ne seurasivat kansallisilla markkinoilla. Todistusaineiston mukaan yritykset olivat tietoisia toimintansa sääntöjenvastaisesta luonteesta ja ne pyrkivät välttämään ilmituloa. Tapaamiset järjestettiin useimmiten baareissa ja ravintoloissa, maaseudulla tai jopa ulkomailla, ja osallistujat käyttivät ennalta maksettuja matkapuhelinliittymiä paikantamisen välttämiseksi.

II   SAKOT

Vakavuus

| 8. | Kun otetaan huomioon rikkomisten vakavuus, vaikutus markkinoihin ja maantieteellinen laajuus, niitä on pidettävä hyvin vakavina. |
| --- | --- |

8.

Kun otetaan huomioon rikkomisten vakavuus, vaikutus markkinoihin ja maantieteellinen laajuus, niitä on pidettävä hyvin vakavina.

Erilainen kohtelu

| 9. | Yritykset luokiteltiin sen mukaan, kuinka huomattava niiden suhteellinen merkitys oli markkinoilla, jotta voitiin arvioida kunkin yrityksen painoarvo ja todellinen vaikutus markkinoihin. |
| --- | --- |

9.

Yritykset luokiteltiin sen mukaan, kuinka huomattava niiden suhteellinen merkitys oli markkinoilla, jotta voitiin arvioida kunkin yrityksen painoarvo ja todellinen vaikutus markkinoihin.

| 10. | Vertaillessaan yritysten suhteellista merkitystä kyseisillä markkinoilla komissio käytti pohjana yritysten liikevaihtoa Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa. Vertailu on tehty kansallisen tuoteliikevaihdon perusteella laskettuna viimeiseltä kokonaiselta vuodelta, jona rikkomiset tapahtuivat. Viitevuosi on 2003 kaikille yrityksille kunkin neljän rikkomisen osalta, lukuun ottamatta Schindleriä Saksassa. Schindlerin viitevuosi on 2000, jolloin se irtautui kartellista. |
| --- | --- |

10.

Vertaillessaan yritysten suhteellista merkitystä kyseisillä markkinoilla komissio käytti pohjana yritysten liikevaihtoa Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa. Vertailu on tehty kansallisen tuoteliikevaihdon perusteella laskettuna viimeiseltä kokonaiselta vuodelta, jona rikkomiset tapahtuivat. Viitevuosi on 2003 kaikille yrityksille kunkin neljän rikkomisen osalta, lukuun ottamatta Schindleriä Saksassa. Schindlerin viitevuosi on 2000, jolloin se irtautui kartellista.

| 11. | Belgiaa koskevan rikkomisen osalta Schindler ja KONE luokiteltiin yhdessä ensimmäiseen ryhmään, Otis toiseen ryhmään ja ThyssenKrupp kolmanteen ryhmään. Saksaa koskevan rikkomisen osalta KONE, Otis ja ThyssenKrupp luokiteltiin kaikki samaan ryhmään. Schindler, jonka sääntöjenvastainen toiminta rajoittui liukuporrasmarkkinoihin ja joka irtautui kartellista vuonna 2000, sijoitettiin eri ryhmään. Luxemburgia koskevan rikkomisen osalta Otis ja Schindler sijoitettiin yhdessä ensimmäiseen ryhmään ja KONE ja ThyssenKrupp yhdessä toiseen ryhmään. Alankomaita koskevan rikkomisen osalta KONE luokiteltiin ensimmäiseen ryhmään, Otis toiseen ryhmään ja Schindler kolmanteen ryhmään. ThyssenKrupp ja Mitsubishi luokiteltiin yhdessä neljänteen ryhmään. |
| --- | --- |

11.

Belgiaa koskevan rikkomisen osalta Schindler ja KONE luokiteltiin yhdessä ensimmäiseen ryhmään, Otis toiseen ryhmään ja ThyssenKrupp kolmanteen ryhmään. Saksaa koskevan rikkomisen osalta KONE, Otis ja ThyssenKrupp luokiteltiin kaikki samaan ryhmään. Schindler, jonka sääntöjenvastainen toiminta rajoittui liukuporrasmarkkinoihin ja joka irtautui kartellista vuonna 2000, sijoitettiin eri ryhmään. Luxemburgia koskevan rikkomisen osalta Otis ja Schindler sijoitettiin yhdessä ensimmäiseen ryhmään ja KONE ja ThyssenKrupp yhdessä toiseen ryhmään. Alankomaita koskevan rikkomisen osalta KONE luokiteltiin ensimmäiseen ryhmään, Otis toiseen ryhmään ja Schindler kolmanteen ryhmään. ThyssenKrupp ja Mitsubishi luokiteltiin yhdessä neljänteen ryhmään.

Riittävä varoittava vaikutus

| 12. | Komissio katsoo, että määrättyihin sakkoihin on asianmukaista soveltaa korotuskerrointa, jotta sakon määrällä varmistettaisiin riittävän varoittavan vaikutuksen toteutuminen. |
| --- | --- |

12.

Komissio katsoo, että määrättyihin sakkoihin on asianmukaista soveltaa korotuskerrointa, jotta sakon määrällä varmistettaisiin riittävän varoittavan vaikutuksen toteutuminen.

| 13. | ThyssenKrupp ja Otis ovat maailmanlaajuisen liikevaihtonsa perusteella huomattavasti suurempia yrityksiä kuin muut päätöksen kohteena olevat yritykset. Tämän vuoksi komissio on aikaisempien päätöstensä mukaisesti katsonut aiheelliseksi korottaa ThyssenKruppin ja Otisin sakkoja. |
| --- | --- |

13.

ThyssenKrupp ja Otis ovat maailmanlaajuisen liikevaihtonsa perusteella huomattavasti suurempia yrityksiä kuin muut päätöksen kohteena olevat yritykset. Tämän vuoksi komissio on aikaisempien päätöstensä mukaisesti katsonut aiheelliseksi korottaa ThyssenKruppin ja Otisin sakkoja.

Sakkojen korotus rikkomisen keston perusteella.

| 14. | Yksilöllisiä kertoimia sovellettiin myös kunkin oikeushenkilön rikkomiseen osallistumisen keston perusteella. |
| --- | --- |

14.

Yksilöllisiä kertoimia sovellettiin myös kunkin oikeushenkilön rikkomiseen osallistumisen keston perusteella.

Raskauttavat olosuhteet

| 15. | ThyssenKruppin katsottiin syyllistyneen toistuvaan rikkomiseen, sillä kaksi Kruppin ja/tai Thyssenin määräysvallassa ollutta yksikköä (ennen kuin kyseiset kaksi yritystä sulautuivat vuonna 1999) olivat olleet aikaisemmin seostelisää koskevan komission kartellipäätöksen kohteena (1). Se, että yritykset ovat toistaneet saman tyyppisen toimintatavan samalla tai siitä poikkeavalla toiminta-alalla, osoittaa, että aikaisemmat seuraamukset eivät saaneet niitä muuttamaan käyttäytymistään. Uusiminen on raskauttava seikka, mikä oikeuttaa ThyssenKruppille määrättävän sakon perusmäärän korottamisen. |
| --- | --- |

15.

ThyssenKruppin katsottiin syyllistyneen toistuvaan rikkomiseen, sillä kaksi Kruppin ja/tai Thyssenin määräysvallassa ollutta yksikköä (ennen kuin kyseiset kaksi yritystä sulautuivat vuonna 1999) olivat olleet aikaisemmin seostelisää koskevan komission kartellipäätöksen kohteena (1). Se, että yritykset ovat toistaneet saman tyyppisen toimintatavan samalla tai siitä poikkeavalla toiminta-alalla, osoittaa, että aikaisemmat seuraamukset eivät saaneet niitä muuttamaan käyttäytymistään. Uusiminen on raskauttava seikka, mikä oikeuttaa ThyssenKruppille määrättävän sakon perusmäärän korottamisen.

Sakoista vapauttamisesta tai sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon soveltaminen

| 16. | KONE, Otis, ThyssenKrupp ja Schindler tekivät sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaiset hakemukset. Ne tekivät komission kanssa yhteistyötä tutkintamenettelyjen eri vaiheissa, jotta ne saisivat tiedonannossa esitetyn suopean kohtelun. |
| --- | --- |

16.

KONE, Otis, ThyssenKrupp ja Schindler tekivät sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaiset hakemukset. Ne tekivät komission kanssa yhteistyötä tutkintamenettelyjen eri vaiheissa, jotta ne saisivat tiedonannossa esitetyn suopean kohtelun.

Tiedonannon 8 kohdan a alakohta — Sakoista vapauttaminen

| 17. | Otis vapautettiin sakoista mainitun tiedonannon 8 kohdan a alakohdan perusteella Alankomaita koskevan kartellin osalta, sillä Otisin johdosta komissio pystyi tekemään tarkastuksia Alankomaissa. |
| --- | --- |

17.

Otis vapautettiin sakoista mainitun tiedonannon 8 kohdan a alakohdan perusteella Alankomaita koskevan kartellin osalta, sillä Otisin johdosta komissio pystyi tekemään tarkastuksia Alankomaissa.

Tiedonannon 8 kohdan b alakohta — Sakoista vapauttaminen

| 18. | Belgian ja Luxemburgin markkinoita koskeneiden rikkomisten osalta komissio pystyi päättelemään KONEen lausunnon perusteella, että perustamissopimuksen 81 artiklaa oli rikottu. Tämän johdosta KONEelle myönnettiin vapautus sakoista Belgian ja Luxemburgin markkinoita koskevien rikkomisten osalta. |
| --- | --- |

18.

Belgian ja Luxemburgin markkinoita koskeneiden rikkomisten osalta komissio pystyi päättelemään KONEen lausunnon perusteella, että perustamissopimuksen 81 artiklaa oli rikottu. Tämän johdosta KONEelle myönnettiin vapautus sakoista Belgian ja Luxemburgin markkinoita koskevien rikkomisten osalta.

Tiedonannon 23 kohdan b alakohdan ensimmäinen luetelmakohta (30–50 prosentin lievennys)

| 19. | Otisin toimittamilla todisteilla Belgian ja Luxemburgin markkinoiden kartelleista oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin, ja ne vahvistivat komission mahdollisuuksia todistaa rikkominen. Otis oli ensimmäinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 40 prosentin alennus sakoista molempien rikkomisten osalta. Samoin KONEen lausunto Saksan kartellista ja ThyssenKruppin lausunto Alankomaiden kartellista sisälsivät mainitussa tiedonannossa tarkoitettua merkittävää lisäarvoa. Kyseiset yritykset täyttivät ensimmäisinä tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset kyseisten kartellien osalta. Komissio myönsi KONEelle 50 prosentin alennuksen sakoista Saksan markkinoita koskeneen rikkomisen osalta ja ThyssenKruppille 40 prosentin alennuksen sakoista Alankomaiden markkinoita koskeneen rikkomisen osalta. |
| --- | --- |

19.

Otisin toimittamilla todisteilla Belgian ja Luxemburgin markkinoiden kartelleista oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin, ja ne vahvistivat komission mahdollisuuksia todistaa rikkominen. Otis oli ensimmäinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 40 prosentin alennus sakoista molempien rikkomisten osalta. Samoin KONEen lausunto Saksan kartellista ja ThyssenKruppin lausunto Alankomaiden kartellista sisälsivät mainitussa tiedonannossa tarkoitettua merkittävää lisäarvoa. Kyseiset yritykset täyttivät ensimmäisinä tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset kyseisten kartellien osalta. Komissio myönsi KONEelle 50 prosentin alennuksen sakoista Saksan markkinoita koskeneen rikkomisen osalta ja ThyssenKruppille 40 prosentin alennuksen sakoista Alankomaiden markkinoita koskeneen rikkomisen osalta.

Tiedonannon 23 kohdan b alakohdan toinen luetelmakohta (20–30 prosentin lievennys)

| 20. | Otisin toimittamilla todisteilla Saksan markkinoiden kartellista oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin, ja ne vahvistivat komission mahdollisuuksia todistaa kyseisiä markkinoita koskeva rikkominen. Otis oli toinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 25 prosentin alennus sakoista Saksan markkinoita koskeneen rikkomisen osalta. Samoin Belgian markkinoita koskeneen rikkomisen osalta ThyssenKruppin lausunnolla oli merkittävää lisäarvoa tiedonannon tarkoittamalla tavalla. ThyssenKrupp oli toinen yritys, joka täytti tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 20 prosentin alennus sakoista Belgian markkinoita koskeneen rikkomisen osalta. |
| --- | --- |

20.

Otisin toimittamilla todisteilla Saksan markkinoiden kartellista oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin, ja ne vahvistivat komission mahdollisuuksia todistaa kyseisiä markkinoita koskeva rikkominen. Otis oli toinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 25 prosentin alennus sakoista Saksan markkinoita koskeneen rikkomisen osalta. Samoin Belgian markkinoita koskeneen rikkomisen osalta ThyssenKruppin lausunnolla oli merkittävää lisäarvoa tiedonannon tarkoittamalla tavalla. ThyssenKrupp oli toinen yritys, joka täytti tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 20 prosentin alennus sakoista Belgian markkinoita koskeneen rikkomisen osalta.

Tiedonannon 23 kohdan b alakohdan kolmas luetelmakohta (enintään 20 prosentin lievennys)

| 21. | Schindlerin toimittamilla todisteilla Saksan markkinoiden kartellista oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin, ja ne vahvistivat komission mahdollisuuksia todistaa kyseisiä markkinoita koskeva rikkominen. Schindler oli kolmas yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 15 prosentin alennus sakoista Saksan markkinoita koskeneen rikkomisen osalta. |
| --- | --- |

21.

Schindlerin toimittamilla todisteilla Saksan markkinoiden kartellista oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin, ja ne vahvistivat komission mahdollisuuksia todistaa kyseisiä markkinoita koskeva rikkominen. Schindler oli kolmas yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, ja sille myönnettiin 15 prosentin alennus sakoista Saksan markkinoita koskeneen rikkomisen osalta.

III   PÄÄTÖS

| 22. | Seuraavat yritykset ovat rikkoneet perustamissopimuksen 81 artiklaa jakamalla keskenään tarjouskilpailuja ja muita sopimuksia Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan markkinoilla jakaakseen markkinat ja vahvistaakseen hinnat, sopiakseen eräissä tapauksissa korvausmekanismista, vaihtaakseen myyntivolyymeja ja hintoja koskevia tietoja sekä osallistuakseen säännöllisesti kokouksiin ja pitääkseen muulla tavoin yhteyttä edellä kuvailluista rajoituksista sopimiseksi ja niiden täytäntöönpanemiseksi.

  Belgiassa:







  a) | Kone Corporation ja KONE Belgium S.A.: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004; |
| --- | --- | --- |

22.

Seuraavat yritykset ovat rikkoneet perustamissopimuksen 81 artiklaa jakamalla keskenään tarjouskilpailuja ja muita sopimuksia Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin ja Saksan markkinoilla jakaakseen markkinat ja vahvistaakseen hinnat, sopiakseen eräissä tapauksissa korvausmekanismista, vaihtaakseen myyntivolyymeja ja hintoja koskevia tietoja sekä osallistuakseen säännöllisesti kokouksiin ja pitääkseen muulla tavoin yhteyttä edellä kuvailluista rajoituksista sopimiseksi ja niiden täytäntöönpanemiseksi.

Belgiassa:

a)

Kone Corporation ja KONE Belgium S.A.: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004;

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja NV OTIS S.A.: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004; |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja NV OTIS S.A.: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004;

| c) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A/NV: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004; ja |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A/NV: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004; ja

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A.: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A.: 9. toukokuuta 1996 — 29. tammikuuta 2004.

Saksassa:

| e) | Kone Corporation ja KONE GmbH: 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003; |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation ja KONE GmbH: 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003;

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG: 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003; |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG: 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003;

| g) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH: 1. elokuuta 1995 — 6. joulukuuta 2000; ja |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH: 1. elokuuta 1995 — 6. joulukuuta 2000; ja

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH: 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH: 1. elokuuta 1995 — 5. joulukuuta 2003.

Luxemburgissa:

| i) | Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 29. tammikuuta 2004; |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 29. tammikuuta 2004;

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis S.A., General Technic-Otis S.A.R.L. ja General Technic S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004; |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis S.A., General Technic-Otis S.A.R.L. ja General Technic S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004;

| (k) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004; ja |
| --- | --- |

(k)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004; ja

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L.: 7. joulukuuta 1995 — 9. maaliskuuta 2004.

Alankomaissa:

| m) | Kone Corporation ja KONE BV Liften en Roltrappen: 1. kesäkuuta 1999 — 5. maaliskuuta 2004; |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation ja KONE BV Liften en Roltrappen: 1. kesäkuuta 1999 — 5. maaliskuuta 2004;

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis BV: 15. huhtikuuta 1998 — 5. maaliskuuta 2004; |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis BV: 15. huhtikuuta 1998 — 5. maaliskuuta 2004;

| o) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften BV: 1. kesäkuuta 1999 — 5. maaliskuuta 2004; |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften BV: 1. kesäkuuta 1999 — 5. maaliskuuta 2004;

| p) | ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften BV: 15. huhtikuuta 1998 — 5. maaliskuuta 2004; ja |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften BV: 15. huhtikuuta 1998 — 5. maaliskuuta 2004; ja

| q) | Mitsubishi Elevator Europe BV: 11. tammikuuta 2000 — 5. maaliskuuta 2004. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe BV: 11. tammikuuta 2000 — 5. maaliskuuta 2004.

| 23. | Edellä tarkoitetuista rikkomisista määrättiin seuraavat sakot:

  Belgiassa:







  a) | Kone Corporation ja KONE Belgium S.A. yhteisvastuullisesti: 0 EUR |
| --- | --- | --- |

23.

Edellä tarkoitetuista rikkomisista määrättiin seuraavat sakot:

Belgiassa:

a)

Kone Corporation ja KONE Belgium S.A. yhteisvastuullisesti: 0 EUR

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja NV OTIS S.A. yhteisvastuullisesti: 47 713 050 EUR; |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja NV OTIS S.A. yhteisvastuullisesti: 47 713 050 EUR;

| c) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A./NV yhteisvastuullisesti: 69 300 000 EUR; ja |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A./NV yhteisvastuullisesti: 69 300 000 EUR; ja

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A. yhteisvastuullisesti: 68 607 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/S.A. yhteisvastuullisesti: 68 607 000 EUR.

Saksassa:

| e) | Kone Corporation ja KONE GmbH yhteisvastuullisesti: 62 370 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation ja KONE GmbH yhteisvastuullisesti: 62 370 000 EUR;

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG yhteisvastuullisesti: 159 043 500 EUR; |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG yhteisvastuullisesti: 159 043 500 EUR;

| g) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH yhteisvastuullisesti: 21 458 250 EUR; ja |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH yhteisvastuullisesti: 21 458 250 EUR; ja

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH yhteisvastuullisesti: 374 220 000 EUR. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH yhteisvastuullisesti: 374 220 000 EUR.

Luxemburgissa:

| i) | Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 0 EUR; |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 0 EUR;

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis S.A., General Technic-Otis S.A.R.L. ja General Technic S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 18 176 400 EUR; |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis S.A., General Technic-Otis S.A.R.L. ja General Technic S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 18 176 400 EUR;

| k) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 17 820 000 EUR; ja |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 17 820 000 EUR; ja

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 13 365 000 EUR. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L. yhteisvastuullisesti: 13 365 000 EUR.

Alankomaissa:

| m) | Kone Corporation Ltd ja KONE BV Liften en Roltrappen yhteisvastuullisesti: 79 750 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation Ltd ja KONE BV Liften en Roltrappen yhteisvastuullisesti: 79 750 000 EUR;

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis BV yhteisvastuullisesti: 0 EUR; |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis BV yhteisvastuullisesti: 0 EUR;

| o) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften BV yhteisvastuullisesti: 35 169 750 EUR; |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften BV yhteisvastuullisesti: 35 169 750 EUR;

| p) | ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften BV yhteisvastuullisesti: 23 477 850 EUR; ja |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften BV yhteisvastuullisesti: 23 477 850 EUR; ja

| q) | Mitsubishi Elevator Europe BV: 1 841 400 EUR. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe BV: 1 841 400 EUR.

| 24. | Edellisessä kappaleessa lueteltujen yritysten on lopetettava heti rikkominen, jos näin ei ole vielä tehty. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta tässä asiassa rikkomiseksi katsottua toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia. |
| --- | --- |

24.

Edellisessä kappaleessa lueteltujen yritysten on lopetettava heti rikkominen, jos näin ei ole vielä tehty. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta tässä asiassa rikkomiseksi katsottua toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia.

---

(1)  Ks. yhdistetyt asiat T-45/98 ja T-47/98, ThyssenKrupp Stainless ja ThyssenKrupp Acciai speciali Terni v. komissio (”seostelisä”) (Kok. 2001, s. II-3757), ja yhdistetyt asiat C-65/02 P ja C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless ja ThyssenKrupp Acciai speciali Terni v. komissio, tuomio 14. heinäkuuta 2005.

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/25

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

(2008/C 75/11)

| 1. | Komissio ilmoittaa, että jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti, jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä seuraavien säännösten mukaisesti lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Vietnamista peräisin olevien sellaisten jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat nahkaa, 5 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1472/2006 (1) 3 artikla. |
| --- | --- |

1.

Komissio ilmoittaa, että jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti, jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä seuraavien säännösten mukaisesti lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Vietnamista peräisin olevien sellaisten jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat nahkaa, 5 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1472/2006 (1) 3 artikla.

2.   Menettely

Yhteisön tuottajat voivat jättää kirjallisesti uudelleentarkastelua koskevan pyynnön. Tämän pyynnön on sisällettävä riittävät todisteet siitä, että toimenpiteiden poistaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella mainittuja toimenpiteitä uudelleen, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille annetaan mahdollisuus täsmentää uudelleentarkastelua koskevassa pyynnössä esitettyjä asioita, kiistää ne tai esittää kantansa niistä.

3.   Määräaika

Yhteisön tuottajat voivat jättää kirjallisesti uudelleentarkastelua koskevan pyynnön Euroopan komissiolle, kauppapolitiikan pääosasto (yksikkö H-1), J-79 4/23, B-1049 Bryssel (2), milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

| 4. | Tämä ilmoitus julkaistaan annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 384/96 olevan 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti (3). |
| --- | --- |

4.

Tämä ilmoitus julkaistaan annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 384/96 olevan 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti (3).

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa | Kiinan kansantasavalta
  Vietnam | Polkumyyntitulli | Neuvoston asetus (EY) N:o 1472/2006 (EUVL L 275, 6.10.2006, s. 1) | 7.10.2008 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä

Jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa

Kiinan kansantasavalta

Vietnam

Polkumyyntitulli

Neuvoston asetus (EY) N:o 1472/2006 (EUVL L 275, 6.10.2006, s. 1)

7.10.2008

---

(1)  EUVL L 275, 6.10.2006, s. 1.

(2)  Faksi: (32-2) 295 65 05.

(3)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/s3

---

HUOMAUTUS

Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 75 A, 26. maaliskuuta 2008, julkaistaan ”Viljelykasvilajien yleinen lajikeluettelo — toinen täydennysosa 26. kokonaispainokseen”.

Euroopan unionin virallisen lehden tilaajat voivat hankkia maksuttomana saman määrän samankielisiä versioita kuin heidän tilauksensa käsittää. Tilaajia pyydetään palauttamaan oheinen tilauslomake asianmukaisesti täytettynä ja varustettuna tilaajanumerolla (tilaajanumero on jokaisen osoitelipukkeen vasemmassa reunassa ja se alkaa: O/...). Tämä Euroopan unionin virallisen lehden numero on saatavissa maksuttomasti yhden vuoden ajan sen julkaisupäivämäärästä lähtien.

Muut kuin tilaajat voivat tilata tämän virallisen lehden maksua vastaan miltä tahansa myyntiedustajaltamme (ks. http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).

Tätä virallista lehteä, kuten kaikkia virallisia lehtiä (L, C, CA, CE), voi tutkia maksutta Internet-sivulla: http://eur-lex.europa.eu

Image

---