# Uradni list C 49/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 49 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5122. februar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 49

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5122. februar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2008/C 049/01 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 049/02 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Finske za stabilnosti, 2007–2011 | 5 |
| 2008/C 049/03 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2007–2010 | 8 |
| 2008/C 049/04 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Nemčije za stabilnost, 2007–2011 | 12 |
| 2008/C 049/05 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2007–2010 | 16 |
| 2008/C 049/06 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2007–2011 | 20 |
| 2008/C 049/07 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco za obdobje 2007/2008–2012/2013 | 25 |
| 2008/C 049/08 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2007–2011 | 29 |
| 2008/C 049/09 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Francije za stabilnost, 2007–2012 | 34 |
| 2008/C 049/10 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco, 2007–2010 | 39 |
| 2008/C 049/11 | Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Slovaške za konvergenco, 2007–2010 | 44 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2008/C 049/01

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2007–2010

1

2008/C 049/02

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Finske za stabilnosti, 2007–2011

5

2008/C 049/03

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2007–2010

8

2008/C 049/04

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Nemčije za stabilnost, 2007–2011

12

2008/C 049/05

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2007–2010

16

2008/C 049/06

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2007–2011

20

2008/C 049/07

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco za obdobje 2007/2008–2012/2013

25

2008/C 049/08

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2007–2011

29

2008/C 049/09

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Francije za stabilnost, 2007–2012

34

2008/C 049/10

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco, 2007–2010

39

2008/C 049/11

Mnenje Sveta z dne 12. februarja 2008 o posodobljeni različici programa Slovaške za konvergenco, 2007–2010

44

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 049/12 | Menjalni tečaji eura | 48 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 049/12

Menjalni tečaji eura

48

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/1

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 49/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Luksemburga za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Luksemburga za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010.

| (2) | Rast v Luksemburgu je bila v letih od 2001 do 2003 upočasnjena, čemur je sledilo novo obdobje močne rasti. V obdobju 2004–2007 se je realni BDP povečal za povprečno 5,25 %, domača zaposlenost pa za več kot 3 % letno. V tem okviru je Luksemburgu spet uspelo doseči presežek javnih financ. Rast bi morala v obravnavanem obdobju ostati močna, čeprav naj bi se po napovedih v naslednjih letih nekoliko upočasnila. Kljub sedanjemu ugodnemu stanju gospodarstva in zlasti javnih financ bo problem staranja prebivalstva v Luksemburgu posebno resen, zato predstavlja dolgoročna vzdržnost velik izziv. |
| --- | --- |

(2)

Rast v Luksemburgu je bila v letih od 2001 do 2003 upočasnjena, čemur je sledilo novo obdobje močne rasti. V obdobju 2004–2007 se je realni BDP povečal za povprečno 5,25 %, domača zaposlenost pa za več kot 3 % letno. V tem okviru je Luksemburgu spet uspelo doseči presežek javnih financ. Rast bi morala v obravnavanem obdobju ostati močna, čeprav naj bi se po napovedih v naslednjih letih nekoliko upočasnila. Kljub sedanjemu ugodnemu stanju gospodarstva in zlasti javnih financ bo problem staranja prebivalstva v Luksemburgu posebno resen, zato predstavlja dolgoročna vzdržnost velik izziv.

| (3) | Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske napovedi: „osrednji scenarij“ in „različico“. „Osrednji scenarij“ je v programu predstavljen kot referenčni scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Realna rast BDP se bo s 6 % v letu 2007 predvidoma zmanjšala na povprečno 4,5 % v obdobju 2008–2010. Glede na naraščanje potrošniških cen konec 2007 in nedavno povišanje cen energije se zdijo napovedi inflacije v programu za leto 2008 nekoliko nizke. Povišanje stroškov dela v Luksemburgu je od začetka tega stoletja znatno preseglo povprečje v EU in v skladu s programom naj bi v obravnavanem obdobju ostalo precej visoko, kar bi lahko postopoma zmanjšalo konkurenčnost te države. |
| --- | --- |

(3)

Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske napovedi: „osrednji scenarij“ in „različico“. „Osrednji scenarij“ je v programu predstavljen kot referenčni scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Realna rast BDP se bo s 6 % v letu 2007 predvidoma zmanjšala na povprečno 4,5 % v obdobju 2008–2010. Glede na naraščanje potrošniških cen konec 2007 in nedavno povišanje cen energije se zdijo napovedi inflacije v programu za leto 2008 nekoliko nizke. Povišanje stroškov dela v Luksemburgu je od začetka tega stoletja znatno preseglo povprečje v EU in v skladu s programom naj bi v obravnavanem obdobju ostalo precej visoko, kar bi lahko postopoma zmanjšalo konkurenčnost te države.

| (4) | V napovedih služb Komisije iz jeseni 2007 je javnofinančni presežek leta 2007 ocenjen na 1,2 % BDP in v skladu s posodobljeno različico programa za stabilnost iz leta 2007 na 1,0 % BDP, medtem ko je ciljni primanjkljaj v predhodni posodobljeni različici znašal 0,9 % BDP. Glavni razlog za to veliko odstopanje od ciljne vrednosti je temeljita revizija javnih financ v zadnjih letih, na podlagi katere se je vrsta javnofinančnih saldov od leta 2005 močno povečala. Ta premik pomeni, da je Luksemburg v zadnjih letih vseskozi dosegal srednjeročni cilj glede proračunskega položaja, ki se sklada s strukturnim primanjkljajem (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,75 % BDP. To je dosti boljši rezultat kot načrt v posodobljeni različici iz leta 2006, da se bo srednjeročni cilj dosegel od leta 2007 naprej. Čeprav je izboljšanje javnofinančnega salda leta 2007 doseglo samo polovico tega, kar je bilo načrtovano v posodobljeni različici iz leta 2006, in nepričakovano boljši rezultat skoraj v celoti temelji na obsežni reviziji podatkov o javnih financah, so bili z izvrševanjem proračuna v letu 2007 doseženi cilji, ki jih je Svet potrdil v mnenju z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici iz leta 2006 (3). Svet ugotavlja, da je izvrševanje proračuna prav tako skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina. |
| --- | --- |

(4)

V napovedih služb Komisije iz jeseni 2007 je javnofinančni presežek leta 2007 ocenjen na 1,2 % BDP in v skladu s posodobljeno različico programa za stabilnost iz leta 2007 na 1,0 % BDP, medtem ko je ciljni primanjkljaj v predhodni posodobljeni različici znašal 0,9 % BDP. Glavni razlog za to veliko odstopanje od ciljne vrednosti je temeljita revizija javnih financ v zadnjih letih, na podlagi katere se je vrsta javnofinančnih saldov od leta 2005 močno povečala. Ta premik pomeni, da je Luksemburg v zadnjih letih vseskozi dosegal srednjeročni cilj glede proračunskega položaja, ki se sklada s strukturnim primanjkljajem (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,75 % BDP. To je dosti boljši rezultat kot načrt v posodobljeni različici iz leta 2006, da se bo srednjeročni cilj dosegel od leta 2007 naprej. Čeprav je izboljšanje javnofinančnega salda leta 2007 doseglo samo polovico tega, kar je bilo načrtovano v posodobljeni različici iz leta 2006, in nepričakovano boljši rezultat skoraj v celoti temelji na obsežni reviziji podatkov o javnih financah, so bili z izvrševanjem proračuna v letu 2007 doseženi cilji, ki jih je Svet potrdil v mnenju z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici iz leta 2006 (3). Svet ugotavlja, da je izvrševanje proračuna prav tako skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina.

| (5) | Ob upoštevanju teh revidiranih podatkov v sedanjem programu ni več predvidena proračunska konsolidacija kot v predhodnem programu. Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je sedaj ohraniti nominalni presežek v višini povprečno okoli 1 % BDP in še naprej upoštevati srednjeročni cilj z znatno rezervo skozi programsko obdobje. Nominalni presežek naj bi se zaradi znižanja dohodnine z 1,0 % BDP leta 2007 najprej znižal na 0,8 % leta 2008, potem pa bo postopno ponovno naraščal. Gibanje primarnega presežka bo podobno. Presežek od leta 2007 do leta 2010 naj bi se povečal zaradi zmanjšanja deleža odhodkov za 0,9 odstotnih točk BDP, ki bo več kot nadomestilo zmanjšanje deleža prihodkov za 0,7 odstotne točke BDP. Te številke – razen številk v letu 2008, v katerem odražajo ukrepe iz proračuna – predstavljajo napovedi pri nespremenjeni politiki in ne ciljnih vrednosti, ki bi naj bi se dosegle z izvajanjem ukrepov politike. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju teh revidiranih podatkov v sedanjem programu ni več predvidena proračunska konsolidacija kot v predhodnem programu. Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je sedaj ohraniti nominalni presežek v višini povprečno okoli 1 % BDP in še naprej upoštevati srednjeročni cilj z znatno rezervo skozi programsko obdobje. Nominalni presežek naj bi se zaradi znižanja dohodnine z 1,0 % BDP leta 2007 najprej znižal na 0,8 % leta 2008, potem pa bo postopno ponovno naraščal. Gibanje primarnega presežka bo podobno. Presežek od leta 2007 do leta 2010 naj bi se povečal zaradi zmanjšanja deleža odhodkov za 0,9 odstotnih točk BDP, ki bo več kot nadomestilo zmanjšanje deleža prihodkov za 0,7 odstotne točke BDP. Te številke – razen številk v letu 2008, v katerem odražajo ukrepe iz proračuna – predstavljajo napovedi pri nespremenjeni politiki in ne ciljnih vrednosti, ki bi naj bi se dosegle z izvajanjem ukrepov politike.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Temeljijo na izvedljivem makroekonomskem scenariju in se zdijo dosegljiva. Pravzaprav bi bili lahko rezultati celo nekoliko boljši od tistih, načrtovanih v programu, predvsem zaradi previdnih napovedi glede prihodkov in uspešnih proračunskih rezultatov države na področju proračuna. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Temeljijo na izvedljivem makroekonomskem scenariju in se zdijo dosegljiva. Pravzaprav bi bili lahko rezultati celo nekoliko boljši od tistih, načrtovanih v programu, predvsem zaradi previdnih napovedi glede prihodkov in uspešnih proračunskih rezultatov države na področju proračuna.

| (7) | Glede na to oceno tveganja naj bi proračunska naravnanost v programu zadostovala za ohranitev srednjeročnega cilja, kakor je predvideno v programu, z veliko rezervo v celotnem obravnavanem obdobju. Naravnanost fiskalne politike programa je v celotnem obdobju skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja, da je prav tako skladna s smernicami, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja naj bi proračunska naravnanost v programu zadostovala za ohranitev srednjeročnega cilja, kakor je predvideno v programu, z veliko rezervo v celotnem obravnavanem obdobju. Naravnanost fiskalne politike programa je v celotnem obdobju skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja, da je prav tako skladna s smernicami, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina.

| (8) | Kar zadeva vzdržnost javnih financ je Luksemburg izpostavljen srednjemu tveganju. Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so med največjimi v EU, razlog zanje pa je predvsem načrtovano znatno povečanje odhodkov za pokojnine. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa, nizek delež dolga, znatna sredstva socialnega varstva in strukturni primarni presežek prispevajo k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar to ne zadostuje za kritje znatnega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in – kot priznavajo upravni organi – bi izvajanje ukrepov za obvladovanje znatnega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva prispevalo k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva vzdržnost javnih financ je Luksemburg izpostavljen srednjemu tveganju. Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so med največjimi v EU, razlog zanje pa je predvsem načrtovano znatno povečanje odhodkov za pokojnine. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa, nizek delež dolga, znatna sredstva socialnega varstva in strukturni primarni presežek prispevajo k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar to ne zadostuje za kritje znatnega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in – kot priznavajo upravni organi – bi izvajanje ukrepov za obvladovanje znatnega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva prispevalo k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ.

| (9) | Program za stabilnost se zdi do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Predvsem so ukrepi iz programa za stabilnost v skladu z nacionalnim programom reform iz leta 2005 in poročilom o izvajanju iz oktobra 2007, npr. načrtovano povečanje izdatkov za raziskave in razvoj ter novi naložbeni projekti na področju železniške in cestne infrastrukture. Proračunske posledice reform iz nacionalnega programa, ki imajo neposreden proračunski vpliv, se odražajo v proračunskih napovedih programa za stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Program za stabilnost se zdi do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Predvsem so ukrepi iz programa za stabilnost v skladu z nacionalnim programom reform iz leta 2005 in poročilom o izvajanju iz oktobra 2007, npr. načrtovano povečanje izdatkov za raziskave in razvoj ter novi naložbeni projekti na področju železniške in cestne infrastrukture. Proračunske posledice reform iz nacionalnega programa, ki imajo neposreden proračunski vpliv, se odražajo v proračunskih napovedih programa za stabilnost.

| (10) | Proračunska strategija, določena v programu, je delno skladna z obsežnimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Predvsem se do sedaj še ni začela izvajati nobena reforma pokojninskega sistema, da bi se okrepila vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija, določena v programu, je delno skladna z obsežnimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Predvsem se do sedaj še ni začela izvajati nobena reforma pokojninskega sistema, da bi se okrepila vzdržnost javnih financ.

| (11) | V zvezi z zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Na splošno je mogoče zaključiti, da so javne finance v okviru velike rasti BDP in zaposlenosti spet v presežku. Nedavno izdani revidirani podatki kažejo, da je bilo prejšnje poslabšanje javnih financ dosti bolj omejeno, kot je bilo prvotno predvideno. Zato je Luksemburg nenehno dosegal svoj srednjeročni cilj, raven javnofinančnega salda, določena v programu, pa je vsako leto vsaj 1 % BDP boljša kot v prejšnji posodobljeni različici. Čeprav se bo presežek v letu 2008 zaradi znižanja davkov nekoliko znižal, je cilj programa ohraniti presežek v višini povprečno 1 % BDP v celotnem programskem obdobju. Makroekonomski scenarij in proračunski cilji programa se zdijo uresničljivi, proračunski rezultati pa bi bili lahko celo nekoliko boljši od načrtovanih. Kljub temu bo moral Luksemburg v naslednjih desetletjih nositi posebej težko breme zaradi staranja prebivalstva in do sedaj niso bili sprejeti nobeni korektivni ukrepi. To pojasnjuje, zakaj je za Luksemburg kljub sedanjemu zdravemu proračunskemu položaju države v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ predvideno srednje tveganje.

Ob upoštevanju zgornje ocene in glede na napovedano močno povečanje odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva v naslednjih desetletjih naj Luksemburg izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem strukturnih reform, zlasti na področju pokojnin.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | ni podatkov |
| neto posojanje/zadolževanje glede na ostali svet
  (% BDP) | PS nov. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KOM nov. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| KOM nov. 2007 | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

KOM nov. 2007

6,1

5,2

4,7

4,5

ni podatkov

PS nov. 2006

5,5

4,0

5,0

4,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

KOM nov. 2007

3,0

2,5

2,8

2,3

ni podatkov

PS nov. 2006

2,9

1,4

2,0

2,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

KOM nov. 2007 (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

ni podatkov

PS nov. 2006

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

ni podatkov

neto posojanje/zadolževanje glede na ostali svet

(% BDP)

PS nov. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KOM nov. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

KOM nov. 2007

0,7

1,2

1,0

1,4

ni podatkov

PS nov. 2006

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

KOM nov. 2007

0,9

1,3

1,2

1,5

ni podatkov

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM nov. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

ni podatkov

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM nov. 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

ni podatkov

PS nov. 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

KOM nov. 2007

6,6

6,6

6,0

5,4

ni podatkov

PS nov. 2006

7,5

8,2

8,5

8,5

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva napovedi služb Komisije iz jeseni in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 70, 27.3.2007, str. 24.

(4)  Predvsem se navedejo samo podatki za saldo javne uprave, ne pa tudi podatki o sektorskih saldih.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % oziroma 4,9 % v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V najnovejšem programu in napovedi služb Komisije iz jeseni ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov za obdobje 2007–2010.

Vir:

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/5

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Finske za stabilnosti, 2007–2011

(2008/C 49/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 proučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 proučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2011.

| (2) | Makroekonomska uspešnost Finske je bila v zadnjih letih visoka in uravnotežena, obenem pa je rast znatno presegla predhodna pričakovanja. Sedanji ciklični vzpon gospodarske dejavnosti se ustrezno uporablja za oblikovanje proračunskih presežkov in pripravo na učinke staranja prebivalstva, s čimer se znatno zmanjšuje tveganje glede vzdržnosti javnih financ. Predvideva se, da se bo gospodarska rast zaradi skorajšnjih demografskih sprememb upočasnila že ob koncu programskega obdobja in povzročila manjše proračunske presežke, zaradi česar je potreben trajni nadzor javne porabe. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomska uspešnost Finske je bila v zadnjih letih visoka in uravnotežena, obenem pa je rast znatno presegla predhodna pričakovanja. Sedanji ciklični vzpon gospodarske dejavnosti se ustrezno uporablja za oblikovanje proračunskih presežkov in pripravo na učinke staranja prebivalstva, s čimer se znatno zmanjšuje tveganje glede vzdržnosti javnih financ. Predvideva se, da se bo gospodarska rast zaradi skorajšnjih demografskih sprememb upočasnila že ob koncu programskega obdobja in povzročila manjše proračunske presežke, zaradi česar je potreben trajni nadzor javne porabe.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v programskem obdobju zmerna, vendar bo ostala nad 3 % v letih 2008–2009 in se zmanjšala na skoraj 2 % do leta 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, ki pa so precej previdne za leti 2010 in 2011. Napovedi programa glede inflacije se zdijo uresničljive. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v programskem obdobju zmerna, vendar bo ostala nad 3 % v letih 2008–2009 in se zmanjšala na skoraj 2 % do leta 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, ki pa so precej previdne za leti 2010 in 2011. Napovedi programa glede inflacije se zdijo uresničljive.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007 v sedanji dopolnitvi programa ocenjen na 4,5 % BDP, pri čemer je bil v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti cilj določen na 2,8 % BDP. To je posledica prenosa rezultata, ki je bil leta 2006 boljši od napovedanega, ter nepričakovane pozitivne rasti v letu 2007, kar je povečalo javnofinančne prihodke, medtem ko so odhodki ostali skladni s predhodnimi načrti. Izvrševanje proračuna za leto 2007 je bilo na splošno v skladu z mnenjem Sveta o prejšnjem programu (3). Svet ugotavlja tudi, da je bil proračun za leto 2007 na splošno v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila Euroskupina aprila 2007. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007 v sedanji dopolnitvi programa ocenjen na 4,5 % BDP, pri čemer je bil v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti cilj določen na 2,8 % BDP. To je posledica prenosa rezultata, ki je bil leta 2006 boljši od napovedanega, ter nepričakovane pozitivne rasti v letu 2007, kar je povečalo javnofinančne prihodke, medtem ko so odhodki ostali skladni s predhodnimi načrti. Izvrševanje proračuna za leto 2007 je bilo na splošno v skladu z mnenjem Sveta o prejšnjem programu (3). Svet ugotavlja tudi, da je bil proračun za leto 2007 na splošno v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila Euroskupina aprila 2007.

| (5) | Osrednji cilj programa je zagotavljanje vzdržnosti javnih financ ob soočanju s staranjem prebivalstva. Kot že v prejšnjem programu je srednjeročni cilj Finske za proračunsko stanje določen kot javnofinančni presežek v višini 2 % BDP v strukturnem smislu, tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Pričakuje se, da se bosta ugotovljeni in primarni saldo vsako leto zmanjševala, čeprav bo leta 2007 raven visoka. Program načrtuje ohranitev strukturnih presežkov nad srednjeročnim ciljem skozi vse programsko obdobje. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev napoveduje, da se bo strukturni presežek (izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) zvišal za 1,5 odstotne točke v letu 2007, obe dopolnitvi pa do leta 2010 napovedujeta isti strukturni saldo. Znatnejši padec presežka v zadnji dopolnitvi je mogoče pojasniti z dejstvom, da se delež odhodkov le rahlo zmanjšuje, medtem ko je zmanjševanje deleža prihodkov bolj občutno. Slednje odraža uvajanje napovedanega znižanja davkov in previdne napovedi glede prihodkov v okviru rasti BDP. V primerjavi s prejšnjim programom manj občutno zmanjšanje deleža odhodkov odraža znatno povečanje večletnih proračunskih zgornjih mej za institucionalne enote centralne ravni države z znatnejšimi povečanji odhodkov, predvidenimi za leto 2008, tj. prvo leto mandata nove vlade. |
| --- | --- |

(5)

Osrednji cilj programa je zagotavljanje vzdržnosti javnih financ ob soočanju s staranjem prebivalstva. Kot že v prejšnjem programu je srednjeročni cilj Finske za proračunsko stanje določen kot javnofinančni presežek v višini 2 % BDP v strukturnem smislu, tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Pričakuje se, da se bosta ugotovljeni in primarni saldo vsako leto zmanjševala, čeprav bo leta 2007 raven visoka. Program načrtuje ohranitev strukturnih presežkov nad srednjeročnim ciljem skozi vse programsko obdobje. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev napoveduje, da se bo strukturni presežek (izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) zvišal za 1,5 odstotne točke v letu 2007, obe dopolnitvi pa do leta 2010 napovedujeta isti strukturni saldo. Znatnejši padec presežka v zadnji dopolnitvi je mogoče pojasniti z dejstvom, da se delež odhodkov le rahlo zmanjšuje, medtem ko je zmanjševanje deleža prihodkov bolj občutno. Slednje odraža uvajanje napovedanega znižanja davkov in previdne napovedi glede prihodkov v okviru rasti BDP. V primerjavi s prejšnjim programom manj občutno zmanjšanje deleža odhodkov odraža znatno povečanje večletnih proračunskih zgornjih mej za institucionalne enote centralne ravni države z znatnejšimi povečanji odhodkov, predvidenimi za leto 2008, tj. prvo leto mandata nove vlade.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Leta 2008 bi lahko bil proračunski rezultat boljši od načrtovanega v programu ob upoštevanju izrazito previdnih predpostavk glede davčnih prihodkov za navedeno leto. Nekoliko tveganja bi lahko povzročila hitra rast plač v javnem sektorju, ki bi povečevala pritisk na odhodke. Po drugi strani pa previdne predpostavke o rasti za zadnja leta, skupaj z zadržanimi predpostavkami glede prihodkov, uravnovesijo negativna tveganja. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Leta 2008 bi lahko bil proračunski rezultat boljši od načrtovanega v programu ob upoštevanju izrazito previdnih predpostavk glede davčnih prihodkov za navedeno leto. Nekoliko tveganja bi lahko povzročila hitra rast plač v javnem sektorju, ki bi povečevala pritisk na odhodke. Po drugi strani pa previdne predpostavke o rasti za zadnja leta, skupaj z zadržanimi predpostavkami glede prihodkov, uravnovesijo negativna tveganja.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu omogoča, da se srednjeročni cilj doseže z znatno rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. To je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar se za leto 2008 načrtuje fiskalna ekspanzija, ki jo bo zaznamovalo zmanjšanje strukturnega presežka za 0,5 odstotne točke BDP po jesenski napovedi služb Komisije in za 1 odstotno točko glede na program. Pričakuje se, da se bodo ugodne gospodarske razmere v letu 2008 nevtralizirale, verjetno pa je tudi, da se bodo te iz prejšnjega leta nadaljevale v letu 2008. Zato obstaja tveganje, da se bo naravnanost proračunske politike, ki jo določa program, v letu 2008 izkazala za prociklično. Vendar bi bila prociklična spodbuda za gospodarstvo verjetno omejena, proračunska politika pa bi bila na splošno nevtralna že v naslednjem letu. Še vedno bi se ohranil precejšen proračunski presežek. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu omogoča, da se srednjeročni cilj doseže z znatno rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. To je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar se za leto 2008 načrtuje fiskalna ekspanzija, ki jo bo zaznamovalo zmanjšanje strukturnega presežka za 0,5 odstotne točke BDP po jesenski napovedi služb Komisije in za 1 odstotno točko glede na program. Pričakuje se, da se bodo ugodne gospodarske razmere v letu 2008 nevtralizirale, verjetno pa je tudi, da se bodo te iz prejšnjega leta nadaljevale v letu 2008. Zato obstaja tveganje, da se bo naravnanost proračunske politike, ki jo določa program, v letu 2008 izkazala za prociklično. Vendar bi bila prociklična spodbuda za gospodarstvo verjetno omejena, proračunska politika pa bi bila na splošno nevtralna že v naslednjem letu. Še vedno bi se ohranil precejšen proračunski presežek.

| (8) | Na splošno se zdi, da je Finska izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ. Medtem ko je dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva večji od povprečja v EU, sprejete pokojninske reforme pomagajo obvladovati predvideno povečanje odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Proračunski položaj v letu 2007 z velikim strukturnim presežkom, kot ga ocenjuje program, znatno prispeva k izravnavi dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, z obsežnimi sredstvi, zbranimi prek javnih pokojninskih skladov, pa se bo delno financiralo povečanje odhodkov za pokojnine. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno se zdi, da je Finska izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ. Medtem ko je dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva večji od povprečja v EU, sprejete pokojninske reforme pomagajo obvladovati predvideno povečanje odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Proračunski položaj v letu 2007 z velikim strukturnim presežkom, kot ga ocenjuje program, znatno prispeva k izravnavi dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, z obsežnimi sredstvi, zbranimi prek javnih pokojninskih skladov, pa se bo delno financiralo povečanje odhodkov za pokojnine. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program stabilnosti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Sestavni del strategije programa stabilnosti so zlasti ukrepi glede tveganj, ki nastanejo zaradi staranja prebivalstva, določeni v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform. Predvideva se ohranitev močne zavezanosti ukrepom za povečanje produktivnosti javnih storitev, da se omejijo pritiski na odhodke. Hkrati bodo večletne zgornje meje odhodkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki so osnova za napovedi programa stabilnosti, določile fiksno mejo za stroške ukrepov programa nacionalnih reform. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program stabilnosti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Sestavni del strategije programa stabilnosti so zlasti ukrepi glede tveganj, ki nastanejo zaradi staranja prebivalstva, določeni v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform. Predvideva se ohranitev močne zavezanosti ukrepom za povečanje produktivnosti javnih storitev, da se omejijo pritiski na odhodke. Hkrati bodo večletne zgornje meje odhodkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki so osnova za napovedi programa stabilnosti, določile fiksno mejo za stroške ukrepov programa nacionalnih reform.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, program vsebuje nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, program vsebuje nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da program predvideva, da se bodo v programskem obdobju visoki presežki kljub zmanjševanju nadaljevali. Tveganja, povezana s proračunskimi cilji, so na splošno uravnotežena, proračunske napovedi programa pa se za leto 2008 zdijo nekoliko previdne. Srednjeročni proračunski položaj je trden in bi moral zmanjšati tveganja za dolgoročno vzdržnost. Omejitev odhodkov bo še naprej bistvena za zmanjšanje tveganja za prociklično naravnanost proračunske politike v letu 2008 ter za prilagoditev gibanju nižje rasti in predvideni počasnejši rasti davčnih prihodkov skozi programsko obdobje.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| COM nov. | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | ni podatkov |
| Inflacija HICP (8)

  (%) | PS nov. | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| COM nov. (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| COM nov. | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| COM nov. | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| COM nov. | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS nov. | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS nov. | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| COM nov. | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov.

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

COM nov.

5,0

4,3

3,4

2,8

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

ni podatkov

Inflacija HICP (8)

(%)

PS nov.

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

COM nov.

1,3

1,5

2,4

2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS nov.

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

COM nov. (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov.

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

COM nov.

5,9

5,3

5,2

5,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov.

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

COM nov.

3,8

4,6

4,2

4,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov.

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

COM nov.

5,3

6,0

5,6

5,3

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS nov.

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

COM nov.

4,1

4,4

3,9

4,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS nov.

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

COM nov.

4,1

4,4

3,9

4,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov.

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

COM nov.

39,2

35,7

32,4

29,8

ni podatkov

ni podatkov

PS dec.

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na naslednjem spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 71, 28.3.2007, str. 1.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o zunanjih predpostavkah za zadnja leta programskega obdobja, napovedi glede inflacije pa so določene na podlagi inflacije po ICŽP namesto HICP. V razpredelnicah niso izrecno navedeni podatki o „enkratnih in drugih začasnih ukrepih“ (niti niso omenjeni drugje v besedilu).

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % in 3,2 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Nobenega enkratnega ukrepa ni bilo določenega v najnovejšem programu niti v jesenski napovedi služb Komisije.

(8)  Najnovejši program zagotavlja napovedi glede inflacije na podlagi nacionalne opredelitve indeksa življenjskih potrebščin (ICŽP) in ne HICP. Inflacija po ICŽP je bila leta 2007 občutno višja kot inflacija po HICP. Finski organi so navedli, da so ustrezne napovedi inflacije po HICP 1,3 %, 1,6 %, in 2,3 % v letih 2006–2008 in da ne bo razlike med obema v naslednjih letih.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/8

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 49/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2010.

| (2) | Od leta 2006 rast BDP Nizozemske spet znatno prehiteva potencialno rast. Sedanji pozitivni premik se na splošno ocenjuje kot redni ciklični pozitivni premik in se na splošno ne zamenjuje za višjo potencialno rast, kot se je to zgodilo v dokaj dolgem obdobju razcveta na koncu devetdesetih let. Poleg tega je širše zasnovan tako na domačih kot zunanjih virih rasti. Vendar ob upoštevanju dobrega izhodiščnega položaja lahko zaostritev trga dela že dokaj zgodaj ustvarja pritisk na povečevanje plač in cen. |
| --- | --- |

(2)

Od leta 2006 rast BDP Nizozemske spet znatno prehiteva potencialno rast. Sedanji pozitivni premik se na splošno ocenjuje kot redni ciklični pozitivni premik in se na splošno ne zamenjuje za višjo potencialno rast, kot se je to zgodilo v dokaj dolgem obdobju razcveta na koncu devetdesetih let. Poleg tega je širše zasnovan tako na domačih kot zunanjih virih rasti. Vendar ob upoštevanju dobrega izhodiščnega položaja lahko zaostritev trga dela že dokaj zgodaj ustvarja pritisk na povečevanje plač in cen.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila z 2,75 % v letu 2007 na 2,5 % v letu 2008 in povprečno 1,75 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2008 in previdnih predpostavkah za naprej. Glede na to, da so na nizozemskem trgu dela že znaki pregretosti, za katero se pričakuje, da bo izvajala pritisk na povečevanje plač, se napovedi v programu glede inflacije v višini 2 % od leta 2009 zdijo nizke. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila z 2,75 % v letu 2007 na 2,5 % v letu 2008 in povprečno 1,75 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2008 in previdnih predpostavkah za naprej. Glede na to, da so na nizozemskem trgu dela že znaki pregretosti, za katero se pričakuje, da bo izvajala pritisk na povečevanje plač, se napovedi v programu glede inflacije v višini 2 % od leta 2009 zdijo nizke.

| (4) | Za leto 2007 je javnofinančni primanjkljaj tako v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 kot v programu ocenjen na 0,4 % BDP (čeprav napoved v programu omenja tudi najnovejšo uradno oceno v višini 0,2 % BDP, izkaz pa bi bil po najnovejših podatkih lahko še boljši). S predhodno dopolnitvijo programa stabilnosti se je nameraval doseči presežek v višini 0,2 % BDP. Glavni dejavniki, ki prispevajo k temu poslabšanju prekoračitve, so prekoračitve pri odhodkih (zlasti zdravstvenem varstvu) in nižji prihodki od zemeljskega plina, davčni prihodki pa so boljši od načrtovanih. Čeprav je proračunska politika v letu 2007 še naprej spoštovala srednjeročni cilj, ni bila v skladu s pozivom v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o prejšnji posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost (3), v katerem je bila Nizozemska pozvana, da v letu 2007 (in pozneje) ohranja trdni strukturni položaj in se tako izogne prociklični fiskalni politiki v času ugodne konjunkture. Svet ugotavlja, da prav tako ni bila v skladu z usmeritvami proračunskih politik za leto 2007, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina, saj se tako niso preprečile prekoračitve pri odhodkih, nepričakovani dodatni prihodki pa so se le delno porabili za zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja in dolga. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je javnofinančni primanjkljaj tako v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 kot v programu ocenjen na 0,4 % BDP (čeprav napoved v programu omenja tudi najnovejšo uradno oceno v višini 0,2 % BDP, izkaz pa bi bil po najnovejših podatkih lahko še boljši). S predhodno dopolnitvijo programa stabilnosti se je nameraval doseči presežek v višini 0,2 % BDP. Glavni dejavniki, ki prispevajo k temu poslabšanju prekoračitve, so prekoračitve pri odhodkih (zlasti zdravstvenem varstvu) in nižji prihodki od zemeljskega plina, davčni prihodki pa so boljši od načrtovanih. Čeprav je proračunska politika v letu 2007 še naprej spoštovala srednjeročni cilj, ni bila v skladu s pozivom v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o prejšnji posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost (3), v katerem je bila Nizozemska pozvana, da v letu 2007 (in pozneje) ohranja trdni strukturni položaj in se tako izogne prociklični fiskalni politiki v času ugodne konjunkture. Svet ugotavlja, da prav tako ni bila v skladu z usmeritvami proračunskih politik za leto 2007, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina, saj se tako niso preprečile prekoračitve pri odhodkih, nepričakovani dodatni prihodki pa so se le delno porabili za zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja in dolga.

| (5) | Glavni cilj proračunske strategije v programu je doseči strukturni presežek, tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 1 % BDP ob koncu načrtovanega mandata vlade leta 2011. Tako Nizozemska namerava odslej skozi vse programsko obdobje v celoti spoštovati srednjeročni cilj za proračunski položaj, in sicer strukturni primanjkljaj v višini od 0,5 % do 1 % BDP. Po precejšnjem poslabšanju leta 2007 program predvideva povratek k majhnim, relativno stabilnim efektivnim presežkom. Potek primarnega salda bo podoben, v letih 2008–2010 pa se bo stabiliziral na 2,75 % BDP. Predhodna posodobitev programa za stabilnost je predvidela, da se bo rast upočasnila leta 2008 in ne toliko leta 2009; načrtovala je na splošno uravnotežen javnofinančni proračun do leta 2008 in presežek v višini skoraj 1 % BDP v letu 2009. V sedanji posodobitvi dejanska prilagoditev v programskem obdobju v celoti temelji na dohodkih in poteka na začetku programskega obdobja leta 2008. V glavnem temelji na povečanju prihodkov od zemeljskega plina, diskrecijskem povečanju socialnih prispevkov in ugodnih možnostih za gospodarsko rast. Načrtuje se, da bodo vladne odhodke urejale realne zgornje meje, ki so bile v predlogu proračuna za leto 2008 določene za celotni mandat vlade. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj proračunske strategije v programu je doseči strukturni presežek, tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 1 % BDP ob koncu načrtovanega mandata vlade leta 2011. Tako Nizozemska namerava odslej skozi vse programsko obdobje v celoti spoštovati srednjeročni cilj za proračunski položaj, in sicer strukturni primanjkljaj v višini od 0,5 % do 1 % BDP. Po precejšnjem poslabšanju leta 2007 program predvideva povratek k majhnim, relativno stabilnim efektivnim presežkom. Potek primarnega salda bo podoben, v letih 2008–2010 pa se bo stabiliziral na 2,75 % BDP. Predhodna posodobitev programa za stabilnost je predvidela, da se bo rast upočasnila leta 2008 in ne toliko leta 2009; načrtovala je na splošno uravnotežen javnofinančni proračun do leta 2008 in presežek v višini skoraj 1 % BDP v letu 2009. V sedanji posodobitvi dejanska prilagoditev v programskem obdobju v celoti temelji na dohodkih in poteka na začetku programskega obdobja leta 2008. V glavnem temelji na povečanju prihodkov od zemeljskega plina, diskrecijskem povečanju socialnih prispevkov in ugodnih možnostih za gospodarsko rast. Načrtuje se, da bodo vladne odhodke urejale realne zgornje meje, ki so bile v predlogu proračuna za leto 2008 določene za celotni mandat vlade.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena do leta 2008, toda od leta 2009 bi lahko bili rezultati boljši od napovedanih, saj je lahko gospodarska rast močnejša, kot je predvideno v programu. Po drugi strani pa je treba podrobnosti načrtovanih ukrepov še temeljito opredeliti. Če bo gospodarska rast boljša od predvidene v programu, se bi to moralo odražati v boljšem proračunskem rezultatu od leta 2009 naprej, da se prepreči prociklična naravnanost proračunske politike. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena do leta 2008, toda od leta 2009 bi lahko bili rezultati boljši od napovedanih, saj je lahko gospodarska rast močnejša, kot je predvideno v programu. Po drugi strani pa je treba podrobnosti načrtovanih ukrepov še temeljito opredeliti. Če bo gospodarska rast boljša od predvidene v programu, se bi to moralo odražati v boljšem proračunskem rezultatu od leta 2009 naprej, da se prepreči prociklična naravnanost proračunske politike.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani z veliko rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Proračunska naravnanost programa je v celotnem obdobju v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja tudi, da je proračun za leto 2008 v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani z veliko rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Proračunska naravnanost programa je v celotnem obdobju v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja tudi, da je proračun za leto 2008 v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela euroskupina.

| (8) | Na splošno je Nizozemska izpostavljena srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je večji od povprečja EU, na kar vpliva predvsem relativno veliko povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih. Napovedano prihodnje povečanje davčnih prihodkov glede na delež BDP, v glavnem zaradi odložene obdavčitve zasebnih pokojnin, bi dolgoročno deloma izravnalo povečanje javnih odhodkov. Proračunski položaj v letu 2007, kot je ocenjen v programu, ki je slabši od začetnega stanja prejšnjega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje, da bi pokril bistveni porast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti ob poslabšanju strukturnega primarnega salda v letu 2007 v primerjavi z letom 2006. Srednjeročna zagotovitev velikih primarnih presežkov – kakor je že predvideno v programu – in/ali izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno je Nizozemska izpostavljena srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je večji od povprečja EU, na kar vpliva predvsem relativno veliko povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih. Napovedano prihodnje povečanje davčnih prihodkov glede na delež BDP, v glavnem zaradi odložene obdavčitve zasebnih pokojnin, bi dolgoročno deloma izravnalo povečanje javnih odhodkov. Proračunski položaj v letu 2007, kot je ocenjen v programu, ki je slabši od začetnega stanja prejšnjega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje, da bi pokril bistveni porast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti ob poslabšanju strukturnega primarnega salda v letu 2007 v primerjavi z letom 2006. Srednjeročna zagotovitev velikih primarnih presežkov – kakor je že predvideno v programu – in/ali izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program stabilnosti dobro usklajen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Čeprav program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform, oba dokumenta obravnavata ustrezne podsklope ukrepov, zajete v vladno „šeststebrno strategijo“, ki usmerja javne politike v mandatu sedanje vlade. S poudarkom na ukrepih z neposrednim proračunskim vplivom oba dokumenta omenjata opuščanje prenosljivosti javnega davčnega odbitka, ki izhaja iz zaposlitve, za obdobje 15 let z začetkom v letu 2009. Program stabilnosti se poleg tega nanaša na načrte zmanjšanja prispevkov v primeru brezposelnosti za zaposlene osebe in delodajalce v letu 2009, ki se bodo financirali s povečanjem DDV stopnje v istem letu. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program stabilnosti dobro usklajen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Čeprav program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform, oba dokumenta obravnavata ustrezne podsklope ukrepov, zajete v vladno „šeststebrno strategijo“, ki usmerja javne politike v mandatu sedanje vlade. S poudarkom na ukrepih z neposrednim proračunskim vplivom oba dokumenta omenjata opuščanje prenosljivosti javnega davčnega odbitka, ki izhaja iz zaposlitve, za obdobje 15 let z začetkom v letu 2009. Program stabilnosti se poleg tega nanaša na načrte zmanjšanja prispevkov v primeru brezposelnosti za zaposlene osebe in delodajalce v letu 2009, ki se bodo financirali s povečanjem DDV stopnje v istem letu.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov.

Splošni zaključek je, da program namerava doseči in ohraniti relativno stabilni presežek ter tako zagotoviti trden proračunski položaj skozi celotno obdobje. Medtem ko je bila proračunska politika v času ugodne konjunkture v letu 2007 prociklična, je proračunska naravnanost v programu od leta 2008 skladna s Paktom. Tveganja za proračunske cilje v letu 2008 se na splošno zdijo uravnotežena. Če bo gospodarska rast od leta 2009 naprej boljša od previdnega gospodarskega scenarija, načrtovanega v programu, se bi to moralo odražati v boljšem proračunskem rezultatu, kot je načrtovan. Glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ se zdi, da je Nizozemska izpostavljena srednjemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene ter glede na napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in poslabšanje strukturnega salda se Nizozemska poziva, da izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z zagotovitvijo proračunske konsolidacije, kot to načrtuje program.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2007 | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| KOM nov. 2007 | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| KOM nov. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| COM nov. 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| KOM nov. 2007 | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

KOM nov. 2007

3,0

2,7

2,6

2,5

ni podatkov

PS nov. 2006

3,25

3

1,75

1,75

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

1,7

1,5

2,25

2

2

KOM nov. 2007

1,7

1,6

2,3

2,7

ni podatkov

PS nov. 2006

1,5

1,75

1,75

1,75

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

KOM nov. 2007 (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

ni podatkov

PS nov. 2006

– 0,5

0,6

0,6

0,3

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov. 2007

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

KOM nov. 2007

7,3

6,6

7,2

7,9

ni podatkov

PS nov. 2006

6,9

6,7

7,1

7,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

KOM nov. 2007

0,6

– 0,4

0,5

1,3

ni podatkov

PS nov. 2006

0,1

0,2

0,3

0,9

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

KOM nov. 2007

2,8

1,8

2,7

3,3

ni podatkov

PS nov. 2006

2,4

2,4

2,4

2,9

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

PS nov. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

KOM nov. 2007

1,1

– 0,2

0,5

1,1

ni podatkov

PS nov. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,7

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PS nov. 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

COM nov. 2007

1,1

– 0,2

0,5

0,7

ni podatkov

PS nov. 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,4

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

47,9

46,8

45

43

41,2

KOM nov. 2007

47,9

46,8

44,8

41,7

ni podatkov

PS nov. 2006

50,2

47,9

46,3

44,2

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na naslednjem spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 70, 27.3.2007, str. 21.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % in 2,2 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program in jesenske napovedi služb Komisije dosegajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0,3 % BDP v letu 2009; zmanjševanje primanjkljaja.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/12

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Nemčije za stabilnost, 2007–2011

(2008/C 49/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Nemčije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007 do 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Nemčije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007 do 2011.

| (2) | Gospodarska rast v Nemčiji je bila v primerjavi s prvo polovico desetletja v letih 2006 in 2007 znatno višja. Trajna omejitev plač in strukturne reforme so prispevale k ponovnem povečanju konkurenčnosti in spodbujanju rasti zaposlovanja. Opazno izboljšanje na trgu dela podpira napovedano trajno povečanje domačega povpraševanja, kar pomaga izravnati pričakovani nižji prispevek neto zunanjega povpraševanja k rasti.
  Hitrost proračunske konsolidacije je bila izjemna. Javnofinančni saldo se je iz primanjkljaja v višini skoraj 3,5 % BDP leta 2005 spremenil v majhen presežek leta 2007. Strukturni primanjkljaj se je med leti 2005 in 2007 prav tako zmanjšal za 2,5 odstotne točke BDP. Konsolidacija je bila dosežena zlasti z nadzorom javnofinančnih odhodkov, ki so se zmanjšali s skoraj 47 % BDP leta 2005 na manj kot 44 % leta 2007. Razlog za to so ukrepi za konsolidacijo, ki so bili sprejeti od leta 2005, in dejstvo, da nepričakovano visoki davčni prihodki niso bili porabljeni, temveč so bili namenjeni za zmanjšanje primanjkljaja. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarska rast v Nemčiji je bila v primerjavi s prvo polovico desetletja v letih 2006 in 2007 znatno višja. Trajna omejitev plač in strukturne reforme so prispevale k ponovnem povečanju konkurenčnosti in spodbujanju rasti zaposlovanja. Opazno izboljšanje na trgu dela podpira napovedano trajno povečanje domačega povpraševanja, kar pomaga izravnati pričakovani nižji prispevek neto zunanjega povpraševanja k rasti.

Hitrost proračunske konsolidacije je bila izjemna. Javnofinančni saldo se je iz primanjkljaja v višini skoraj 3,5 % BDP leta 2005 spremenil v majhen presežek leta 2007. Strukturni primanjkljaj se je med leti 2005 in 2007 prav tako zmanjšal za 2,5 odstotne točke BDP. Konsolidacija je bila dosežena zlasti z nadzorom javnofinančnih odhodkov, ki so se zmanjšali s skoraj 47 % BDP leta 2005 na manj kot 44 % leta 2007. Razlog za to so ukrepi za konsolidacijo, ki so bili sprejeti od leta 2005, in dejstvo, da nepričakovano visoki davčni prihodki niso bili porabljeni, temveč so bili namenjeni za zmanjšanje primanjkljaja.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila z 2,4 % leta 2007 na 2 % leta 2008 in na povprečno 1,5 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi ta scenarij glede rasti uresničljiv do leta 2008 in pogojno uresničljiv po tem letu. Rast BDP naj bi v obdobju 2009–2011 ostal pod potencialno rastjo, vendar pa naj bi zaposlenost predvidoma trajno naraščala. Napoveduje se, da naj bi rast plač ostala skromna in tako ne bi povzročila inflacijskega pritiska. Trend izboljšanja cenovne konkurenčnosti, ki ga je bilo mogoče opaziti v zadnjem desetletju, pa naj bi se zaključil. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila z 2,4 % leta 2007 na 2 % leta 2008 in na povprečno 1,5 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi ta scenarij glede rasti uresničljiv do leta 2008 in pogojno uresničljiv po tem letu. Rast BDP naj bi v obdobju 2009–2011 ostal pod potencialno rastjo, vendar pa naj bi zaposlenost predvidoma trajno naraščala. Napoveduje se, da naj bi rast plač ostala skromna in tako ne bi povzročila inflacijskega pritiska. Trend izboljšanja cenovne konkurenčnosti, ki ga je bilo mogoče opaziti v zadnjem desetletju, pa naj bi se zaključil.

| (4) | Posodobljeni program za leto 2007 predvideva uravnotežen proračun, ki je na splošno skladen z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007, v kateri se načrtuje presežek v višini 0,1 % BDP, medtem ko je ciljni primanjkljaj, določen v predhodni posodobitvi programa stabilnosti, znašal 1,5 % BDP. Razlogi za opazno proračunsko izboljšanje glede na ciljno vrednost so bili bazni učinek primanjkljaja, ki je bil leta 2006 nižji od predvidenega, močnejši ciklični učinek in restriktivnejša fiskalna naravnanost. Izvrševanje proračuna v letu 2007 je bilo v skladu z nasvetom o politiki, ki ga je podal Svet v mnenju z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobitvi programa stabilnosti (3). Svet ugotavlja, da so bili nepričakovani davčni prihodki v celoti porabljeni za zmanjšanje primanjkljaja in je bilo zato izvrševanje proračuna tudi v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007. |
| --- | --- |

(4)

Posodobljeni program za leto 2007 predvideva uravnotežen proračun, ki je na splošno skladen z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007, v kateri se načrtuje presežek v višini 0,1 % BDP, medtem ko je ciljni primanjkljaj, določen v predhodni posodobitvi programa stabilnosti, znašal 1,5 % BDP. Razlogi za opazno proračunsko izboljšanje glede na ciljno vrednost so bili bazni učinek primanjkljaja, ki je bil leta 2006 nižji od predvidenega, močnejši ciklični učinek in restriktivnejša fiskalna naravnanost. Izvrševanje proračuna v letu 2007 je bilo v skladu z nasvetom o politiki, ki ga je podal Svet v mnenju z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobitvi programa stabilnosti (3). Svet ugotavlja, da so bili nepričakovani davčni prihodki v celoti porabljeni za zmanjšanje primanjkljaja in je bilo zato izvrševanje proračuna tudi v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Da bi to dosegli, se v programu predlaga nadaljevanje proračunske konsolidacije in obenem izboljšanje pogojev za rast in zaposlovanje. Srednjeročni cilj, ki je uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je bil v veliki meri dosežen leta 2007. Program napoveduje, da se bo strukturni saldo leta 2008 nekoliko poslabšal, nato se bo znatno izboljšal, leta 2010 spet dosegel srednjeročni cilj in do leta 2011 strukturni presežek (izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo). Predhodni program ni predvideval, da bo srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju. Poleg tega naj bi gospodarski pogoji podpirali nastanek majhnega presežka v javnofinančnem saldu. Izboljšanje primarnega salda sledi istemu vzorcu, presežek pa bo do leta 2011 dosegel 3,5 % BDP. Predvidena konsolidacija v celoti temelji na odhodkih. To bi več kot izravnalo znižanje prihodkov, do katerega bi prišlo zlasti zaradi reforme davka od dohodkov pravnih oseb in zmanjšanja stopnje prispevka za zavarovanje v primeru brezposelnosti v letu 2008. Delež odhodkov bi se znižal za 2,5 odstotne točke na 41,5 % BDP do leta 2011, kar naj bi se predvidoma doseglo zlasti z omejitvijo socialnih stroškov. Pričakuje se, da se bo bruto javni dolg, ki se je po ocenah leta 2007 zmanjšal na 65 %, kar je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 %, v programskem obdobju zmanjšal za nadaljnjih 7,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Da bi to dosegli, se v programu predlaga nadaljevanje proračunske konsolidacije in obenem izboljšanje pogojev za rast in zaposlovanje. Srednjeročni cilj, ki je uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je bil v veliki meri dosežen leta 2007. Program napoveduje, da se bo strukturni saldo leta 2008 nekoliko poslabšal, nato se bo znatno izboljšal, leta 2010 spet dosegel srednjeročni cilj in do leta 2011 strukturni presežek (izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo). Predhodni program ni predvideval, da bo srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju. Poleg tega naj bi gospodarski pogoji podpirali nastanek majhnega presežka v javnofinančnem saldu. Izboljšanje primarnega salda sledi istemu vzorcu, presežek pa bo do leta 2011 dosegel 3,5 % BDP. Predvidena konsolidacija v celoti temelji na odhodkih. To bi več kot izravnalo znižanje prihodkov, do katerega bi prišlo zlasti zaradi reforme davka od dohodkov pravnih oseb in zmanjšanja stopnje prispevka za zavarovanje v primeru brezposelnosti v letu 2008. Delež odhodkov bi se znižal za 2,5 odstotne točke na 41,5 % BDP do leta 2011, kar naj bi se predvidoma doseglo zlasti z omejitvijo socialnih stroškov. Pričakuje se, da se bo bruto javni dolg, ki se je po ocenah leta 2007 zmanjšal na 65 %, kar je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 %, v programskem obdobju zmanjšal za nadaljnjih 7,5 odstotne točke.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu so videti uravnotežena. Makroekonomski obeti so za leto 2008 uresničljivi, po letu 2008 pa pogojno uresničljivi. V zadnjih dveh letih je bil dejanski proračunski položaj tudi boljši od pričakovanega. V programu se predvideva, da se bodo strukturna izboljšanja zaradi reform trga dela v programskem obdobju nadaljevala. Ker niso načrtovane nobene nadaljnje reforme, predvideni proračunski rezultat zahteva nadaljnja prizadevanja za ohranitev strogega nadzora nad odhodki. Prav tako se tveganja glede predvidenega razvoja deleža dolga zdijo uravnotežena. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu so videti uravnotežena. Makroekonomski obeti so za leto 2008 uresničljivi, po letu 2008 pa pogojno uresničljivi. V zadnjih dveh letih je bil dejanski proračunski položaj tudi boljši od pričakovanega. V programu se predvideva, da se bodo strukturna izboljšanja zaradi reform trga dela v programskem obdobju nadaljevala. Ker niso načrtovane nobene nadaljnje reforme, predvideni proračunski rezultat zahteva nadaljnja prizadevanja za ohranitev strogega nadzora nad odhodki. Prav tako se tveganja glede predvidenega razvoja deleža dolga zdijo uravnotežena.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da bo proračunska naravnanost v programu zadostna, da se do leta 2010 spet doseže srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. V celotnem programskem obdobju bi se zagotovile zadostne varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Vendar bi načrtovano fiskalno popuščanje za približno 0,5 % BDP lahko povzročilo tudi, da pride do odstopanja od srednjeročnega cilja samo v letu 2008. Zato bi se lahko izkazalo, da proračunska naravnanost, ki se odraža v programu, ni popolnoma v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja, da proračunski načrti za leto 2008 ostajajo v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007. Ob upoštevanju navedenega tveganja glede napovedi dolga se zdi, da delež dolga v programskem obdobju zadostno upada v smeri referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da bo proračunska naravnanost v programu zadostna, da se do leta 2010 spet doseže srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. V celotnem programskem obdobju bi se zagotovile zadostne varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Vendar bi načrtovano fiskalno popuščanje za približno 0,5 % BDP lahko povzročilo tudi, da pride do odstopanja od srednjeročnega cilja samo v letu 2008. Zato bi se lahko izkazalo, da proračunska naravnanost, ki se odraža v programu, ni popolnoma v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja, da proračunski načrti za leto 2008 ostajajo v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007. Ob upoštevanju navedenega tveganja glede napovedi dolga se zdi, da delež dolga v programskem obdobju zadostno upada v smeri referenčne vrednosti.

| (8) | Zdi se, da je Nemčija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je blizu povprečja EU, pri čemer odhodki za pokojnine kažejo bolj omejeno povečanje kot v mnogih drugih državah, kar je posledica pokojninskih reform, ki se že izvajajo. Nedavna pokojninska reforma (2007) bo postopoma dvignila starostno mejo za upokojitev na 67 let od leta 2012 naprej, kar naj bi nadalje zmanjšalo pričakovano povišanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar ne odpravi v celoti pritiskov glede prihodnje porabe. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in znižanje deleža dolga pod referenčno vrednost iz Pogodbe bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Nemčija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je blizu povprečja EU, pri čemer odhodki za pokojnine kažejo bolj omejeno povečanje kot v mnogih drugih državah, kar je posledica pokojninskih reform, ki se že izvajajo. Nedavna pokojninska reforma (2007) bo postopoma dvignila starostno mejo za upokojitev na 67 let od leta 2012 naprej, kar naj bi nadalje zmanjšalo pričakovano povišanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar ne odpravi v celoti pritiskov glede prihodnje porabe. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in znižanje deleža dolga pod referenčno vrednost iz Pogodbe bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ.

| (9) | Medtem ko program stabilnosti ne določa neposrednega proračunskega vpliva poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz jeseni 2006, se zdita proračunski strategiji, opisani v obeh dokumentih, skladni. Najpomembnejši ukrepi z neposrednim proračunskim vplivom, ki so predlagani v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform, so navedeni tudi v programu stabilnosti, kot npr. reforma davka od dohodkov pravnih oseb, dvig starostne meje za upokojitev, znižanje stopnje socialnega prispevka, ustanove za varstvo otrok in druga faza reforme zveznega sistema s pregledom fiskalnih odnosov med ravnmi upravljanja z namenom zagotoviti proračunsko disciplino. |
| --- | --- |

(9)

Medtem ko program stabilnosti ne določa neposrednega proračunskega vpliva poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz jeseni 2006, se zdita proračunski strategiji, opisani v obeh dokumentih, skladni. Najpomembnejši ukrepi z neposrednim proračunskim vplivom, ki so predlagani v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform, so navedeni tudi v programu stabilnosti, kot npr. reforma davka od dohodkov pravnih oseb, dvig starostne meje za upokojitev, znižanje stopnje socialnega prispevka, ustanove za varstvo otrok in druga faza reforme zveznega sistema s pregledom fiskalnih odnosov med ravnmi upravljanja z namenom zagotoviti proračunsko disciplino.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, program vsebuje nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, program vsebuje nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da je Nemčija, ki je uživala trajno močno rast, uporabila nepričakovane prihodke za zmanjšanje primanjkljaja in je zato leta 2007 na splošno dosegla svoj srednjeročni cilj, kar je dosti prej, kot je bilo predvideno v predhodnem programu, in je pohvalno. Vendar je mogoče, da se bo v javnih financah leta 2008 spet pojavil strukturni primanjkljaj. Proračunska strategija predvideva postopno vrnitev k srednjeročnemu cilju na podlagi trajne omejitve odhodkov. Tveganja, povezana s proračunskimi napovedmi, so nevtralna; medtem ko je osnovni makroekonomski scenarij po letu 2008 previden, predvideni proračunski rezultat zahteva nadaljnja prizadevanja za ohranitev strogega nadzora nad odhodki. Za Nemčijo velja srednje tveganje, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Nemčija:

| (i) | ohrani pozitivne rezultate, ki so bili doseženi leta 2007, z nadaljnjim strogim nadzorom nad odhodki v skladu s cilji programa in z uporabo nepričakovanih dodatnih prihodkov za zmanjšanje dolga; |
| --- | --- |

(i)

ohrani pozitivne rezultate, ki so bili doseženi leta 2007, z nadaljnjim strogim nadzorom nad odhodki v skladu s cilji programa in z uporabo nepričakovanih dodatnih prihodkov za zmanjšanje dolga;

| (ii) | izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z nadaljnjim izvajanjem sprejete gospodarske reforme za spodbujanje rasti in zaposlovanja in s podpiranjem dosežene fiskalne konsolidacije z okrepitvijo proračunskih institucij, zlasti s sedanjo revizijo zveznih fiskalnih odnosov. |
| --- | --- |

(ii)

izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z nadaljnjim izvajanjem sprejete gospodarske reforme za spodbujanje rasti in zaposlovanja in s podpiranjem dosežene fiskalne konsolidacije z okrepitvijo proračunskih institucij, zlasti s sedanjo revizijo zveznih fiskalnih odnosov.

Svet ugotavlja, da bi bili takšni ukrepi skladni z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila euroskupina aprila 2007.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2007 | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KOM nov. 2007 | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM nov. 2007 | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| KOM nov. 2007 | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| KOM nov. 2007 | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2006 | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2007

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

KOM nov. 2007

2,9

2,5

2,1

2,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KOM nov. 2007

1,8

2,2

2

1,8

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2007

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

KOM nov. 2007 (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2007

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

KOM nov. 2007

5,2

5,8

5,8

6,1

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

KOM nov. 2007

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

KOM nov. 2007

1,2

2,8

2,6

2,8

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

0,5

1

1

1,5

2

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

KOM nov. 2007

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

KOM nov. 2007

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2007

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

KOM nov. 2007

67,5

64,7

62,6

60,3

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2006

68

67

66,5

65,5

64,5

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na naslednjem spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz jeseni 2007. Nedavni kazalniki pa kažejo na nekoliko nižjo rast v letu 2008.

(3)  UL C 70, 27.3.2007, str. 5.

(4)  V programu predvsem niso navedeni podatki o inflaciji po HICP in skupnih socialnih transferjih ter vse osnovne predpostavke, na katerih temelji makroekonomski scenarij.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,2 %, 1,6 %, 1,8 % oz. 1,9 % v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so 0,1 % BDP v letih 2008 in 2009; glede na najnovejši program so vsi ukrepi povzročili povečanje primanjkljaja; in 0,1 % BDP v letih 2007 in 2009; glede na jesenske napovedi služb Komisije so vsi ukrepi povzročili povečanje primanjkljaja.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/16

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 49/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 proučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 proučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje 2007–2010.

| (2) | V zadnjih letih je bilo švedsko gospodarstvo uspešno. Leta 2007 je gospodarstvo vstopilo v bolj zrelo fazo, kar se odraža v velikem domačem povpraševanju, povečanem zaradi cvetočih naložb in večje zasebne porabe. Ob upoštevanju navedenega so švedske javne finance močne, s stalnimi in precejšnimi javnofinančnimi presežki.
  Zdrave javne finance podpirajo stabilno usmerjen makroekonomski okvir, zdrava gospodarska rast in nacionalni proračunski okvir, ki temelji na pravilih. Predvideva se, da se bo gospodarska dejavnost v prihodnjih letih postopoma upočasnila, medtem ko bodo gospodarski temelji in fiskalni položaj ostali ugodni. Glede na to je pomembno, da se manevrski prostor, ki ga zagotavljajo močne javne finance, ne uporabi za trajno povečanje odhodkov javne porabe. Zlasti če bi lokalne vlade v ugodnih razmerah povečale odhodke, bi to povzročilo trajno povečanje javnih odhodkov v prihodnosti, kar bi sčasoma oviralo načrte za zmerno znižanje deleža odhodkov v razmerju do BDP in vladno strategijo znižanja davkov za okrepitev spodbude za delo. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih letih je bilo švedsko gospodarstvo uspešno. Leta 2007 je gospodarstvo vstopilo v bolj zrelo fazo, kar se odraža v velikem domačem povpraševanju, povečanem zaradi cvetočih naložb in večje zasebne porabe. Ob upoštevanju navedenega so švedske javne finance močne, s stalnimi in precejšnimi javnofinančnimi presežki.

Zdrave javne finance podpirajo stabilno usmerjen makroekonomski okvir, zdrava gospodarska rast in nacionalni proračunski okvir, ki temelji na pravilih. Predvideva se, da se bo gospodarska dejavnost v prihodnjih letih postopoma upočasnila, medtem ko bodo gospodarski temelji in fiskalni položaj ostali ugodni. Glede na to je pomembno, da se manevrski prostor, ki ga zagotavljajo močne javne finance, ne uporabi za trajno povečanje odhodkov javne porabe. Zlasti če bi lokalne vlade v ugodnih razmerah povečale odhodke, bi to povzročilo trajno povečanje javnih odhodkov v prihodnosti, kar bi sčasoma oviralo načrte za zmerno znižanje deleža odhodkov v razmerju do BDP in vladno strategijo znižanja davkov za okrepitev spodbude za delo.

| (3) | Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske napovedi: „osnovni“ scenarij, „manj ugoden“ scenarij in „ugoden scenarij“. „Osnovni“ scenarij se obravnava kot referenčni scenarij za ocenjevanje proračunskih napovedi, čeprav je na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) videti, da temelji na nekoliko optimističnih predpostavkah o rasti. Predvideva, da se bo realna rast BDP zmanjšala s 3,2 % v letu 2007 na povprečno 2,6 % v ostalem programskem obdobju. V programu so videti realistične tudi napovedi glede inflacije, ki predvidevajo povečanje nad cilj v višini 2 %, ki ga je zastavila Riksbank. Zaradi višje rasti plač in šibkejše rasti produktivnosti kot v zadnjih letih se predvideva povišanje stroškov dela na enoto, kar bi lahko povečalo inflacijske pritiske. |
| --- | --- |

(3)

Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske napovedi: „osnovni“ scenarij, „manj ugoden“ scenarij in „ugoden scenarij“. „Osnovni“ scenarij se obravnava kot referenčni scenarij za ocenjevanje proračunskih napovedi, čeprav je na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) videti, da temelji na nekoliko optimističnih predpostavkah o rasti. Predvideva, da se bo realna rast BDP zmanjšala s 3,2 % v letu 2007 na povprečno 2,6 % v ostalem programskem obdobju. V programu so videti realistične tudi napovedi glede inflacije, ki predvidevajo povečanje nad cilj v višini 2 %, ki ga je zastavila Riksbank. Zaradi višje rasti plač in šibkejše rasti produktivnosti kot v zadnjih letih se predvideva povišanje stroškov dela na enoto, kar bi lahko povečalo inflacijske pritiske.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 3 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco določen na 1,2 % BDP. Saldo je boljši od načrtovanega zlasti zaradi baznega učinka (ki odraža boljši rezultat v letu 2006 od napovedanega v prejšnjem programu) in zaradi trga dela, ki je bil v letu 2007 močnejši, kot je bilo predvideno, kar je imelo ugodnejši učinek od pričakovanega tako na prihodke kot, v nekoliko manjši meri, na odhodke.
  Skladno z implicitnimi političnimi priporočili v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (3) se ocenjuje, da se je strukturni saldo v letu 2007 znatno izboljšal, kar kaže, da je bila proračunska naravnanost v letu 2007 anticiklična. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 3 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco določen na 1,2 % BDP. Saldo je boljši od načrtovanega zlasti zaradi baznega učinka (ki odraža boljši rezultat v letu 2006 od napovedanega v prejšnjem programu) in zaradi trga dela, ki je bil v letu 2007 močnejši, kot je bilo predvideno, kar je imelo ugodnejši učinek od pričakovanega tako na prihodke kot, v nekoliko manjši meri, na odhodke.

Skladno z implicitnimi političnimi priporočili v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (3) se ocenjuje, da se je strukturni saldo v letu 2007 znatno izboljšal, kar kaže, da je bila proračunska naravnanost v letu 2007 anticiklična.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je v okviru konjunkturnega cikla v povprečju doseči nominalen proračunski presežek v višini 1 % BDP, skupaj z določitvijo večletnih zgornjih meja za odhodke na centralni ravni države in z uravnoteženim proračunskim stanjem na lokalni ravni države. Ta cilj, tj. doseči presežek, ustreza švedskemu srednjeročnemu proračunskemu cilju v višini 1 % BDP strukturnega presežka (tj. ciklično prilagojenemu presežku brez enkratnih in začasnih ukrepov), ki naj bi se z znatno rezervo ohranil v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj, ki je v predhodni posodobljeni različici znašal 2 %, je bil popravljen navzdol, in sicer kot posledica izvajanja odločitve Eurostata iz marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja od aprila 2007 (4). Ta popravek je popolnoma tehnične narave, novi cilj pa potrjuje, da so proračunske ambicije še vedno na isti ravni. Javnofinančni presežek naj bi se le rahlo znižal s 3 % BDP v letu 2007 na 2,8 % v letu 2008. Zatem naj bi se leta 2010 saldo postopno popravil na 3,6 %. Poslabšanje v letu 2008 je odraz znatnih znižanj davka na dohodek za prejemnike nizkih in srednje visokih dohodkov, in sicer z večjim odbitkom od davka za zaposlene, ki pa se le delno financirajo z drugimi ukrepi za povečanje prihodkov in zmanjšanje odhodkov. Napovedi za preostalo programsko obdobje temeljijo na predpostavki, da bo politika ostala nespremenjena, in glede na katero se delež odhodkov in prihodkov postopoma znižuje. Glede na rezultate v letih 2006 in 2007, ki so boljši od pričakovanih, je napovedani presežek – ob sicer večinoma podobnih makroekonomskih obetih – veliko višji kot v predhodni posodobljeni različici. Primarni in strukturni saldo na splošno sledita tendencam iz ugotovljenega salda. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je v okviru konjunkturnega cikla v povprečju doseči nominalen proračunski presežek v višini 1 % BDP, skupaj z določitvijo večletnih zgornjih meja za odhodke na centralni ravni države in z uravnoteženim proračunskim stanjem na lokalni ravni države. Ta cilj, tj. doseči presežek, ustreza švedskemu srednjeročnemu proračunskemu cilju v višini 1 % BDP strukturnega presežka (tj. ciklično prilagojenemu presežku brez enkratnih in začasnih ukrepov), ki naj bi se z znatno rezervo ohranil v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj, ki je v predhodni posodobljeni različici znašal 2 %, je bil popravljen navzdol, in sicer kot posledica izvajanja odločitve Eurostata iz marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja od aprila 2007 (4). Ta popravek je popolnoma tehnične narave, novi cilj pa potrjuje, da so proračunske ambicije še vedno na isti ravni. Javnofinančni presežek naj bi se le rahlo znižal s 3 % BDP v letu 2007 na 2,8 % v letu 2008. Zatem naj bi se leta 2010 saldo postopno popravil na 3,6 %. Poslabšanje v letu 2008 je odraz znatnih znižanj davka na dohodek za prejemnike nizkih in srednje visokih dohodkov, in sicer z večjim odbitkom od davka za zaposlene, ki pa se le delno financirajo z drugimi ukrepi za povečanje prihodkov in zmanjšanje odhodkov. Napovedi za preostalo programsko obdobje temeljijo na predpostavki, da bo politika ostala nespremenjena, in glede na katero se delež odhodkov in prihodkov postopoma znižuje. Glede na rezultate v letih 2006 in 2007, ki so boljši od pričakovanih, je napovedani presežek – ob sicer večinoma podobnih makroekonomskih obetih – veliko višji kot v predhodni posodobljeni različici. Primarni in strukturni saldo na splošno sledita tendencam iz ugotovljenega salda.

| (6) | Tveganja, povezana s proračunskimi napovedmi v programu, so na splošno videti uravnotežena. Medtem ko se v programu predvideva, da se bo rast BDP v programskem obdobju postopoma upočasnila (5), sestava rasti z vidika javnih financ ostaja še naprej ugodna, zlasti ob upoštevanju trdne rasti zasebne porabe. Proračunske napovedi poleg tega temeljijo na dobrih rezultatih, delno zaradi navedenih zgornjih mej izdatkov, napovedi glede davčnih prihodkov pa se zdijo uresničljive. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja, povezana s proračunskimi napovedmi v programu, so na splošno videti uravnotežena. Medtem ko se v programu predvideva, da se bo rast BDP v programskem obdobju postopoma upočasnila (5), sestava rasti z vidika javnih financ ostaja še naprej ugodna, zlasti ob upoštevanju trdne rasti zasebne porabe. Proračunske napovedi poleg tega temeljijo na dobrih rezultatih, delno zaradi navedenih zgornjih mej izdatkov, napovedi glede davčnih prihodkov pa se zdijo uresničljive.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v okviru programa omogoča uresničitev srednjeročnega cilja z znatno rezervo v celotnem programskem obdobju, kakor je predvideno v programu. Nekoliko slabše proračunsko stanje v letu 2008 je povezan z nadaljnjimi strukturnimi reformami za spodbujanje višje stopnje delovne aktivnosti z znižanjem obveznih dajatev na prihodke od dela, s čimer se večajo možnosti za gospodarsko rast. Glede na to, da je iz najnovejših podatkov mogoče sklepati na nižjo rast, je tveganje, da bo proračunska naravnanost v letu 2008 prociklična, zelo majhno. Do poslabšanja proračunskega stanja bi sicer prišlo le začasno, saj ni pričakovati, da bi se nadaljevalo v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v okviru programa omogoča uresničitev srednjeročnega cilja z znatno rezervo v celotnem programskem obdobju, kakor je predvideno v programu. Nekoliko slabše proračunsko stanje v letu 2008 je povezan z nadaljnjimi strukturnimi reformami za spodbujanje višje stopnje delovne aktivnosti z znižanjem obveznih dajatev na prihodke od dela, s čimer se večajo možnosti za gospodarsko rast. Glede na to, da je iz najnovejših podatkov mogoče sklepati na nižjo rast, je tveganje, da bo proračunska naravnanost v letu 2008 prociklična, zelo majhno. Do poslabšanja proračunskega stanja bi sicer prišlo le začasno, saj ni pričakovati, da bi se nadaljevalo v prihodnjih letih.

| (8) | Na splošno se zdi, da je Švedska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Švedskem je nižji od povprečja EU, saj je predvideno, da bodo odhodki za pokojnine glede na delež BDP dolgoročno ostali razmeroma stabilni, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema iz leta 1998, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Proračunsko stanje v letu 2007, tako kot je to ocenjeno v programu, z visokim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga. Ohranjanje zdravih javnih financ z nadaljnjimi presežki, kot jih predvideva program, bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno se zdi, da je Švedska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Švedskem je nižji od povprečja EU, saj je predvideno, da bodo odhodki za pokojnine glede na delež BDP dolgoročno ostali razmeroma stabilni, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema iz leta 1998, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Proračunsko stanje v letu 2007, tako kot je to ocenjeno v programu, z visokim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga. Ohranjanje zdravih javnih financ z nadaljnjimi presežki, kot jih predvideva program, bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Oba vključujeta tudi fiskalne ukrepe za krepitev spodbud za delo in povečanje ponudbe delovne sile. S poudarkom na ukrepih, ki imajo neposreden proračunski vpliv, je treba davke od dohodka v letu 2008 še naprej zniževati ter reformirati sistem zavarovanja za primer brezposelnosti in sistem zdravstvenega zavarovanja za boljše vključevanje tistih, ki so trenutno izven trga dela. V posodobljeni različici programa za konvergenco je zlasti ob upoštevanju povečanja ponudbe delovne sile kvalitativno opisan tudi splošni učinek nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije na stanje javnih financ na splošno in možnosti za gospodarsko rast. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Oba vključujeta tudi fiskalne ukrepe za krepitev spodbud za delo in povečanje ponudbe delovne sile. S poudarkom na ukrepih, ki imajo neposreden proračunski vpliv, je treba davke od dohodka v letu 2008 še naprej zniževati ter reformirati sistem zavarovanja za primer brezposelnosti in sistem zdravstvenega zavarovanja za boljše vključevanje tistih, ki so trenutno izven trga dela. V posodobljeni različici programa za konvergenco je zlasti ob upoštevanju povečanja ponudbe delovne sile kvalitativno opisan tudi splošni učinek nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije na stanje javnih financ na splošno in možnosti za gospodarsko rast.

| (10) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezne in večina neobveznih podatkov (6). |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezne in večina neobveznih podatkov (6).

Splošni sklep je, da je srednjeročno proračunsko stanje trdno z visokimi javnofinančnimi presežki ter da je Švedska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju. Tveganje, da bo proračunska politika naravnana prociklično, je zelo majhno, če se bo rast BDP v letu 2008 izkazala za nižjo od predvidene. Oslabitev strukturnega proračunskega stanja v letu 2008 je povezana z nadaljnjimi strukturnimi reformami za spodbujanje višje stopnje delovne aktivnosti in s tem krepitve možnosti za rast, pri tem pa ni predvideno, da bi se nadaljevala tudi v prihodnjih letih.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2007 | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov. 2007 | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (7)

  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2007 | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| KOM nov. 2007 (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| KOM nov. 2007 | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| KOM nov. 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| KOM nov. 2007 | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (7)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (9)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| KOM nov. 2007 | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2007

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

KOM nov. 2007

4,2

3,4

3,1

2,4

ni podatkov

PK dec. 2006

4

3,3

3,1

2,7

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK nov. 2007

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

KOM nov. 2007

1,5

1,6

2

2

ni podatkov

PK dec. 2006

1,9

2,2

1,5

1,9

ni podatkov

Proizvodna vrzel (7)

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2007

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

KOM nov. 2007 (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

ni podatkov

PK dec. 2006

0

0,3

0,3

0,3

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PK nov. 2007

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

KOM nov. 2007

6,3

7

6,9

7,2

ni podatkov

PK dec. 2006

6,1

7,5

7,4

7,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

2,5

3

2,8

3,1

3,6

KOM nov. 2007

2,5

3

2,8

3

ni podatkov

PK dec. 2006

1,8

1,2

1,5

2

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

KOM nov. 2007

4,2

4,7

4,3

4,5

ni podatkov

PK dec. 2006

3,5

3

3,1

3,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (7)

(v % BDP)

PK nov. 2007

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

KOM nov. 2007

2,1

2,7

2,3

2,8

ni podatkov

PK dec. 2006

1,8

1

1,3

1,9

ni podatkov

Strukturni saldo (9)

(v % BDP)

PK nov. 2007

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

KOM nov. 2007

2,1

2,7

2,3

2,6

ni podatkov

PK dec. 2006

1,8

1

1,3

1,9

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK nov. 2007

47

39,7

34,8

29,8

24,5

KOM nov. 2007

47

41,1

35,7

30,5

ni podatkov

PK dec. 2006

47

42

37,9

33,5

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm.

(2)  Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Glede na najnovejše kazalnike pa je videti, da bo leta 2008 rast nekoliko nižja.

(3)  UL C 72, 29.3.2007, str. 17.

(4)  Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

(5)  Iz najnovejših podatkov je mogoče sklepati na nekoliko šibkejšo rast kot je napovedano v programu, zlasti v letu 2008.

(6)  Zlasti ni podatkov o javnofinančnih odhodkih glede na njihov namen, o razčlenitvi prilagoditve stanj in tokov, ter prispevkih k potencialni rasti BDP, ki otežujejo objektivno oceno.

(7)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % in 2,7 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(9)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so 0,5 % BDP v letu 2006, 0,4 % v letu 2007 in 0,3 % v letu 2008; vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja glede na najnovejši program in 0,2 % BDP v letu 2009; zmanjševanje primanjkljaja iz jesenske napovedi služb Komisije. Službe Komisije v svoji oceni ne upoštevajo ugotovljenega učinka v programu za leto 2006 in 2007, saj ne veljajo za enkratne ali druge začasne ukrepe.

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/20

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2007–2011

(2008/C 49/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2011.

| (2) | V zadnjih letih Madžarska ne dohiteva več sosednjih držav. To je povezano z vedno večjo davčno popustljivostjo, kar je prispevalo k precejšnjim notranjim in zunanjim neravnovesjem in relativno restriktivni monetarni politiki. Vlada od sredine leta 2006 sprejema celovite ukrepe za konsolidacijo javnih financ.
  Zaradi teh ukrepov se je proračunski primanjkljaj zmanjšal z najvišje vrednosti 9 % BDP leta 2006 na okrog 6 % BDP leta 2007 (po zadnjih ocenah celo manj), zunanji saldo pa se je začel izboljševati. Hkrati se je zaradi povečanja posrednih davkov in reguliranih cen začasno povečala inflacija, ki bi se morala od leta 2008 spet zmanjševati. Stalna proračunska konsolidacija bi z boljšim davčnim upravljanjem in okrepljenimi strukturnimi reformami morala zagotoviti podlago za ponovno močno in uravnoteženo rast. Lahko bi pripomogla tudi k povečanju manevrskega prostora za monetarno politiko in zmanjšanju premij za tveganja. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih letih Madžarska ne dohiteva več sosednjih držav. To je povezano z vedno večjo davčno popustljivostjo, kar je prispevalo k precejšnjim notranjim in zunanjim neravnovesjem in relativno restriktivni monetarni politiki. Vlada od sredine leta 2006 sprejema celovite ukrepe za konsolidacijo javnih financ.

Zaradi teh ukrepov se je proračunski primanjkljaj zmanjšal z najvišje vrednosti 9 % BDP leta 2006 na okrog 6 % BDP leta 2007 (po zadnjih ocenah celo manj), zunanji saldo pa se je začel izboljševati. Hkrati se je zaradi povečanja posrednih davkov in reguliranih cen začasno povečala inflacija, ki bi se morala od leta 2008 spet zmanjševati. Stalna proračunska konsolidacija bi z boljšim davčnim upravljanjem in okrepljenimi strukturnimi reformami morala zagotoviti podlago za ponovno močno in uravnoteženo rast. Lahko bi pripomogla tudi k povečanju manevrskega prostora za monetarno politiko in zmanjšanju premij za tveganja.

| (3) | Po temeljnem makroekonomskem scenariju naj bi realna rast BDP v letih 2007 in 2008 padla pod dolgoročno povprečje in se od leta 2009 znova povečala na 4 % ali več. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdijo predpostavke o rasti za leti 2007 in 2008 verjetne, zatem pa dokaj optimistične. Zlasti od leta 2009 naprej program napoveduje precej hitro izboljšanje in zato nekoliko optimistično povečanje domačega povpraševanja v povezavi z zmernim zmanjšanjem neto izvoza. Napovedana močna rast po letu 2008 je v veliki meri odvisna od nekoliko optimistične predpostavke glede povečanja produktivnosti dela in napovedanega povečanja zasebne porabe in naložb. Napovedano izboljšanje zunanjega salda je verjetno, če se bo proračunska konsolidacija nadaljevala po načrtih. Čeprav je napovedano zmanjšanje inflacije s 7,9 % leta 2007 na okrog 3 % v zadnjih letih programa na splošno verjetno, lahko plače, višje od napovedanih, in stalen pritisk cen blaga pomenijo tveganje za v programu napovedano gibanje inflacije in povzročijo še večje zamude pri doseganju nominalne konvergence. V tem pogledu ima neprekinjeno izvajanje strukturnih reform pomembno vlogo. |
| --- | --- |

(3)

Po temeljnem makroekonomskem scenariju naj bi realna rast BDP v letih 2007 in 2008 padla pod dolgoročno povprečje in se od leta 2009 znova povečala na 4 % ali več. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdijo predpostavke o rasti za leti 2007 in 2008 verjetne, zatem pa dokaj optimistične. Zlasti od leta 2009 naprej program napoveduje precej hitro izboljšanje in zato nekoliko optimistično povečanje domačega povpraševanja v povezavi z zmernim zmanjšanjem neto izvoza. Napovedana močna rast po letu 2008 je v veliki meri odvisna od nekoliko optimistične predpostavke glede povečanja produktivnosti dela in napovedanega povečanja zasebne porabe in naložb. Napovedano izboljšanje zunanjega salda je verjetno, če se bo proračunska konsolidacija nadaljevala po načrtih. Čeprav je napovedano zmanjšanje inflacije s 7,9 % leta 2007 na okrog 3 % v zadnjih letih programa na splošno verjetno, lahko plače, višje od napovedanih, in stalen pritisk cen blaga pomenijo tveganje za v programu napovedano gibanje inflacije in povzročijo še večje zamude pri doseganju nominalne konvergence. V tem pogledu ima neprekinjeno izvajanje strukturnih reform pomembno vlogo.

| (4) | Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjuje javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 na 6,4 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco zastavljen cilj v višini 6,8 % BDP. V programu je za leto 2007 napovedan celo nižji primanjkljaj, tj. 6,2 % BDP, glede na najnovejše podatke o izvajanju proračuna pa se zdi, da je ta številka celo presežena. Sredi januarja je vlada napovedala še nižji primanjkljaj, in sicer 5,7 % BDP. Dejstvo, da je bil predvideni primanjkljaj leta 2007 manjši od pričakovanega, je predvsem posledica ugodnega baznega učinka od leta 2006 naprej ter prihodkov, ki so bili višji od pričakovanih ter so bili posledica povečanja davkov in izvajanja sklopa ukrepov za preprečevanje utaje davkov. Primanjkljaj bi se zmanjšal še bolj, če ne bi bilo dela dodatnega manevrskega prostora uporabljenega za povečanje odhodkov, ki je preseglo načrtovano. Na splošno je bilo izvajanje proračuna v letu 2007 skladno s pozivom v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco k doslednemu izvajanju proračuna za leto 2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjuje javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 na 6,4 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco zastavljen cilj v višini 6,8 % BDP. V programu je za leto 2007 napovedan celo nižji primanjkljaj, tj. 6,2 % BDP, glede na najnovejše podatke o izvajanju proračuna pa se zdi, da je ta številka celo presežena. Sredi januarja je vlada napovedala še nižji primanjkljaj, in sicer 5,7 % BDP. Dejstvo, da je bil predvideni primanjkljaj leta 2007 manjši od pričakovanega, je predvsem posledica ugodnega baznega učinka od leta 2006 naprej ter prihodkov, ki so bili višji od pričakovanih ter so bili posledica povečanja davkov in izvajanja sklopa ukrepov za preprečevanje utaje davkov. Primanjkljaj bi se zmanjšal še bolj, če ne bi bilo dela dodatnega manevrskega prostora uporabljenega za povečanje odhodkov, ki je preseglo načrtovano. Na splošno je bilo izvajanje proračuna v letu 2007 skladno s pozivom v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco k doslednemu izvajanju proračuna za leto 2007 (3).

| (5) | Glavni cilj posodobljene različice je, da se do leta 2009 čezmerni primanjkljaj zmanjša (s 6,2 % BDP leta 2007 na 3,2 % BDP leta 2009 (4)), v skladu s predhodno posodobljeno različico in na podlagi večinoma podobnega makroekonomskega scenarija, ter da se do leta 2011 še bolj zmanjša, in sicer na 2,2 % BDP. Glede na to, da naj bi se odhodki za obresti po letu 2008 predvidoma postopoma zmanjšali, se bo primarni saldo izboljšal malo manj, s primanjkljaja 2,2 % BDP leta 2007 na presežek 1,1 % BDP leta 2011. V posodobljeni različici je potrjen srednjeročni cilj za proračunsko stanje, tj. primanjkljaj 0,5 % BDP v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), ki po pričakovanjih ne bo dosežen v programskem obdobju.
  Proračunska konsolidacija naj bi se dosegla z zmanjšanjem deleža odhodkov v BDP za okrog 6 odstotnih točk v programskem obdobju, po padcu za 1,5 odstotne točke leta 2007; to bi več kot izravnalo zmanjšanje deleža prihodkov v BDP za okrog 2 odstotni točki od leta 2008 (predvsem zaradi zmanjšanja davčne obremenitve na podlagi rasti BDP, ki ni toliko odvisna od davkov). Po ukinitvi zamrznitve odhodkov leta 2009 se bo zmanjšanje deleža odhodkov doseglo s postopno uvedbo strukturnih reform na področju javne uprave, izobraževanja, zdravstva in pokojnin ter z nadaljnjimi znižanji subvencij k cenam. Bruto javni dolg, ocenjen na približno 65 % BDP leta 2007, tj. nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v višini 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšal za 3,6 odstotne točke. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj posodobljene različice je, da se do leta 2009 čezmerni primanjkljaj zmanjša (s 6,2 % BDP leta 2007 na 3,2 % BDP leta 2009 (4)), v skladu s predhodno posodobljeno različico in na podlagi večinoma podobnega makroekonomskega scenarija, ter da se do leta 2011 še bolj zmanjša, in sicer na 2,2 % BDP. Glede na to, da naj bi se odhodki za obresti po letu 2008 predvidoma postopoma zmanjšali, se bo primarni saldo izboljšal malo manj, s primanjkljaja 2,2 % BDP leta 2007 na presežek 1,1 % BDP leta 2011. V posodobljeni različici je potrjen srednjeročni cilj za proračunsko stanje, tj. primanjkljaj 0,5 % BDP v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), ki po pričakovanjih ne bo dosežen v programskem obdobju.

Proračunska konsolidacija naj bi se dosegla z zmanjšanjem deleža odhodkov v BDP za okrog 6 odstotnih točk v programskem obdobju, po padcu za 1,5 odstotne točke leta 2007; to bi več kot izravnalo zmanjšanje deleža prihodkov v BDP za okrog 2 odstotni točki od leta 2008 (predvsem zaradi zmanjšanja davčne obremenitve na podlagi rasti BDP, ki ni toliko odvisna od davkov). Po ukinitvi zamrznitve odhodkov leta 2009 se bo zmanjšanje deleža odhodkov doseglo s postopno uvedbo strukturnih reform na področju javne uprave, izobraževanja, zdravstva in pokojnin ter z nadaljnjimi znižanji subvencij k cenam. Bruto javni dolg, ocenjen na približno 65 % BDP leta 2007, tj. nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v višini 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšal za 3,6 odstotne točke.

| (6) | Tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi v programu se zdijo v letu 2008 na splošno uravnotežena, saj se za leto 2007 pričakuje boljši rezultat, kot je predviden v programu, in zato ker bi bilo mogoče s proračunskimi rezervami izravnati morebitna odstopanja na strani odhodkov. Od leta 2009 bi bili lahko proračunski rezultati slabši od načrtovanih. Tveganja v zvezi z gibanjem primanjkljaja so iz makroekonomskega vidika za leto 2008 nevtralna. Od leta 2009 naprej pa bi rast BDP, ki je nižja od pričakovane, lahko povzročila še večji primanjkljaj. Opaziti je mogoče, da se ukrepi v zvezi z odhodki izvajajo manj strogo, saj so odhodki od sredine leta 2007 skoraj tako visoki kot prihodki, ki so višji od pričakovanih, nominalna zamrznitev plač v javnem sektorju (izteče se leta 2009) pa se leta 2008 ne bo upoštevala (saj so se plače v javnem sektorju povečale, deloma zaradi inflacije, ki je bila višja od pričakovane). Dodatna tveganja na strani odhodkov lahko nastanejo, če načrtovana reorganizacija močno zadolžene državne železniške družbe ne bo povzročila zmanjšanja s tem povezanih javnofinančnih odhodkov (5). Nadaljnji načrti in ukrepi strukturnih reform javne uprave, zdravstva, pokojninskega sistema, subvencij k cenam in izobraževalnih sistemov imajo odločilno vlogo pri omejevanju odhodkov. Kljub temu bi bilo te ukrepe treba v celoti opredeliti in sprejeti.
  Pomemben predlog reforme za izboljšanje davčnega upravljanja, ki je bil novembra 2007 predložen v parlamentu, bi moral prispevati k večji verodostojnosti proračunske strategije in zmanjšati proračunska tveganja, vendar pa ga bo treba sprejeti s kvalificirano večino, ter preveriti, kako učinkovit je pri spreminjanju nedavnega vzorca proračunskih odstopanj. Kljub temu, da so bili nedavni proračunski rezultati boljši od načrtovanih, od leta 2009 naprej obstaja tveganje, da bo proračunska politika manj restriktivna od načrtovane, kot je razvidno iz preteklih izkušenj. To tveganje v zvezi s proračunskimi cilji v enaki meri velja tudi za delež dolga; njegovo predvideno gibanje od leta 2009 naprej bi bilo zato lahko manj ugodno od napovedanega v programu. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi v programu se zdijo v letu 2008 na splošno uravnotežena, saj se za leto 2007 pričakuje boljši rezultat, kot je predviden v programu, in zato ker bi bilo mogoče s proračunskimi rezervami izravnati morebitna odstopanja na strani odhodkov. Od leta 2009 bi bili lahko proračunski rezultati slabši od načrtovanih. Tveganja v zvezi z gibanjem primanjkljaja so iz makroekonomskega vidika za leto 2008 nevtralna. Od leta 2009 naprej pa bi rast BDP, ki je nižja od pričakovane, lahko povzročila še večji primanjkljaj. Opaziti je mogoče, da se ukrepi v zvezi z odhodki izvajajo manj strogo, saj so odhodki od sredine leta 2007 skoraj tako visoki kot prihodki, ki so višji od pričakovanih, nominalna zamrznitev plač v javnem sektorju (izteče se leta 2009) pa se leta 2008 ne bo upoštevala (saj so se plače v javnem sektorju povečale, deloma zaradi inflacije, ki je bila višja od pričakovane). Dodatna tveganja na strani odhodkov lahko nastanejo, če načrtovana reorganizacija močno zadolžene državne železniške družbe ne bo povzročila zmanjšanja s tem povezanih javnofinančnih odhodkov (5). Nadaljnji načrti in ukrepi strukturnih reform javne uprave, zdravstva, pokojninskega sistema, subvencij k cenam in izobraževalnih sistemov imajo odločilno vlogo pri omejevanju odhodkov. Kljub temu bi bilo te ukrepe treba v celoti opredeliti in sprejeti.

Pomemben predlog reforme za izboljšanje davčnega upravljanja, ki je bil novembra 2007 predložen v parlamentu, bi moral prispevati k večji verodostojnosti proračunske strategije in zmanjšati proračunska tveganja, vendar pa ga bo treba sprejeti s kvalificirano večino, ter preveriti, kako učinkovit je pri spreminjanju nedavnega vzorca proračunskih odstopanj. Kljub temu, da so bili nedavni proračunski rezultati boljši od načrtovanih, od leta 2009 naprej obstaja tveganje, da bo proračunska politika manj restriktivna od načrtovane, kot je razvidno iz preteklih izkušenj. To tveganje v zvezi s proračunskimi cilji v enaki meri velja tudi za delež dolga; njegovo predvideno gibanje od leta 2009 naprej bi bilo zato lahko manj ugodno od napovedanega v programu.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu na splošno skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kot to priporoča Svet, vendar pod pogojem, da se bodo proračunski ukrepi in ukrepi strukturnih reform, napovedani v okviru programa, v polni meri in učinkovito izvajali. Tudi če bi bile v proračunske načrte od leta 2009 naprej vključene predvidene rezerve na strani odhodkov, načrtovani primanjkljaj za leto 2009 v višini 3,2 % BDP ne preprečuje v zadostni meri nepredvidenega negativnega razpleta proračunskih dejavnosti. V programskem obdobju ni predvidena zadostna varnostna rezerva, ki bi preprečila, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja hitrost prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja iz programa ni ustrezna, poleg tega pa ni v zadostni meri podprta s posebnimi ukrepi. Ob upoštevanju navedenih tveganj v zvezi z napovedmi dolga se delež dolga v programskem obdobju morda ne bo zmanjšal dovolj na raven referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu na splošno skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kot to priporoča Svet, vendar pod pogojem, da se bodo proračunski ukrepi in ukrepi strukturnih reform, napovedani v okviru programa, v polni meri in učinkovito izvajali. Tudi če bi bile v proračunske načrte od leta 2009 naprej vključene predvidene rezerve na strani odhodkov, načrtovani primanjkljaj za leto 2009 v višini 3,2 % BDP ne preprečuje v zadostni meri nepredvidenega negativnega razpleta proračunskih dejavnosti. V programskem obdobju ni predvidena zadostna varnostna rezerva, ki bi preprečila, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja hitrost prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja iz programa ni ustrezna, poleg tega pa ni v zadostni meri podprta s posebnimi ukrepi. Ob upoštevanju navedenih tveganj v zvezi z napovedmi dolga se delež dolga v programskem obdobju morda ne bo zmanjšal dovolj na raven referenčne vrednosti.

| (8) | Čeprav so nedavne reforme v letih 2006 in 2007 pripomogle k omejitvi odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, se zdi, da je Madžarska, kar zadeva vdržnost javnih financ, izpostavljena velikemu tveganju. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na bruto javne odhodke je še naprej večji od povprečja v EU. Proračunski prihranki, predvideni zaradi načrtovane uvedbe neposredne obdavčitve pokojnin od leta 2013 naprej, so odvisni od tega, kako bo ta obdavčitev potekala.
  Še pomembneje pa je, da proračunsko stanje, kot je za leto 2007 napovedano v programu, in kljub temu, da se je v primerjavi z letom 2006 občutno izboljšalo, še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se pri tem še ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Nadaljnja proračunska konsolidacija bi glede na načrte v programu prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav so nedavne reforme v letih 2006 in 2007 pripomogle k omejitvi odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, se zdi, da je Madžarska, kar zadeva vdržnost javnih financ, izpostavljena velikemu tveganju. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na bruto javne odhodke je še naprej večji od povprečja v EU. Proračunski prihranki, predvideni zaradi načrtovane uvedbe neposredne obdavčitve pokojnin od leta 2013 naprej, so odvisni od tega, kako bo ta obdavčitev potekala.

Še pomembneje pa je, da proračunsko stanje, kot je za leto 2007 napovedano v programu, in kljub temu, da se je v primerjavi z letom 2006 občutno izboljšalo, še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se pri tem še ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Nadaljnja proračunska konsolidacija bi glede na načrte v programu prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco v določeni meri skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Oba programa sta usmerjena na ukrepe z neposrednim proračunskim učinkom ter vključujeta že sprejete in načrtovane ukrepe za racionalizacijo institucionalnega sistema celotnega javnega sektorja, med drugim z racionalizacijo zmogljivosti v javni upravi in zdravstvenem sistemu, pa tudi z različnimi ukrepi za preprečevanje predčasnega upokojevanja. V novi posodobljeni različici so informacije o neposrednih proračunskih učinkih načrtov strukturnih reform in nedavno sprejetih ukrepov, opredeljenih v poročilu o izvajanju. V proračunskih napovedih programa za konvergenco pa kljub temu vsi predvideni ukrepi količinsko niso opredeljeni, hkrati pa vanje niso v celoti in sistematično vključeni. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco v določeni meri skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Oba programa sta usmerjena na ukrepe z neposrednim proračunskim učinkom ter vključujeta že sprejete in načrtovane ukrepe za racionalizacijo institucionalnega sistema celotnega javnega sektorja, med drugim z racionalizacijo zmogljivosti v javni upravi in zdravstvenem sistemu, pa tudi z različnimi ukrepi za preprečevanje predčasnega upokojevanja. V novi posodobljeni različici so informacije o neposrednih proračunskih učinkih načrtov strukturnih reform in nedavno sprejetih ukrepov, opredeljenih v poročilu o izvajanju. V proračunskih napovedih programa za konvergenco pa kljub temu vsi predvideni ukrepi količinsko niso opredeljeni, hkrati pa vanje niso v celoti in sistematično vključeni.

| (10) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (6). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (6).

Splošni sklep je, da bo program še naprej usmerjen v zmanjševanje velikih primanjkljajev zadnjih let s prilagoditvijo, bolj poudarjeno na začetku, predvideva pa tudi zmeren napredek k srednjeročnemu cilju po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v letu 2009. Zaradi ukrepov za konsolidacijo in ukrepov v okviru strukturnih reform bi lahko Madžarska dosegla občutno nižji primanjkljaj od predvidenega za leto 2007 (v višini 6,8 % BDP), in se še bolj približala cilju konvergence. Tudi cilj za leto 2008 bi se lahko v primerjavi s prejšnjim programom izboljšal (na 4 % BDP); glede na pričakovani boljši rezultat v letu 2007 je to izvedljivo in tudi zaželeno. Vendar pa se nižji ciljni primanjkljaj navezuje na odhodke, ki so višji od načrtovanih zaradi prihodkov, višjih od pričakovanih, na kar po letu 2008 ni več mogoče računati. Poleg tega bo od leta 2009 doseganje proračunskih ciljev odvisno od večjih tveganj, povezanih predvsem z morebitnimi prekoračitvami odhodkov v primeru, da napovedani obširni načrt reform ne bo izveden v celoti. Tako je trajnost načrtovane prilagoditve v veliki meri odvisna od izboljšanja davčnega upravljanja ter zaključka strukturnih reform, ki niso odločilnega pomena le za privabljanje neposrednih tujih naložb, pač pa tudi za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, saj je Madžarska na tem področju še vedno izpostavljena velikemu tveganju. Izpolnjevanje teh ciljev je ključnega pomena tudi pri hitrejšem zmanjševanju zaostanka na področju gospodarstva ter nenazadnje za doseganje trajne konvergence.

Ob upoštevanju navedene ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 10. oktobra 2006 ter glede na nujnost zagotavljanja trajnostne konvergence se Madžarsko poziva, naj:

| (i) | dosledno izvaja proračun za leto 2008, ustrezno ukrepa za zagotovitev zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2009, po potrebi tudi z dodatnimi ukrepi, ter da prihodke, višje od pričakovanih, nameni nadaljnjemu zmanjševanju primanjkljaja, tudi glede na nezadostno rezervo za leto 2009 v povezavi s temi tveganji, s čimer bo prispevala k hitrejšemu zmanjševanju dolga na raven 60 %; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja proračun za leto 2008, ustrezno ukrepa za zagotovitev zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2009, po potrebi tudi z dodatnimi ukrepi, ter da prihodke, višje od pričakovanih, nameni nadaljnjemu zmanjševanju primanjkljaja, tudi glede na nezadostno rezervo za leto 2009 v povezavi s temi tveganji, s čimer bo prispevala k hitrejšemu zmanjševanju dolga na raven 60 %;

| (ii) | zagotovi zmanjševanje odhodkov na trajen način z nadaljnjim izboljševanjem davčnih predpisov in institucij ter s sprejetjem in hitrim izvajanjem preostalih ukrepov za racionalizacijo, ki so napovedani na področju javne uprave, zdravstvenega varstva in izobraževalnega sistema; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi zmanjševanje odhodkov na trajen način z nadaljnjim izboljševanjem davčnih predpisov in institucij ter s sprejetjem in hitrim izvajanjem preostalih ukrepov za racionalizacijo, ki so napovedani na področju javne uprave, zdravstvenega varstva in izobraževalnega sistema;

| (iii) | ob upoštevanju stopnje dolga in povišanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ s hitrim približevanjem srednjeročnemu cilju ter nadaljuje reformo pokojninskega sistema, kot je napovedana, po ukrepih, sprejetih v obdobju 2006–2007. |
| --- | --- |

(iii)

ob upoštevanju stopnje dolga in povišanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ s hitrim približevanjem srednjeročnemu cilju ter nadaljuje reformo pokojninskega sistema, kot je napovedana, po ukrepih, sprejetih v obdobju 2006–2007.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2007 | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| COM nov. 2007 | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK nov. 2007 | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (7)

  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2007 | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| COM nov. 2007 (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| COM nov. 2007 | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| COM nov. 2007 | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (7)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| COM nov. 2007 | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (9)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| COM nov. 2007 | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| COM nov. 2007 | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | ni podatkov |
| program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2007

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

COM nov. 2007

3,9

2,0

2,6

3,4

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK nov. 2007

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

COM nov. 2007

4,0

7,7

4,9

2,8

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2006

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

ni podatkov

Proizvodna vrzel (7)

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2007

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

COM nov. 2007 (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

COM nov. 2007

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

COM nov. 2007

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

COM nov. 2007

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (7)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

COM nov. 2007

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

ni podatkov

Strukturni saldo (9)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

COM nov. 2007

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK nov. 2007

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

COM nov. 2007

65,6

66,1

66,3

65,9

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

ni podatkov

program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 71, 28.3.2007, str. 23.

(4)  Ciljni primanjkljaj za leto 2009, tj. 3,2 % BDP, še vedno presega prag 3 % BDP iz Pogodbe. Kot v prejšnjih posodobljenih različicah je v programu predvideno, da bosta Svet in Komisija upoštevala 20-odstotno letno obremenitev proračuna zaradi reforme pokojninskega sistema (tega leta naj bi dosegla 0,3 % BDP) pri sprejetju odločitve o razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko (v skladu s členom 2(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, kakor je bila spremenjena, ki določa, da morata v primerih, „... ko se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel ravni blizu referenčne vrednosti“, Svet in Komisija upoštevati neto stroške pokojninske reforme, ki vključuje v celoti kapitalsko financirani naložbeni pokojninski steber na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje petih let, ob upoštevanju izvedbenih določb iz kodeksa ravnanja).

(5)  Zdi se, da v programu niso upoštevani morebitni prevzem dolga MÁV, državne železniške družbe (več kot 1 % BDP), ali kakršnih koli dodatne kapitalske injekcije za MÁV; ista predpostavka je izrecno zapisana tudi v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007. Poleg tega v nobenem od dokumentov niso upoštevani morebitni prejemki v povezavi s privatizacijo tovornega dela MÁV ali morebitne posledice načrtovane privatizacije za sektorsko razvrstitev družbe.

(6)  Predvsem ni podatkov o nominalnem efektivnem menjalnem tečaju.

(7)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,2 %, 3 %, 3 % in 3 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(9)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so leta 2006 predstavljali 0,7 % BDP, leta 2007 pa 1,1 % BDP; v obeh primerih gre za povečevanje primanjkljaja, leta 2008 0,1 % BDP in leta 2009 0,1 % BDP; v obeh primerih gre glede na najnovejši program za zmanjševanje primanjkljaja, ter leta 2006 0,3 % BDP in leta 2007 0,9 % BDP; v obeh primerih gre za povečevanje primanjkljaja, leta 2008 0,1 % BDP in leta 2009 0,1 % BDP; v obeh primerih gre glede na napoved služb Komisije iz jeseni za zmanjševanje primanjkljaja.

Vir:

program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/25

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco za obdobje 2007/2008–2012/2013

(2008/C 49/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Združenega kraljestva za konvergenco, ki zajema obdobje od proračunskega leta 2007/2008 do proračunskega leta 2012/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Združenega kraljestva za konvergenco, ki zajema obdobje od proračunskega leta 2007/2008 do proračunskega leta 2012/2013 (2).

| (2) | Gospodarstvo Združenega kraljestva je v zadnjih desetih letih doživelo močno in izredno stabilno rast, ki je leta 2007 presegla potencialno raven, čeprav je prišlo do neravnovesij, vključno z nizkimi prihranki gospodinjstev in večjim zunanjim primanjkljajem. Kljub ugodni rasti se je javnofinančni primanjkljaj v sedanjem proračunskem letu, tj. 2007/2008, povečal. Potem ko je v proračunskem letu 2006/2007 dosegel 2,6 % BDP, naj bi se v proračunskem letu 2007/2008 v skladu s programom dvignil na približno 3 % BDP, referenčne vrednosti pa naj ne bi presegel.
  Poleg tega obstaja tveganje za nadaljnje poslabšanje gospodarskih napovedi zaradi pretresov na finančnih trgih in oslabitve nepremičninskega trga v drugi polovici leta 2007. To kaže na kratkoročno upočasnitev gospodarske rasti. V prihodnje bi to lahko oviralo rast prihodkov, s tem pa povečalo potrebo po omejitvi odhodkov, če bi se proračunski saldo v Združenem kraljestvu izboljšal. Nedavno relativno hitro razvrednotenje menjalnega tečaja bi lahko povečalo tudi inflacijski pritisk. Posebna makroekonomska tveganja so povezana z občutno hitrejšo upočasnitvijo delovanja nepremičninskega trga, ki bi lahko omejila rast zasebne porabe, ter z manjšo rastjo in zaposlovanjem na področju finančnih storitev, kot je bilo predvideno. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarstvo Združenega kraljestva je v zadnjih desetih letih doživelo močno in izredno stabilno rast, ki je leta 2007 presegla potencialno raven, čeprav je prišlo do neravnovesij, vključno z nizkimi prihranki gospodinjstev in večjim zunanjim primanjkljajem. Kljub ugodni rasti se je javnofinančni primanjkljaj v sedanjem proračunskem letu, tj. 2007/2008, povečal. Potem ko je v proračunskem letu 2006/2007 dosegel 2,6 % BDP, naj bi se v proračunskem letu 2007/2008 v skladu s programom dvignil na približno 3 % BDP, referenčne vrednosti pa naj ne bi presegel.

Poleg tega obstaja tveganje za nadaljnje poslabšanje gospodarskih napovedi zaradi pretresov na finančnih trgih in oslabitve nepremičninskega trga v drugi polovici leta 2007. To kaže na kratkoročno upočasnitev gospodarske rasti. V prihodnje bi to lahko oviralo rast prihodkov, s tem pa povečalo potrebo po omejitvi odhodkov, če bi se proračunski saldo v Združenem kraljestvu izboljšal. Nedavno relativno hitro razvrednotenje menjalnega tečaja bi lahko povečalo tudi inflacijski pritisk. Posebna makroekonomska tveganja so povezana z občutno hitrejšo upočasnitvijo delovanja nepremičninskega trga, ki bi lahko omejila rast zasebne porabe, ter z manjšo rastjo in zaposlovanjem na področju finančnih storitev, kot je bilo predvideno.

| (3) | Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: glavni scenarij in alternativni scenarij, pri katerem je rast trenda za četrtino odstotne točke nižja od tiste iz glavnega scenarija. Napovedi v zvezi z javnimi financami temeljijo na alternativnem scenariju, ki naj bi vseboval previdnejše napovedi kot glavni scenarij. Oba scenarija pa zaradi nedavnih pretresov na finančnih trgih predvidevata nekatere strožje kreditne pogoje. Alternativni scenarij je pri oceni posodobljene različice programa obravnavan kot referenčni scenarij. Ta predvideva upočasnitev gospodarske rasti s 3 % v proračunskem letu 2007/2008 na 2 % v proračunskem letu 2008/2009. Za proračunsko leto 2009/2010 program napoveduje ponovno rast na 2,75 %. Glede na trenutno dostopne informacije (3), vključno z vse večjimi možnostmi za znatno recesijo na nepremičninskem trgu in dolgotrajnimi težavami na finančnih trgih, se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o rasti, ki so do proračunskega leta 2009/2010 optimistične, zatem pa verjetne. Tudi kratkoročne napovedi programa glede inflacije se zdijo precej nizke, zlasti zaradi predpostavk o cenah nafte v prihodnjem letu. Kratkoročne napovedi v zvezi z znižanjem ravni dejavnosti v primerjavi s potencialno pa bi lahko ublažile inflacijo, zaradi česar bi cene ostale stabilne. |
| --- | --- |

(3)

Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: glavni scenarij in alternativni scenarij, pri katerem je rast trenda za četrtino odstotne točke nižja od tiste iz glavnega scenarija. Napovedi v zvezi z javnimi financami temeljijo na alternativnem scenariju, ki naj bi vseboval previdnejše napovedi kot glavni scenarij. Oba scenarija pa zaradi nedavnih pretresov na finančnih trgih predvidevata nekatere strožje kreditne pogoje. Alternativni scenarij je pri oceni posodobljene različice programa obravnavan kot referenčni scenarij. Ta predvideva upočasnitev gospodarske rasti s 3 % v proračunskem letu 2007/2008 na 2 % v proračunskem letu 2008/2009. Za proračunsko leto 2009/2010 program napoveduje ponovno rast na 2,75 %. Glede na trenutno dostopne informacije (3), vključno z vse večjimi možnostmi za znatno recesijo na nepremičninskem trgu in dolgotrajnimi težavami na finančnih trgih, se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o rasti, ki so do proračunskega leta 2009/2010 optimistične, zatem pa verjetne. Tudi kratkoročne napovedi programa glede inflacije se zdijo precej nizke, zlasti zaradi predpostavk o cenah nafte v prihodnjem letu. Kratkoročne napovedi v zvezi z znižanjem ravni dejavnosti v primerjavi s potencialno pa bi lahko ublažile inflacijo, zaradi česar bi cene ostale stabilne.

| (4) | Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjuje javnofinančni primanjkljaj za proračunsko leto 2007/2008 na 3 % BDP, medtem ko je ta napoved v prejšnji posodobljeni različici programa za konvergenco znašala 2,3 % BDP. Strukturni primanjkljaj, opredeljen kot ciklično prilagojeni proračunski saldo, izračunan v skladu s skupaj dogovorjeno metodologijo, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, bo v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom večji za 0,5 % BDP. Proračunsko stanje se je poslabšalo zlasti zaradi nižjih prihodkov iz davka na dohodek pravnih oseb, ki so bili nižji od pričakovanih, čeprav je treba v primerjavi s prejšnjim programom upoštevati ponovno klasifikacijo nacionalnih računov, ki povečuje primanjkljaj za približno 0,25 % BDP na leto. Iz novejših podatkov, vključno s podatki o prihodkih centralne ravni države v celem letu, je razvidno jasno tveganje, da bo primanjkljaj v proračunskem letu 2007/2008 večji in tako presegel referenčno vrednost. V tej zvezi pričakovano poslabšanje javnih financ ni v skladu z Mnenjem Sveta z dne 27. februarja 2007 v zvezi s prejšnjo posodobljeno različico programa za konvergenco (4), v katerem je Svet priporočil nadaljevanje konsolidacije. |
| --- | --- |

(4)

Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjuje javnofinančni primanjkljaj za proračunsko leto 2007/2008 na 3 % BDP, medtem ko je ta napoved v prejšnji posodobljeni različici programa za konvergenco znašala 2,3 % BDP. Strukturni primanjkljaj, opredeljen kot ciklično prilagojeni proračunski saldo, izračunan v skladu s skupaj dogovorjeno metodologijo, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, bo v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom večji za 0,5 % BDP. Proračunsko stanje se je poslabšalo zlasti zaradi nižjih prihodkov iz davka na dohodek pravnih oseb, ki so bili nižji od pričakovanih, čeprav je treba v primerjavi s prejšnjim programom upoštevati ponovno klasifikacijo nacionalnih računov, ki povečuje primanjkljaj za približno 0,25 % BDP na leto. Iz novejših podatkov, vključno s podatki o prihodkih centralne ravni države v celem letu, je razvidno jasno tveganje, da bo primanjkljaj v proračunskem letu 2007/2008 večji in tako presegel referenčno vrednost. V tej zvezi pričakovano poslabšanje javnih financ ni v skladu z Mnenjem Sveta z dne 27. februarja 2007 v zvezi s prejšnjo posodobljeno različico programa za konvergenco (4), v katerem je Svet priporočil nadaljevanje konsolidacije.

| (5) | V posodobljeni različici programa srednjeročni cilj v zvezi s proračunskim stanjem količinsko ni opredeljen. Napovedi programa temeljijo na predpostavki o nespremenjeni politiki in predvidevajo postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. V proračunskem letu 2008/2009 naj bi bil delež primanjkljaja glede na BDP malce manjši kot v prejšnjem letu. V istem letu naj bi se strukturni primanjkljaj po ocenah izboljšal za 0,3 odstotne točke. Primarni primanjkljaj naj bi se predvidoma povečal, saj je povečanje primarnih odhodkov le delno izravnano z manjšimi plačili obresti. Program zato napoveduje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja za 0,5 odstotne točke v proračunskem letu 2009/2010 in za povprečno 0,25 odstotne točke na leto v naslednjih treh proračunskih letih. Primarni saldo naj bi se izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini 0,9 % BDP v proračunskem letu 2008/2009 na uravnoteženo stanje v proračunskem letu 2010/2011. V programskem obdobju naj bi povečanje deleža prihodkov glede na BDP in zmanjšanje deleža odhodkov prispevala približno tri petine oziroma dve petini prilagoditve. Povečanje deleža prihodkov je enakomerno porazdeljeno v celotnem programskem obdobju, pri čemer so osebni dohodki pretirano obdavčeni, v manjši meri pa poleg tega k večjim prihodkom prispevajo tudi že napovedani ukrepi.
  Kar zadeva odhodke, je iz obsega porabe, kakor je določen v „Comprehensive Spending Review“ (CSR) za leto 2007, v primerjavi z letnim povprečjem v zadnjih 10 letih razvidno znatno zmanjšanje povprečne letne rasti odhodkov med proračunskimi leti 2008/2009 in 2010/2011. Resorji so že dosegli viden napredek v primerjavi s cilji učinkovitosti za obdobje SR04 (ki se izteče 2008/2009) in so objavili povzetek predlaganih prihrankov za obdobje iz CSR. V proračunskem letu 2008/2009 pa naj bi se skupni odhodki vseeno hitreje povečevali kot nominalni BDP, zaradi česar se bo povečal tudi delež primanjkljaja. V primerjavi s prejšnjim programom so v novi posodobljeni različici predvidene slabše proračunske napovedi, zlasti v prvih letih programskega obdobja, čeprav je to deloma posledica ponovne klasifikacije nacionalnih računov, navedene zgoraj. Bruto javni dolg naj bi ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, čeprav naj bi do proračunskega leta 2010/2011 naraščal. |
| --- | --- |

(5)

V posodobljeni različici programa srednjeročni cilj v zvezi s proračunskim stanjem količinsko ni opredeljen. Napovedi programa temeljijo na predpostavki o nespremenjeni politiki in predvidevajo postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. V proračunskem letu 2008/2009 naj bi bil delež primanjkljaja glede na BDP malce manjši kot v prejšnjem letu. V istem letu naj bi se strukturni primanjkljaj po ocenah izboljšal za 0,3 odstotne točke. Primarni primanjkljaj naj bi se predvidoma povečal, saj je povečanje primarnih odhodkov le delno izravnano z manjšimi plačili obresti. Program zato napoveduje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja za 0,5 odstotne točke v proračunskem letu 2009/2010 in za povprečno 0,25 odstotne točke na leto v naslednjih treh proračunskih letih. Primarni saldo naj bi se izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini 0,9 % BDP v proračunskem letu 2008/2009 na uravnoteženo stanje v proračunskem letu 2010/2011. V programskem obdobju naj bi povečanje deleža prihodkov glede na BDP in zmanjšanje deleža odhodkov prispevala približno tri petine oziroma dve petini prilagoditve. Povečanje deleža prihodkov je enakomerno porazdeljeno v celotnem programskem obdobju, pri čemer so osebni dohodki pretirano obdavčeni, v manjši meri pa poleg tega k večjim prihodkom prispevajo tudi že napovedani ukrepi.

Kar zadeva odhodke, je iz obsega porabe, kakor je določen v „Comprehensive Spending Review“ (CSR) za leto 2007, v primerjavi z letnim povprečjem v zadnjih 10 letih razvidno znatno zmanjšanje povprečne letne rasti odhodkov med proračunskimi leti 2008/2009 in 2010/2011. Resorji so že dosegli viden napredek v primerjavi s cilji učinkovitosti za obdobje SR04 (ki se izteče 2008/2009) in so objavili povzetek predlaganih prihrankov za obdobje iz CSR. V proračunskem letu 2008/2009 pa naj bi se skupni odhodki vseeno hitreje povečevali kot nominalni BDP, zaradi česar se bo povečal tudi delež primanjkljaja. V primerjavi s prejšnjim programom so v novi posodobljeni različici predvidene slabše proračunske napovedi, zlasti v prvih letih programskega obdobja, čeprav je to deloma posledica ponovne klasifikacije nacionalnih računov, navedene zgoraj. Bruto javni dolg naj bi ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, čeprav naj bi do proračunskega leta 2010/2011 naraščal.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od napovedanih v programu, zlasti zaradi manjših davčnih prihodkov in morebitnih dolgov zaradi večje in daljše recesije v finančnem sektorju. Veliko davčnih odhodkov, zlasti poraba gospodinjstev, bi se lahko precej zmanjšalo zaradi daljšega obdobja prilagajanja nepremičninskega trga. Prekoračitev primanjkljaja v proračunskem letu 2007/2008, ki je posledica prihodkov, bi bila lahko v proračunskem letu 2008/2009 še večja. Glede na tveganja, ki vplivajo na makroekonomsko uspešnost v letu 2008, se zdi predpostavka programa za konvergenco, tj. da si bo gospodarstvo Združenega kraljestva v proračunskem letu 2009/2010 hitro opomoglo in doseglo potencialno rast, optimistična, zato program vključuje tveganje, da bo primanjkljaj večji od napovedanega. Hitra upočasnitev rasti odhodkov, ki je napovedana v zadnjem CSR, je povezana s cilji glede znatne večje učinkovitosti javnih storitev; če ti cilji ne bi bili doseženi, bi bili lahko odhodki večji, kot jih napoveduje CSR. Napovedi za proračunski leti 2011/2012 in 2012/2013, ki se navezujejo na prihodnje obdobje iz CSR, predvidevajo stalno zmerno rast odhodkov, a presegajo natančne načrte porabe za posamezne resorje, pripravljene za prejšnja leta. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od napovedanih v programu, zlasti zaradi manjših davčnih prihodkov in morebitnih dolgov zaradi večje in daljše recesije v finančnem sektorju. Veliko davčnih odhodkov, zlasti poraba gospodinjstev, bi se lahko precej zmanjšalo zaradi daljšega obdobja prilagajanja nepremičninskega trga. Prekoračitev primanjkljaja v proračunskem letu 2007/2008, ki je posledica prihodkov, bi bila lahko v proračunskem letu 2008/2009 še večja. Glede na tveganja, ki vplivajo na makroekonomsko uspešnost v letu 2008, se zdi predpostavka programa za konvergenco, tj. da si bo gospodarstvo Združenega kraljestva v proračunskem letu 2009/2010 hitro opomoglo in doseglo potencialno rast, optimistična, zato program vključuje tveganje, da bo primanjkljaj večji od napovedanega. Hitra upočasnitev rasti odhodkov, ki je napovedana v zadnjem CSR, je povezana s cilji glede znatne večje učinkovitosti javnih storitev; če ti cilji ne bi bili doseženi, bi bili lahko odhodki večji, kot jih napoveduje CSR. Napovedi za proračunski leti 2011/2012 in 2012/2013, ki se navezujejo na prihodnje obdobje iz CSR, predvidevajo stalno zmerno rast odhodkov, a presegajo natančne načrte porabe za posamezne resorje, pripravljene za prejšnja leta.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo dovolj, da bi se zagotovila omejena konsolidacija, ki jo predvideva program. Obstaja jasno tveganje, da bo primanjkljaj kratkoročno višji, referenčna vrednost pa s tem presežena. Raven primanjkljaja, ki zagotavlja varnostno rezervo pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih ekonomskih nihanjih (ocenjenih na 1,5 % BDP), v programskem obdobju verjetno ne bo dosežena. Proračunska konsolidacija pa bi morala v programskem obdobju potekati hitreje. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo dovolj, da bi se zagotovila omejena konsolidacija, ki jo predvideva program. Obstaja jasno tveganje, da bo primanjkljaj kratkoročno višji, referenčna vrednost pa s tem presežena. Raven primanjkljaja, ki zagotavlja varnostno rezervo pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih ekonomskih nihanjih (ocenjenih na 1,5 % BDP), v programskem obdobju verjetno ne bo dosežena. Proračunska konsolidacija pa bi morala v programskem obdobju potekati hitreje.

| (8) | Zdi se, da je Združeno kraljestvo, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljeno srednje velikemu tveganju. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je blizu povprečju EU, pri čemer odhodki za pokojnine rastejo nekoliko manj, kot je povprečje EU, deloma zaradi tega, ker ima zasebno pokojninsko zavarovanje v Združenem kraljestvu pomembnejšo vlogo kot v drugih državah EU. Zaradi reform iz leta 2007, namenjenih reševanju problema morebitnih neustreznih prihodnjih pokojninskih določb, se bodo odhodki zaradi staranja verjetno nekoliko bolj povečali. V skladu z oceno iz programa je proračunsko stanje v letu 2007 znatno slabše od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa, kar predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če pri tem ne upoštevamo dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun. Visoki primarni presežki bi prispevali k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Združeno kraljestvo, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljeno srednje velikemu tveganju. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je blizu povprečju EU, pri čemer odhodki za pokojnine rastejo nekoliko manj, kot je povprečje EU, deloma zaradi tega, ker ima zasebno pokojninsko zavarovanje v Združenem kraljestvu pomembnejšo vlogo kot v drugih državah EU. Zaradi reform iz leta 2007, namenjenih reševanju problema morebitnih neustreznih prihodnjih pokojninskih določb, se bodo odhodki zaradi staranja verjetno nekoliko bolj povečali. V skladu z oceno iz programa je proračunsko stanje v letu 2007 znatno slabše od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa, kar predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če pri tem ne upoštevamo dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun. Visoki primarni presežki bi prispevali k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz septembra 2007. Oba programa zlasti vključujeta „Comprehensive Spending Review“ za leto 2007 in predvidevata postopno izvajanje ciljev vlade, da se izboljša uspešnost in poveča stroškovna učinkovitost javnih storitev. Pri proračunskih napovedih iz programa za konvergenco se upoštevajo neposredne proračunske posledice pomembnih vidikov reform, posebej navedenih v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform, vključno s povečanjem in razširitvijo državnih pokojnin ter nedavnimi pobudami za povečanje stanovanjske ponudbe, spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij ter izboljšanje veščin delovne sile. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz septembra 2007. Oba programa zlasti vključujeta „Comprehensive Spending Review“ za leto 2007 in predvidevata postopno izvajanje ciljev vlade, da se izboljša uspešnost in poveča stroškovna učinkovitost javnih storitev. Pri proračunskih napovedih iz programa za konvergenco se upoštevajo neposredne proračunske posledice pomembnih vidikov reform, posebej navedenih v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform, vključno s povečanjem in razširitvijo državnih pokojnin ter nedavnimi pobudami za povečanje stanovanjske ponudbe, spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij ter izboljšanje veščin delovne sile.

| (10) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik države, ki so del integriranih smernic na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik države, ki so del integriranih smernic na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu še vedno primanjkuje precej obveznih in neobveznih podatkov (5) in kljub prejšnjemu pozivu Sveta v zvezi s tem ni videti napredka. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu še vedno primanjkuje precej obveznih in neobveznih podatkov (5) in kljub prejšnjemu pozivu Sveta v zvezi s tem ni videti napredka.

Splošni sklep je, da program potrjuje znatno poslabšanje proračunskega stanja Združenega kraljestva, ki skupaj z makroekonomskimi razmerami, verjetno slabšimi od pričakovanih, pomeni jasno tveganje, da bi javnofinančni primanjkljaj v bližnji prihodnosti lahko presegel referenčno vrednost primanjkljaja v višini 3 % BDP. V programu je od proračunskega leta 2008/2009 dalje sicer predvidena nekoliko bolj restriktivna fiskalna politika zaradi progresivnega povečanja davčnih prihodkov in upočasnitve prej hitre rasti tekočih odhodkov, obstajajo pa tudi tveganja, ki ogrožajo to konsolidacijo. Ta tveganja izhajajo predvsem iz slabših makroekonomskih napovedi in tveganj pri doseganju ciljev glede porabe. Pričakovana hitrost poteka konsolidacije je premalo ambiciozna. Delež dolga ostaja precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, nato naj bi rahlo naraščal, potem pa od proračunskega leta 2010/11 dalje upadal. Dolgoročna vzdržnost javnih financ Združenega kraljestva se je v primerjavi s prejšnjim programom poslabšala, predvsem zaradi poslabšanja izhodiščnega stanja, čeprav je Združeno kraljestvo še vedno izpostavljeno srednje velikemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Združeno kraljestvo:

| (i) | izvaja ukrepe, ki so potrebni, da primanjkljaj ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

izvaja ukrepe, ki so potrebni, da primanjkljaj ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP;

| (ii) | pospeši potek proračunske konsolidacije v celotnem programskem obdobju, na podlagi česar bi se lahko spopadlo tudi z večjimi tveganji, ki dolgoročno vplivajo na vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(ii)

pospeši potek proračunske konsolidacije v celotnem programskem obdobju, na podlagi česar bi se lahko spopadlo tudi z večjimi tveganji, ki dolgoročno vplivajo na vzdržnost javnih financ.

Združeno kraljestvo se ponovno poziva, naj bolje upošteva zahteve iz kodeksa ravnanja v zvezi s podatki.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2007 (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2006 (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK nov. 2007 (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM nov. 2007 (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (8)

  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2007 (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM nov. 2007 (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (10)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo (10)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (8)
   (10)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (11)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg (12)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| COM nov. 2007 | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2006 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2007 (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

COM nov. 2007

3

3

2

2,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2006 (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK nov. 2007 (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

COM nov. 2007 (7)

2,3

2,4

2,2

2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006 (6)

2,5

2

2

2

2

2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (8)

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2007 (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

COM nov. 2007 (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006 (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

ni podatkov

Javnofinančni saldo (10)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

COM nov. 2007

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

ni podatkov

Primarni saldo (10)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

COM nov. 2007

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (8)
   (10)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

ni podatkov

Strukturni saldo (11)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

ni podatkov

Bruto javni dolg (12)

(v % BDP)

PK nov. 2007

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

COM nov. 2007

42,6

43,3

44,5

45,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2006

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1.) Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm.

(2)  Proračunsko leto v Združenem kraljestvu traja od aprila do marca.

(3)  Ta ocena upošteva zlasti jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(4)  UL C 72, 29.3.2007, str. 20.

(5)  Zlasti manjkajo podatki o napovedih glede zaposlovanja, nezaposlenosti, inflacije plač ter podrobna razčlenitev javnofinančnih prihodkov in odhodkov na podlagi usklajene metodologije ESA 95.

(6)  Ekonomske predpostavke, na katerih temeljijo napovedi organov Združenega kraljestva v zvezi z javnimi financami. Ekonomske predpostavke temeljijo na scenariju, ki predvideva, da bo trend rasti za eno četrtino odstotne točke nižji od nevtralnega scenarija vlade.

(7)  Nanaša se na koledarsko leto. Podatki iz stolpca za proračunsko leto 2006/2007 se nanašajo na koledarsko leto 2006.

(8)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov iz programov.

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % oziroma 2,6 % v obdobju 2006–2009.

(10)  Podatki za primarni saldo v programih za konvergenco so prilagojeni, tako da se uporabijo bruto in ne neto plačila obresti.

(11)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V programskem obdobju ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(12)  Podatki iz programov za konvergenco so izračunani na podlagi BDP brez prilagoditve za PMSFP, zaradi česar je delež dolga višji za približno 0,8 odstotne točke v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007.

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/29

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2007–2011

(2008/C 49/08)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Italije za stabilnosti za obdobje med leti 2007 in 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Italije za stabilnosti za obdobje med leti 2007 in 2011.

| (2) | Realna rast BDP v Italiji je bila od devetdesetih let pod povprečjem euroobmočja, po ocenah pa je potencialna rast, ki je bila na začetku devetdesetih let več kot dvoodstotna, v zadnjih petnajstih letih padla na okoli 1,5 %. Nasprotno pa je bilo mogoče v Italiji od začetka stoletja opaziti močno rast zaposlovanja in stopnja brezposelnosti je bistveno upadla, kar je tudi posledica reform na trgu dela.
  Italijo čaka še dolga pot, preden bo njena stopnja zaposlenosti dosegla povprečje EU, medtem ko kombinacija dinamične rasti zaposlovanja in šibke rasti BDP razkriva problem produktivnosti v tej državi. Ne glede na nedavno izboljšanje se bo italijansko gospodarstvo srednjeročno še vedno soočalo s precejšnjimi izzivi zaradi velikih strukturnih pomanjkljivosti. Eden od teh izzivov je zlasti omejena domača konkurenca na trgu storitev, s katero so se začeli ukvarjati šele pred nekaj leti. Posledice strukturnih pomanjkljivosti so nizka rast produktivnost, nenehno manjšanje zunanje konkurenčnosti, do nedavnega pa tudi pozitivna inflacijska razlika v primerjavi s povprečjem v euroobmočju. Razmerje med javnim dolgom in BDP je več kot stoodstotno, pa tudi proračunski primanjkljaj kljub znižanju ostaja sorazmerno visok, zaradi česar se veča gospodarska negotovost, stroški servisiranja dolga pa so visoki; Italija je posledično izpostavljena tveganju povišanja obrestnih mer. Ta dejavnika nadalje preprečujeta produktivnejšo uporabo javnih virov in omejujeta sposobnost fiskalne politike, da bi omogočila učinkovito delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Za hitro zmanjševanje deleža dolga in dosego vzdržnih javnih financ je treba strukturni delež primarnih odhodkov po nedavni stabilizaciji nadalje omejiti ter povečati potencialno rast med drugim z izboljšanjem kakovosti javnih financ. |
| --- | --- |

(2)

Realna rast BDP v Italiji je bila od devetdesetih let pod povprečjem euroobmočja, po ocenah pa je potencialna rast, ki je bila na začetku devetdesetih let več kot dvoodstotna, v zadnjih petnajstih letih padla na okoli 1,5 %. Nasprotno pa je bilo mogoče v Italiji od začetka stoletja opaziti močno rast zaposlovanja in stopnja brezposelnosti je bistveno upadla, kar je tudi posledica reform na trgu dela.

Italijo čaka še dolga pot, preden bo njena stopnja zaposlenosti dosegla povprečje EU, medtem ko kombinacija dinamične rasti zaposlovanja in šibke rasti BDP razkriva problem produktivnosti v tej državi. Ne glede na nedavno izboljšanje se bo italijansko gospodarstvo srednjeročno še vedno soočalo s precejšnjimi izzivi zaradi velikih strukturnih pomanjkljivosti. Eden od teh izzivov je zlasti omejena domača konkurenca na trgu storitev, s katero so se začeli ukvarjati šele pred nekaj leti. Posledice strukturnih pomanjkljivosti so nizka rast produktivnost, nenehno manjšanje zunanje konkurenčnosti, do nedavnega pa tudi pozitivna inflacijska razlika v primerjavi s povprečjem v euroobmočju. Razmerje med javnim dolgom in BDP je več kot stoodstotno, pa tudi proračunski primanjkljaj kljub znižanju ostaja sorazmerno visok, zaradi česar se veča gospodarska negotovost, stroški servisiranja dolga pa so visoki; Italija je posledično izpostavljena tveganju povišanja obrestnih mer. Ta dejavnika nadalje preprečujeta produktivnejšo uporabo javnih virov in omejujeta sposobnost fiskalne politike, da bi omogočila učinkovito delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Za hitro zmanjševanje deleža dolga in dosego vzdržnih javnih financ je treba strukturni delež primarnih odhodkov po nedavni stabilizaciji nadalje omejiti ter povečati potencialno rast med drugim z izboljšanjem kakovosti javnih financ.

| (3) | Po makroekonomskih predvidevanjih, iz katerih izhaja program, se bo realna rast BDP upočasnila, in sicer z 1,9 % v letu 2007 na 1,5 % v letu 2008. Temu bo sledilo rahlo, vendar enakomerno povečevanje v preostalem programskem obdobju, pri čemer naj bi rast po pričakovanjih leta 2011 dosegla 1,8 %. Če upoštevamo nedavni razvoj na tem področju, se zdi, da so v programu izražene precej ugodne ocene rasti za leto 2008 (2), saj bo po trenutnih pričakovanjih rast BDP leta 2008 očitno nižja, kot predvideva program, kar bo morda vplivalo tudi na raven gospodarskih dejavnosti po letu 2008. Tudi napovedi inflacije v programu za leto 2008 se zdijo nizke, a verjetne po letu 2008. Te napovedi inflacije in umirjanje stroškov dela na enoto, na katerem temeljijo, so v skladu z omejevanjem zmanjševanja konkurenčnosti italijanskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(3)

Po makroekonomskih predvidevanjih, iz katerih izhaja program, se bo realna rast BDP upočasnila, in sicer z 1,9 % v letu 2007 na 1,5 % v letu 2008. Temu bo sledilo rahlo, vendar enakomerno povečevanje v preostalem programskem obdobju, pri čemer naj bi rast po pričakovanjih leta 2011 dosegla 1,8 %. Če upoštevamo nedavni razvoj na tem področju, se zdi, da so v programu izražene precej ugodne ocene rasti za leto 2008 (2), saj bo po trenutnih pričakovanjih rast BDP leta 2008 očitno nižja, kot predvideva program, kar bo morda vplivalo tudi na raven gospodarskih dejavnosti po letu 2008. Tudi napovedi inflacije v programu za leto 2008 se zdijo nizke, a verjetne po letu 2008. Te napovedi inflacije in umirjanje stroškov dela na enoto, na katerem temeljijo, so v skladu z omejevanjem zmanjševanja konkurenčnosti italijanskega gospodarstva.

| (4) | Posodobljena različica programa za stabilnost ocenjuje javnofinančni primanjkljaj v letu 2007 na 2,4 % BDP, medtem ko je bil v predhodni verziji programa določen cilj 2,8 % BDP. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 je bil pričakovani primanjkljaj 2,3 % BDP. Napovedi primanjkljaja so nižje zaradi nominalne rasti BDP, ki je bila leta 2007 za 1,8 odstotne točke višja od predvidene v programu za leto 2006, ter zaradi učinkovitega izvajanja popravljalnih ukrepov leta 2006 in 2007, katerih učinek so delno znižali dodatni odhodki v višini 0,9 % BDP, predvsem v obliki socialnih transferjev in investicijskih odhodkov, o katerih je bila odločitev sprejeta med letom 2007. Glede na novejše podatke pa je mogoče, da je bil primanjkljaj v letu 2007 znatno nižji od ocen v jesenski napovedi, se pravi precej nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki je 3 % BDP. Izvrševanje proračuna leta 2007 je v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja o predhodni posodobljeni verziji programa za stabilnost (3) k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Proračunski rezultat leta 2007 bo verjetno zelo pozitiven, lahko pa bi bil še boljši, če ne bi bili sprejeti navedeni dodatni odhodki, zaradi česar ni bil v celoti v skladu s pozivom k izkoriščanju proračunskega razvoja, ki je bil boljši od pričakovanega, za zmanjšanje primanjkljaja. Svet prav tako ugotavlja, da izvrševanje proračuna leta 2007 ni v celoti skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Evroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Posodobljena različica programa za stabilnost ocenjuje javnofinančni primanjkljaj v letu 2007 na 2,4 % BDP, medtem ko je bil v predhodni verziji programa določen cilj 2,8 % BDP. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 je bil pričakovani primanjkljaj 2,3 % BDP. Napovedi primanjkljaja so nižje zaradi nominalne rasti BDP, ki je bila leta 2007 za 1,8 odstotne točke višja od predvidene v programu za leto 2006, ter zaradi učinkovitega izvajanja popravljalnih ukrepov leta 2006 in 2007, katerih učinek so delno znižali dodatni odhodki v višini 0,9 % BDP, predvsem v obliki socialnih transferjev in investicijskih odhodkov, o katerih je bila odločitev sprejeta med letom 2007. Glede na novejše podatke pa je mogoče, da je bil primanjkljaj v letu 2007 znatno nižji od ocen v jesenski napovedi, se pravi precej nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki je 3 % BDP. Izvrševanje proračuna leta 2007 je v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja o predhodni posodobljeni verziji programa za stabilnost (3) k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Proračunski rezultat leta 2007 bo verjetno zelo pozitiven, lahko pa bi bil še boljši, če ne bi bili sprejeti navedeni dodatni odhodki, zaradi česar ni bil v celoti v skladu s pozivom k izkoriščanju proračunskega razvoja, ki je bil boljši od pričakovanega, za zmanjšanje primanjkljaja. Svet prav tako ugotavlja, da izvrševanje proračuna leta 2007 ni v celoti skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Evroskupina.

| (5) | Cilj proračunske strategije iz programa je fiskalna konsolidacija ter s tem povezano doseganje srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega proračuna (tj. ciklično prilagojenega ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), ki bo predvidoma izpolnjen do leta 2011. Ker so gospodarska predvidevanja podobna kot v predhodnem programu, so tudi ciljni primanjkljaji za 2008–2011 večinoma nespremenjeni. Vendar je načrtovana prilagoditev leta 2008 za okoli 0,5 odstotne točke BDP nižja od predvidene v predhodni verziji, saj je bila nespremenjena ciljna vrednost načrtovana na podlagi boljšega izhodiščnega položaja. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se leta 2008 zmanjšal za samo 0,2 odstotne točke BDP, po letu 2008 pa za okoli 0,75 odstotne točke letno ter leta 2011 dosegel uravnotežen položaj. Sestava prilagoditve je navedena samo za leto 2008, ko se načrtuje zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 odstotne točke BDP predvsem na strani odhodkov.
  Program za obdobje po letu 2008 navaja samo celoten obseg usklajevalnega paketa, ki je vsako leto potreben za doseganje proračunskih ciljev glede na trende ob predpostavki, da se zakonodaja ne bo spremenila, pri čemer pa sestava ni navedena. Razmerje med bruto javnim dolgom in BDP, leta 2007 ocenjeno na 105 %, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšalo za okoli 10 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(5)

Cilj proračunske strategije iz programa je fiskalna konsolidacija ter s tem povezano doseganje srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega proračuna (tj. ciklično prilagojenega ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), ki bo predvidoma izpolnjen do leta 2011. Ker so gospodarska predvidevanja podobna kot v predhodnem programu, so tudi ciljni primanjkljaji za 2008–2011 večinoma nespremenjeni. Vendar je načrtovana prilagoditev leta 2008 za okoli 0,5 odstotne točke BDP nižja od predvidene v predhodni verziji, saj je bila nespremenjena ciljna vrednost načrtovana na podlagi boljšega izhodiščnega položaja. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se leta 2008 zmanjšal za samo 0,2 odstotne točke BDP, po letu 2008 pa za okoli 0,75 odstotne točke letno ter leta 2011 dosegel uravnotežen položaj. Sestava prilagoditve je navedena samo za leto 2008, ko se načrtuje zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 odstotne točke BDP predvsem na strani odhodkov.

Program za obdobje po letu 2008 navaja samo celoten obseg usklajevalnega paketa, ki je vsako leto potreben za doseganje proračunskih ciljev glede na trende ob predpostavki, da se zakonodaja ne bo spremenila, pri čemer pa sestava ni navedena. Razmerje med bruto javnim dolgom in BDP, leta 2007 ocenjeno na 105 %, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšalo za okoli 10 odstotnih točk.

| (6) | Tveganja glede napovedi primanjkljaja v programu za leto 2008 se zdijo v glavnem uravnotežena, pozneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od načrtovanih v programu. Verjetni pozitivni rezultat leta 2007 bi pomenil ugoden bazni učinek za leto 2008, zakon o proračunu 2008 pa predvideva, da lahko boljši proračunski razvoj od pričakovanega predstavlja podlago za financiranje znižanja davkov. Glede na nedavni gospodarski razvoj obstaja tudi glede primanjkljaja leta 2008 tveganje, da bo rast BDP znatno nižja. Če bi bil leta 2008 dosežen ciljni primanjkljaj 2,2 % BDP, bi to lahko pomenilo, da sta se nominalni in strukturni saldo v primerjavi z letom 2007 poslabšala (4). Če se zakonodaja ne bo spremenila, so trendi odhodkov izrazito podcenjeni. Iz tega izhajajo očitna tveganja, še zlasti ker poleg tega ni nobenih informacij o sestavi potrebnega usklajevalnega paketa. Predvsem je treba določiti primerne ukrepe za omejitev gibanja odhodkov. Glede na ta tveganja za proračunske cilje bo razvoj deleža dolga po letu 2009 verjetno nekoliko manj ugoden od predvidenega v programu. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede napovedi primanjkljaja v programu za leto 2008 se zdijo v glavnem uravnotežena, pozneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od načrtovanih v programu. Verjetni pozitivni rezultat leta 2007 bi pomenil ugoden bazni učinek za leto 2008, zakon o proračunu 2008 pa predvideva, da lahko boljši proračunski razvoj od pričakovanega predstavlja podlago za financiranje znižanja davkov. Glede na nedavni gospodarski razvoj obstaja tudi glede primanjkljaja leta 2008 tveganje, da bo rast BDP znatno nižja. Če bi bil leta 2008 dosežen ciljni primanjkljaj 2,2 % BDP, bi to lahko pomenilo, da sta se nominalni in strukturni saldo v primerjavi z letom 2007 poslabšala (4). Če se zakonodaja ne bo spremenila, so trendi odhodkov izrazito podcenjeni. Iz tega izhajajo očitna tveganja, še zlasti ker poleg tega ni nobenih informacij o sestavi potrebnega usklajevalnega paketa. Predvsem je treba določiti primerne ukrepe za omejitev gibanja odhodkov. Glede na ta tveganja za proračunske cilje bo razvoj deleža dolga po letu 2009 verjetno nekoliko manj ugoden od predvidenega v programu.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je proračunska naravnanost v programu skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja v letu 2007, kot ga priporoča Svet. Vendar mogoče pred letom 2010 ne bo zagotovljena zadostna varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih, in proračunska naravnanost programa ne bo zadostovala za doseganje srednjeročnega cilja do konca programskega obdobja, kakor je predvideno v programu. Obstaja tveganje, da se bo strukturni saldo leta 2008 znatno poslabšal, razen če ne bo izhodiščni položaj iz leta 2007 boljši od pričakovanega. Hitrost prilagoditve srednjeročnemu cilju iz programa je za leto 2008 nezadostna in jo je treba povečati, da bo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki za države članice euroobmočja in MDT II opredeljuje, da je treba kot merilo za letno izboljšanje strukturnega salda upoštevati 0,5 % BDP. Poleg tega Svet ugotavlja, da proračunska naravnanost za leto 2008 ni v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina in ki zahtevajo skrbno oblikovanje fiskalne politike za leto 2008, da bi se pospešila prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja. Po letu 2009 bi bilo treba proračunsko naravnanost iz programa podpreti z ukrepi. Ob upoštevanju navedenega tveganja glede napovedi dolga se zdi, da delež dolga v programskem obdobju ne upada dovolj v smeri referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je proračunska naravnanost v programu skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja v letu 2007, kot ga priporoča Svet. Vendar mogoče pred letom 2010 ne bo zagotovljena zadostna varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih, in proračunska naravnanost programa ne bo zadostovala za doseganje srednjeročnega cilja do konca programskega obdobja, kakor je predvideno v programu. Obstaja tveganje, da se bo strukturni saldo leta 2008 znatno poslabšal, razen če ne bo izhodiščni položaj iz leta 2007 boljši od pričakovanega. Hitrost prilagoditve srednjeročnemu cilju iz programa je za leto 2008 nezadostna in jo je treba povečati, da bo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki za države članice euroobmočja in MDT II opredeljuje, da je treba kot merilo za letno izboljšanje strukturnega salda upoštevati 0,5 % BDP. Poleg tega Svet ugotavlja, da proračunska naravnanost za leto 2008 ni v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina in ki zahtevajo skrbno oblikovanje fiskalne politike za leto 2008, da bi se pospešila prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja. Po letu 2009 bi bilo treba proračunsko naravnanost iz programa podpreti z ukrepi. Ob upoštevanju navedenega tveganja glede napovedi dolga se zdi, da delež dolga v programskem obdobju ne upada dovolj v smeri referenčne vrednosti.

| (8) | Italija beleži srednje tveganje glede vzdržnosti javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU, pa tudi povečevanje odhodkov za pokojnine je zaradi sprejetih pokojninskih reform bolj omejeno, kot je povprečje v EU. Vendar pa je delež BDP, namenjen za pokojnine, še vedno med najvišjimi v EU in napovedi so odvisne od predpostavke, da bodo nedavno sprejete reforme v celoti izvedene ter zlasti da se bo revizija aktuarskih koeficientov v skladu s sedanjo zakonodajo izvajala od leta 2010 brez odstopanja od načela prispevkov, na katerem temelji prenovljeni pokojninski sistem. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je boljše od izhodiščnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k izravnavi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar tudi ob upoštevanju možnega boljšega rezultata še vedno ne zadostuje, da bi v celoti odpravilo prihodnje pritiske na dohodkovni strani. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe in za njeno zmanjšanje bo treba doseči in dolgoročno vzdrževati visoke primarne presežke. |
| --- | --- |

(8)

Italija beleži srednje tveganje glede vzdržnosti javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU, pa tudi povečevanje odhodkov za pokojnine je zaradi sprejetih pokojninskih reform bolj omejeno, kot je povprečje v EU. Vendar pa je delež BDP, namenjen za pokojnine, še vedno med najvišjimi v EU in napovedi so odvisne od predpostavke, da bodo nedavno sprejete reforme v celoti izvedene ter zlasti da se bo revizija aktuarskih koeficientov v skladu s sedanjo zakonodajo izvajala od leta 2010 brez odstopanja od načela prispevkov, na katerem temelji prenovljeni pokojninski sistem. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je boljše od izhodiščnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k izravnavi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar tudi ob upoštevanju možnega boljšega rezultata še vedno ne zadostuje, da bi v celoti odpravilo prihodnje pritiske na dohodkovni strani. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe in za njeno zmanjšanje bo treba doseči in dolgoročno vzdrževati visoke primarne presežke.

| (9) | Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Predvsem podatki o proračunskem razvoju in strategiji fiskalne politike iz poročila se ujemajo s podrobnejšimi podatki iz programa za stabilnost. Proračunske napovedi iz programa sicer niso sistematične, vendar pa izrecno upoštevajo javnofinančni učinek v poročilu predvidenih ukrepov strukturnih reform z neposrednim učinkom na proračun, kar zlasti velja za paket, vključen v protokol k sporazumu o socialnem skrbstvu, konkurenčnosti in trgu dela z dne 23. julija 2007, ter nekatere ukrepe na področju raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

(9)

Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Predvsem podatki o proračunskem razvoju in strategiji fiskalne politike iz poročila se ujemajo s podrobnejšimi podatki iz programa za stabilnost. Proračunske napovedi iz programa sicer niso sistematične, vendar pa izrecno upoštevajo javnofinančni učinek v poročilu predvidenih ukrepov strukturnih reform z neposrednim učinkom na proračun, kar zlasti velja za paket, vključen v protokol k sporazumu o socialnem skrbstvu, konkurenčnosti in trgu dela z dne 23. julija 2007, ter nekatere ukrepe na področju raziskav in razvoja.

| (10) | Proračunska strategija v programu je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo v okviru integriranih smernic in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Italija bi morala glede na ugoden ciklični in proračunski razvoj izbrati ambicioznejšo konsolidacijsko strategijo. Med sprejetimi ukrepi za izboljšanje javnih finance sta prerazporeditev proračunskih sredstev in pregled porabe. Nadaljnje ukrepe za omejitev trenutnega naraščajočega trenda primarnih odhodkov in izboljšanje njihove učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti je treba še določiti. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo v okviru integriranih smernic in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Italija bi morala glede na ugoden ciklični in proračunski razvoj izbrati ambicioznejšo konsolidacijsko strategijo. Med sprejetimi ukrepi za izboljšanje javnih finance sta prerazporeditev proračunskih sredstev in pregled porabe. Nadaljnje ukrepe za omejitev trenutnega naraščajočega trenda primarnih odhodkov in izboljšanje njihove učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti je treba še določiti.

| (11) | V zvezi z zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, ima program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (5). |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, ima program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (5).

Splošni zaključek je, da je program v skladu z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja leta 2007, ki bi ga bilo treba doseči s precejšnjo rezervo. Proračunski rezultat za leto 2007 bo verjetno nad pričakovanji zaradi ugodnega cikličnega in proračunskega razvoja. Lahko pa bi bil še boljši, če ne bi bili med letom odobreni dodatni odhodki. Obstaja tveganje, da se bo strukturni saldo leta 2008 znatno poslabšal, razen če ne bo izhodiščni položaj iz leta 2007 boljši od pričakovanega. Načrtovana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja bo izvedena predvsem v zadnjih letih programskega obdobja. V program niso vključeni podatki o sestavi strategije za fiskalno konsolidacijo po letu 2008, zaradi česar jo je težko pravilno oceniti. Predvsem je treba določiti primerne ukrepe za omejitev gibanja odhodkov. Glede na ta tveganja je mogoče, da srednjeročni cilj ne bo dosežen do leta 2011, kakor je načrtovano v programu, in da se delež dolga v programskem obdobju ne bo v zadostni meri zmanjševal proti referenčni vrednosti, ki znaša 60 % BDP. V Italiji obstaja srednjeročno tveganje glede vzdržnosti javnih financ, vendar se pri tej oceni predpostavlja, da se bodo v celoti izvedle pokojninske reforme.

Svet ob upoštevanju te ocene ter v okviru priporočila z dne 28. julija 2005, pripravljenega v skladu s členom 104(7) Pogodbe, poziva Italijo, naj:

| (i) | izkoristi pozitivne rezultate iz leta 2007 in poviša proračunski cilj za leto 2008 ter tako zagotovi občutno prilagoditev in nato izvede načrtovano fiskalno konsolidacijo z določenimi ukrepi za zagotovitev zadostnega napredka pri doseganju srednjeročnega cilja, tako da bo ta cilj dosežen med programskim obdobjem, kar bo povečalo dinamiko zmanjševanja dolga; |
| --- | --- |

(i)

izkoristi pozitivne rezultate iz leta 2007 in poviša proračunski cilj za leto 2008 ter tako zagotovi občutno prilagoditev in nato izvede načrtovano fiskalno konsolidacijo z določenimi ukrepi za zagotovitev zadostnega napredka pri doseganju srednjeročnega cilja, tako da bo ta cilj dosežen med programskim obdobjem, kar bo povečalo dinamiko zmanjševanja dolga;

| (ii) | glede na zelo visoko raven javnega dolga v celoti izvede pokojninske reforme, zlasti načrtovano redno aktuarsko prilagoditev, tako da se bo izognila precejšnjemu povečanju porabe, povezane s staranjem prebivalstva, in |
| --- | --- |

(ii)

glede na zelo visoko raven javnega dolga v celoti izvede pokojninske reforme, zlasti načrtovano redno aktuarsko prilagoditev, tako da se bo izognila precejšnjemu povečanju porabe, povezane s staranjem prebivalstva, in

| (iii) | določi srednjeročno proračunsko strategijo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti in njegovim kodeksom ravnanja, se še naprej osredotoča na sestavo javnih financ, povečuje preglednost proračunskega postopka in učinkovito izvaja mehanizme za spremljanje in nadziranje odhodkov ter tako nadaljuje prizadevanja za izboljšanje kakovosti javnih financ. |
| --- | --- |

(iii)

določi srednjeročno proračunsko strategijo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti in njegovim kodeksom ravnanja, se še naprej osredotoča na sestavo javnih financ, povečuje preglednost proračunskega postopka in učinkovito izvaja mehanizme za spremljanje in nadziranje odhodkov ter tako nadaljuje prizadevanja za izboljšanje kakovosti javnih financ.

Svet dodaja, da bi bili ti ukrepi skladni z usmeritvami fiskalne politike, ki jih je aprila 2007 sprejela Evroskupina.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| COM nov. 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| COM nov. 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM nov. 2007 (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| COM nov. 2007 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| COM nov. 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| COM nov. 2007 | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| COM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| COM nov. 2007 | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

COM nov. 2007

1,9

1,9

1,4

1,6

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

COM nov. 2007

2,2

1,9

2,0

1,9

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

COM nov. 2007 (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

COM nov. 2007

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

COM nov. 2007

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

COM nov. 2007

0,1

2,5

2,4

2,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

COM nov. 2007

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

COM nov. 2007

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

COM nov. 2007

106,8

104,3

102,9

101,2

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva tudi jesensko napoved služb Komisije in oceno poročila o izvajanju nacionalnega programa reform, ki jo je oktobra 2007 pripravila Komisija.

(3)  UL C 70, 27.3.2007, str. 17.

(4)  To zlasti velja za strukturni saldo. Ukrep, sprejet 31. decembra 2007, za prekinitev obveznosti pobiralcev davka, da vladi določen znesek davkov, ki se poberejo v naslednjem letu, plačajo vnaprej, bi lahko imel negativni učinek (0,3 % BDP) na nominalni saldo leta 2007. Ker pa je to enkratni ukrep, ne bi imel nobenega učinka na strukturni saldo leta 2007.

(5)  Zlasti ni razčlenitve proračuna, ki bi bila v skladu s ciljnimi primanjkljaji za leta 2009–2011.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % in 1,7 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V skladu z najnovejšim programom in jesenskimi napovedmi služb Komisije so enkratni in drugi začasni ukrepi: 1,2 % BDP leta 2006, povečanje primanjkljaja; 0,2 % BDP leta 2007, zmanjšanje primanjkljaja; po letu 2008 pa 0,1 % letno, zmanjšanje primanjkljaja.

Vir:

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/34

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Francije za stabilnost, 2007–2012

(2008/C 49/09)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Francije za stabilnost, ki zaradi uskladitve z vladnim programom zajema obdobje 2007–2012, kar je eno leto več od zahtevanega referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Francije za stabilnost, ki zaradi uskladitve z vladnim programom zajema obdobje 2007–2012, kar je eno leto več od zahtevanega referenčnega obdobja.

| (2) | Realna rast BDP je bila med leti 2001 in 2005 povprečno malo nad 1,5 % letno. To je bilo skladno s povprečno rastjo v euroobmočju, medtem ko je bila inflacija malo pod povprečjem v euroobmočju. Od leta 2006 je rast BDP v Franciji padla pod povprečje euroobmočja, obstajajo dokazi o strukturnih problemih in s tem povezano poslabšanje konkurenčnosti. Čeprav se je stopnja brezposelnosti od leta 2005 zmanjšala, ostaja precej nad povprečjem v euroobmočju, stopnja zaposlenosti in število opravljenih ur pa sta še vedno nizka.
  Če bi se sprejeti ukrepi in obširne reforme na trgu dela in proizvodov, ki jih vlada načrtuje v naslednjih petih letih, dejansko izvedli, bi se povečali potencialna rast in konkurenčnost ter bi se izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ. Javnofinančni primanjkljaj in delež dolga sicer upadata, vendar sta še vedno visoka. Kljub nedavno sprejetim pozitivnim ukrepom za omejitev porabe – zlasti na področju socialne varnosti – ima Francija najvišji delež odhodkov v BDP v euroobmočju, njen primanjkljaj pa je še vedno precej blizu praga v višini 3 % BDP. Tako bodo načrti Francije za izvedbo reform za povečanje potencialne rasti, izboljšanje konkurenčnosti francoskega gospodarstva, pomoč pri nadaljnjem postopku proračunske konsolidacije, močno omejitev odhodkov na vseh upravnih ravneh in izboljšanje učinkovitosti uprave prispevali k obvladovanju ključnih izzivov za prihodnja leta. |
| --- | --- |

(2)

Realna rast BDP je bila med leti 2001 in 2005 povprečno malo nad 1,5 % letno. To je bilo skladno s povprečno rastjo v euroobmočju, medtem ko je bila inflacija malo pod povprečjem v euroobmočju. Od leta 2006 je rast BDP v Franciji padla pod povprečje euroobmočja, obstajajo dokazi o strukturnih problemih in s tem povezano poslabšanje konkurenčnosti. Čeprav se je stopnja brezposelnosti od leta 2005 zmanjšala, ostaja precej nad povprečjem v euroobmočju, stopnja zaposlenosti in število opravljenih ur pa sta še vedno nizka.

Če bi se sprejeti ukrepi in obširne reforme na trgu dela in proizvodov, ki jih vlada načrtuje v naslednjih petih letih, dejansko izvedli, bi se povečali potencialna rast in konkurenčnost ter bi se izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ. Javnofinančni primanjkljaj in delež dolga sicer upadata, vendar sta še vedno visoka. Kljub nedavno sprejetim pozitivnim ukrepom za omejitev porabe – zlasti na področju socialne varnosti – ima Francija najvišji delež odhodkov v BDP v euroobmočju, njen primanjkljaj pa je še vedno precej blizu praga v višini 3 % BDP. Tako bodo načrti Francije za izvedbo reform za povečanje potencialne rasti, izboljšanje konkurenčnosti francoskega gospodarstva, pomoč pri nadaljnjem postopku proračunske konsolidacije, močno omejitev odhodkov na vseh upravnih ravneh in izboljšanje učinkovitosti uprave prispevali k obvladovanju ključnih izzivov za prihodnja leta.

| (3) | Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske napovedi: scenarij „nizke rasti“ in scenarij „visoke rasti“. Scenarij „nizke rasti“ je referenčni scenarij za ocenjevanje napovedi glede javnih financ. Predvideva, da se bo realna rast BDP z 2 % leta 2007 povečala na 2–2,5 % leta 2008 in 2,5 % v preostalem programskem obdobju, kar je višje od potencialne rasti iz ocene služb Komisije, ki znaša malo nad 2 %. Napovedane reforme na trgu dela in proizvodov za spodbujanje rasti bodo postopno prispevale k večjemu potencialu rasti, pri čemer sta obseg in čas še negotova. Scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) in videti je, da celo ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, zlasti za leto 2009. Zato obstaja nevarnost, da bo srednjeročna rast manjša, kot je bilo predvideno v programu, saj ta izhaja iz ugodnih predpostavk glede mednarodnega okolja. |
| --- | --- |

(3)

Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske napovedi: scenarij „nizke rasti“ in scenarij „visoke rasti“. Scenarij „nizke rasti“ je referenčni scenarij za ocenjevanje napovedi glede javnih financ. Predvideva, da se bo realna rast BDP z 2 % leta 2007 povečala na 2–2,5 % leta 2008 in 2,5 % v preostalem programskem obdobju, kar je višje od potencialne rasti iz ocene služb Komisije, ki znaša malo nad 2 %. Napovedane reforme na trgu dela in proizvodov za spodbujanje rasti bodo postopno prispevale k večjemu potencialu rasti, pri čemer sta obseg in čas še negotova. Scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) in videti je, da celo ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, zlasti za leto 2009. Zato obstaja nevarnost, da bo srednjeročna rast manjša, kot je bilo predvideno v programu, saj ta izhaja iz ugodnih predpostavk glede mednarodnega okolja.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je bil v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 2,6 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost ocenjen na 2,5 % BDP. V novi posodobljeni različici naj bi primanjkljaj znašal 2,4 % BDP. Izredni prihodki, ki deloma temeljijo na pozitivnem baznem učinku zaradi nepričakovano višjih prihodkov leta 2006, na splošno izravnavajo stroške fiskalnega paketa, ki je bil sprejet poleti za spodbujanje rasti (in vključuje pretežno znižanje davkov), in zlasti povečanje odhodkov, ki presega predvidenega v proračunu (predvsem v zdravstvu in kljub korektivnim ukrepom za zmanjšanje prekoračitve cilja porabe za državno zdravstveno zavarovanje (ONDAM), ker je odbor za izvajanje nadzora junija 2007 ugotovil odstopanja). Tako je izvrševanje proračuna leta 2007 kljub morebitnemu doseganju proračunskega cilja, določenega v predhodni posodobljeni različici, lahko le deloma v skladu s priporočili iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost (3), naj „izkoristi stabilne možnosti za rast ter pozitivni osnovni učinek doseženega rezultata v letu 2006, ki se je izkazal za boljšega, kot je bilo napovedano, za uresničitev prilagoditve v okviru srednjeročnega cilja [...], katere cilj je doseči načrtovani srednjeročni cilj do leta 2010 in zlasti v celoti in učinkovito izvršiti proračun za leto 2007, ter izkoristi vsako priložnost za pospešeno strukturno prilagoditev“. Svet tudi ugotavlja, da izvrševanje proračuna ni v skladu z vsemi usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina, saj so bili nepričakovani dodatni prihodki delno porabljeni za znižanje davkov odhodke, ki so presegli predvidene v proračunu. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je bil v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 2,6 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost ocenjen na 2,5 % BDP. V novi posodobljeni različici naj bi primanjkljaj znašal 2,4 % BDP. Izredni prihodki, ki deloma temeljijo na pozitivnem baznem učinku zaradi nepričakovano višjih prihodkov leta 2006, na splošno izravnavajo stroške fiskalnega paketa, ki je bil sprejet poleti za spodbujanje rasti (in vključuje pretežno znižanje davkov), in zlasti povečanje odhodkov, ki presega predvidenega v proračunu (predvsem v zdravstvu in kljub korektivnim ukrepom za zmanjšanje prekoračitve cilja porabe za državno zdravstveno zavarovanje (ONDAM), ker je odbor za izvajanje nadzora junija 2007 ugotovil odstopanja). Tako je izvrševanje proračuna leta 2007 kljub morebitnemu doseganju proračunskega cilja, določenega v predhodni posodobljeni različici, lahko le deloma v skladu s priporočili iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost (3), naj „izkoristi stabilne možnosti za rast ter pozitivni osnovni učinek doseženega rezultata v letu 2006, ki se je izkazal za boljšega, kot je bilo napovedano, za uresničitev prilagoditve v okviru srednjeročnega cilja [...], katere cilj je doseči načrtovani srednjeročni cilj do leta 2010 in zlasti v celoti in učinkovito izvršiti proračun za leto 2007, ter izkoristi vsako priložnost za pospešeno strukturno prilagoditev“. Svet tudi ugotavlja, da izvrševanje proračuna ni v skladu z vsemi usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina, saj so bili nepričakovani dodatni prihodki delno porabljeni za znižanje davkov odhodke, ki so presegli predvidene v proračunu.

| (5) | Glavni cilj proračunske strategije iz posodobljene različice programa za stabilnost je bistveno omejiti javne odhodke, ko se bo rast zaradi sprejetih in napovedanih strukturnih reform predvidoma okrepila, da bi bil najkasneje leta 2012 dosežen srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov).
  Nominalni primanjkljaj bi se v skladu z referenčnim scenarijem rahlo zmanjšal, in sicer z 2,4 % BDP leta 2007 na 2,3 % BDP leta 2008, potem pa bi se zmanjševal hitreje, za 0,6 odstotne točke letno, dokler leta 2012 ne bi bil dosežen uravnotežen položaj. Istočasno bi se primarni presežek izboljšal z 0,2 % BDP leta 2007 na 2,5 % BDP leta 2012. Prilagoditev, ki je bila načrtovana v predhodni posodobljeni različici programa in v skladu s katero naj bi bil srednjeročni cilj dosežen leta 2010, bo kljub ugodnejšim predpostavkam o makroekonomski rasti in boljšem začetnem proračunskem stanju v programu preložena. Strukturna prilagoditev je v prvem programskem letu zelo omejena in zajema daljše časovno obdobje. Zmanjšanje primanjkljaja bo predvidoma v celoti temeljilo na odhodkih. Delež odhodkov se bo po načrtih zmanjšal za skoraj 3 odstotne točke BDP. Delež prihodkov v BDP se bo v letih 2008 in 2009 predvidoma tudi nekoliko zmanjšal, nato pa ustalil. Bruto javni dolg, ocenjen na 64,2 % BDP v dopolnitvi programa iz leta 2007, tj. nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšal za več kot 4 odstotne točke BDP ter leta 2012 dosegel referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj proračunske strategije iz posodobljene različice programa za stabilnost je bistveno omejiti javne odhodke, ko se bo rast zaradi sprejetih in napovedanih strukturnih reform predvidoma okrepila, da bi bil najkasneje leta 2012 dosežen srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov).

Nominalni primanjkljaj bi se v skladu z referenčnim scenarijem rahlo zmanjšal, in sicer z 2,4 % BDP leta 2007 na 2,3 % BDP leta 2008, potem pa bi se zmanjševal hitreje, za 0,6 odstotne točke letno, dokler leta 2012 ne bi bil dosežen uravnotežen položaj. Istočasno bi se primarni presežek izboljšal z 0,2 % BDP leta 2007 na 2,5 % BDP leta 2012. Prilagoditev, ki je bila načrtovana v predhodni posodobljeni različici programa in v skladu s katero naj bi bil srednjeročni cilj dosežen leta 2010, bo kljub ugodnejšim predpostavkam o makroekonomski rasti in boljšem začetnem proračunskem stanju v programu preložena. Strukturna prilagoditev je v prvem programskem letu zelo omejena in zajema daljše časovno obdobje. Zmanjšanje primanjkljaja bo predvidoma v celoti temeljilo na odhodkih. Delež odhodkov se bo po načrtih zmanjšal za skoraj 3 odstotne točke BDP. Delež prihodkov v BDP se bo v letih 2008 in 2009 predvidoma tudi nekoliko zmanjšal, nato pa ustalil. Bruto javni dolg, ocenjen na 64,2 % BDP v dopolnitvi programa iz leta 2007, tj. nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšal za več kot 4 odstotne točke BDP ter leta 2012 dosegel referenčno vrednost.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Makroekonomski scenarij, ki temelji na nenevarnem mednarodnem okolju, se zdi v celotnem programskem obdobju ugoden. To je do neke mere povezano z dejstvom, da je odvisen od izvajanja strukturnih reform, vključno z reformami posebnih pokojninskih sistemov in pregledom pogodb o delu, ki so večinoma že sprejete, ter reform, ki še čakajo na sprejetje. Strukturne ukrepe je treba izvajati odločno, da bi lahko v celoti vplivali na potencialno rast. V zvezi z odhodki pa so kratkoročno predvideni nekateri konkretni ukrepi za omejitev (npr. uvedba najnižjega zneska, ki ga morajo pacienti plačati za določene izdatke za zdravstveno varstvo, in delna nadomestitev upokojencev v javni upravi).
  V srednjeročnem obdobju, v katerem se pričakuje obširnejša konsolidacija, bi se moral pokazati pozitiven učinek, ki izhaja predvsem iz „splošnega pregleda javnih politik“, kar bi moralo voditi k strukturnim reformam na vseh področjih javnih odhodkov, o tem pa se bo treba odločiti spomladi 2008 za obdobje 2009–2011, vendar podrobni ukrepi še niso popolnoma določeni in zato je njihov proračunski vpliv negotov. Vključitev transferjev lokalnim vladam v državne predpise o odhodkih bi lahko prispevala k omejevanju odhodkov. Poraba za lokalne vlade in socialno varstvo je še vedno nevarna za celotne vladne odhodke. Glede na ta tveganja za proračunske cilje bi bil lahko delež dolga tudi višji od predvidenega v programu. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Makroekonomski scenarij, ki temelji na nenevarnem mednarodnem okolju, se zdi v celotnem programskem obdobju ugoden. To je do neke mere povezano z dejstvom, da je odvisen od izvajanja strukturnih reform, vključno z reformami posebnih pokojninskih sistemov in pregledom pogodb o delu, ki so večinoma že sprejete, ter reform, ki še čakajo na sprejetje. Strukturne ukrepe je treba izvajati odločno, da bi lahko v celoti vplivali na potencialno rast. V zvezi z odhodki pa so kratkoročno predvideni nekateri konkretni ukrepi za omejitev (npr. uvedba najnižjega zneska, ki ga morajo pacienti plačati za določene izdatke za zdravstveno varstvo, in delna nadomestitev upokojencev v javni upravi).

V srednjeročnem obdobju, v katerem se pričakuje obširnejša konsolidacija, bi se moral pokazati pozitiven učinek, ki izhaja predvsem iz „splošnega pregleda javnih politik“, kar bi moralo voditi k strukturnim reformam na vseh področjih javnih odhodkov, o tem pa se bo treba odločiti spomladi 2008 za obdobje 2009–2011, vendar podrobni ukrepi še niso popolnoma določeni in zato je njihov proračunski vpliv negotov. Vključitev transferjev lokalnim vladam v državne predpise o odhodkih bi lahko prispevala k omejevanju odhodkov. Poraba za lokalne vlade in socialno varstvo je še vedno nevarna za celotne vladne odhodke. Glede na ta tveganja za proračunske cilje bi bil lahko delež dolga tudi višji od predvidenega v programu.

| (7) | Glede na zgornjo oceno tveganja in dejstvo, da se bo strukturni saldo leta 2008 le malo izboljšal in potem v povprečju za približno 0,5 odstotne točke BDP letno, proračunska naravnanost v programu ne zadostuje za to, da bi bil srednjeročni cilj dosežen do leta 2010, kakor je bilo načrtovano v predhodnem programu; morda pa ne bo zadostovala niti za dosego cilja do leta 2012, kakor je predvideno v programu. Poleg tega Svet ugotavlja, da proračunska naravnanost ni skladna z usmeritvami Euroskupine iz aprila 2007. V skladu s programom bo dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih, zagotovljeno leta 2009. Glede na tveganja za proračunske cilje pa se lahko doseže še kasneje. Prilagoditev v programu ni skladna z merilom iz Pakta stabilnosti in rasti, ki znaša 0,5 % BDP, zlasti zaradi neustrezne prilagoditve v letu 2008. Svet ugotavlja, da to ni v skladu z usmeritvami Euroskupine iz aprila 2007. Ob upoštevanju navedenega tveganja glede napovedi primanjkljaja se zdi, da delež dolga v programskem obdobju ne upada zadostno v smeri referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na zgornjo oceno tveganja in dejstvo, da se bo strukturni saldo leta 2008 le malo izboljšal in potem v povprečju za približno 0,5 odstotne točke BDP letno, proračunska naravnanost v programu ne zadostuje za to, da bi bil srednjeročni cilj dosežen do leta 2010, kakor je bilo načrtovano v predhodnem programu; morda pa ne bo zadostovala niti za dosego cilja do leta 2012, kakor je predvideno v programu. Poleg tega Svet ugotavlja, da proračunska naravnanost ni skladna z usmeritvami Euroskupine iz aprila 2007. V skladu s programom bo dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih, zagotovljeno leta 2009. Glede na tveganja za proračunske cilje pa se lahko doseže še kasneje. Prilagoditev v programu ni skladna z merilom iz Pakta stabilnosti in rasti, ki znaša 0,5 % BDP, zlasti zaradi neustrezne prilagoditve v letu 2008. Svet ugotavlja, da to ni v skladu z usmeritvami Euroskupine iz aprila 2007. Ob upoštevanju navedenega tveganja glede napovedi primanjkljaja se zdi, da delež dolga v programskem obdobju ne upada zadostno v smeri referenčne vrednosti.

| (8) | Francija v zvezi z vzdržnostjo javnih financ beleži srednje tveganje. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je malo pod povprečjem EU, pri čemer so se odhodki za pokojnine povečali v nekoliko bolj omejenem obsegu, kar je posledica pokojninskih reform, ki se že izvajajo. Proračunsko stanje, kot ga za leto 2007 napoveduje program, še vedno predstavlja – čeprav se je v primerjavi z lanskim letom izboljšalo – tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Napredek pri proračunski konsolidaciji bi prispeval k zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Francija v zvezi z vzdržnostjo javnih financ beleži srednje tveganje. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je malo pod povprečjem EU, pri čemer so se odhodki za pokojnine povečali v nekoliko bolj omejenem obsegu, kar je posledica pokojninskih reform, ki se že izvajajo. Proračunsko stanje, kot ga za leto 2007 napoveduje program, še vedno predstavlja – čeprav se je v primerjavi z lanskim letom izboljšalo – tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Napredek pri proračunski konsolidaciji bi prispeval k zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Program stabilnosti je do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Predvsem oba programa predstavljata obširni vladni načrt reform, vključno z reformo trga dela, reorganizacijo javne uprave in izboljšanjem konkurenčnega okvira podjetij. Vlada je do sedaj predvsem sprejela reformo univerze, dodatne spodbude za raziskave v podjetjih in odpravo obdavčitve nadur, reformo sektorja trgovine (Gallandov zakon), dogovorila pa se je tudi o preoblikovanju posebnih pokojninskih sistemov ter združitvi ANPE (agencije za brezposelne) in Unedic (sklad za nadomestila za brezposelnost). Poleg tega reforme, ki se trenutno izvajajo, zajemajo vrsto ukrepov, kot je nadaljnje preoblikovanje pokojninskih sistemov in trga dela, vključno s pregledom pogodb o delu, ter posodobitev francoskega gospodarstva ob upoštevanju predlogov „Komisije Attali“. V poročilu o izvajanju je zajetih več področij, medtem ko program stabilnosti vsebuje več podatkov o nedavnem razvoju. Noben program ne zagotavlja sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških (ali prihrankih) v zvezi z glavnimi predvidenimi reformami, čeprav naj bi te služile kot podlaga za proračunsko konsolidacijo iz programa stabilnosti. |
| --- | --- |

(9)

Program stabilnosti je do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Predvsem oba programa predstavljata obširni vladni načrt reform, vključno z reformo trga dela, reorganizacijo javne uprave in izboljšanjem konkurenčnega okvira podjetij. Vlada je do sedaj predvsem sprejela reformo univerze, dodatne spodbude za raziskave v podjetjih in odpravo obdavčitve nadur, reformo sektorja trgovine (Gallandov zakon), dogovorila pa se je tudi o preoblikovanju posebnih pokojninskih sistemov ter združitvi ANPE (agencije za brezposelne) in Unedic (sklad za nadomestila za brezposelnost). Poleg tega reforme, ki se trenutno izvajajo, zajemajo vrsto ukrepov, kot je nadaljnje preoblikovanje pokojninskih sistemov in trga dela, vključno s pregledom pogodb o delu, ter posodobitev francoskega gospodarstva ob upoštevanju predlogov „Komisije Attali“. V poročilu o izvajanju je zajetih več področij, medtem ko program stabilnosti vsebuje več podatkov o nedavnem razvoju. Noben program ne zagotavlja sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških (ali prihrankih) v zvezi z glavnimi predvidenimi reformami, čeprav naj bi te služile kot podlaga za proračunsko konsolidacijo iz programa stabilnosti.

| (10) | Proračunska strategija v programu je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Francija tako verjetno ne bo dosegla srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2010, obseg deleža javnega dolga pa ostaja nezadovoljivo visok. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezno državo in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Francija tako verjetno ne bo dosegla srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2010, obseg deleža javnega dolga pa ostaja nezadovoljivo visok.

| (11) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da se je hitrost proračunske konsolidacije in zmanjševanja dolga leta 2007 zmanjšala in bo v prihodnjih letih, zlasti leta 2008, predvidoma bistveno manj ambiciozna, kot je bilo načrtovano v predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost. Načrtovana konsolidacija se bo izvedla predvsem v zadnjih letih programa in doseganje srednjeročnega cilja s prilagoditvijo, ki temelji na odhodkih, je v skladu z verjetnejšim od obeh makroekonomskih scenarijev, ki so jih predstavili francoski organi, preloženo iz leta 2010 na leto 2012. Poleg tega je celo ta prilagoditev izpostavljena pomembnim tveganjem. Medtem ko znižanje davkov, sprejeto poleti 2007, že vpliva na javne finance, so organi sprejeli tudi ukrepe za omejevanje javnih izdatkov leta 2008, zlasti na področju socialne varnosti, razširili področje uporabe predpisov o odhodkih za državo in začeli strukturne reforme. Strukturne reforme bodo ključnega pomena za povečanje potencialne rasti, izboljšanje konkurenčnosti in nadaljevanje postopka proračunske konsolidacije. Vendar je treba ukrepe, na katerih temelji to ambiciozno načrtovano zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju, še natančneje opredeliti in izvajati. Cilji programa so tudi izpostavljeni tveganju, ki izvira iz ugodnih makroekonomskih predpostavk in predpostavk o vplivu strukturnih reform na rast. Zdi se, da glede ravni dolga in primanjkljaja ter načrtovanega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, v Franciji obstaja srednje tveganje, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

Glede na zgornjo oceno naj Francija:

| (i) | znatno poveča hitrost proračunske konsolidacije in zmanjša dolg, tudi z doslednim izvajanjem proračuna za leto 2008, da se varnostna rezerva za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % zagotovi hitreje, in da skuša – če bodo konjunkturni pogoji to dopuščali – do leta 2010 doseči srednjeročni cilj, kar bi odločilno prispevalo k izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ; |
| --- | --- |

(i)

znatno poveča hitrost proračunske konsolidacije in zmanjša dolg, tudi z doslednim izvajanjem proračuna za leto 2008, da se varnostna rezerva za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % zagotovi hitreje, in da skuša – če bodo konjunkturni pogoji to dopuščali – do leta 2010 doseči srednjeročni cilj, kar bi odločilno prispevalo k izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ;

| (ii) | učinkovito izvršuje veljavne predpise o odhodkih in sprejme nadaljnje ukrepe, s katerimi bo zagotovila spoštovanje ambicioznih večletnih ciljev za zmanjšanje splošnih vladnih odhodkov v vseh podsektorjih in s tem dosegla zmanjšanje razmerja med odhodki in BDP; |
| --- | --- |

(ii)

učinkovito izvršuje veljavne predpise o odhodkih in sprejme nadaljnje ukrepe, s katerimi bo zagotovila spoštovanje ambicioznih večletnih ciljev za zmanjšanje splošnih vladnih odhodkov v vseh podsektorjih in s tem dosegla zmanjšanje razmerja med odhodki in BDP;

| (iii) | še naprej izvaja in pospeši strukturne reforme, da bi povečala potencialno rast in omejila javne izdatke. |
| --- | --- |

(iii)

še naprej izvaja in pospeši strukturne reforme, da bi povečala potencialno rast in omejila javne izdatke.

Svet tudi ugotavlja, da bodo takšni ukrepi v skladu z usmeritvami fiskalnih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | ni podatkov | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| KOM nov. 2007 | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM nov. 2007

2,0

1,9

2,0

1,8

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

ni podatkov

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

KOM nov. 2007

1,9

1,5

1,7

1,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

KOM nov. 2007 (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

ni podatkov

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

KOM nov. 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

ni podatkov

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

KOM nov. 2007

0,0

0,0

0,0

– 0,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

ni podatkov

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM nov. 2007

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

KOM nov. 2007

64,2

64,3

64,1

64,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2006

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

ni podatkov

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva zlasti jesenske napovedi služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 70, 27.3.2007, str. 13.

(4)  Predvsem manjkajo predpostavke o kratkoročnih in dolgoročnih obrestnih merah. Poleg tega v programu niso na voljo številke za leto 2006, razen razpredelnice o cikličnem razvoju.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % in 2,1 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0,1 % BDP leta 2006 in 0 za preostalo zajeto obdobje (2007–2012). Glede na jesensko napoved služb Komisije znašajo 0,3 % BDP leta 2006, 0,05 % BDP leta 2007 in 0,1 % BDP leta 2008.

(8)  Ker najnovejši program ne vsebuje podatkov za leto 2006 (razen za ciklični razvoj), so bile številke vzete iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2007.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/39

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 49/10)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Romunije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Romunije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2010.

| (2) | Romunija je imela med leti 2003 in 2006 visoko gospodarsko rast, ki je v povprečju dosegala 6,5 % BDP letno. Vendar intenzivno gospodarstvo kaže jasne znake pregrevanja z visokim in rastočim zunanjim primanjkljajem (leta 2007 je po napovedih znašal skoraj 13 % BDP) in manjšim deležem neposrednih tujih naložb, kljub stalnim naložbam, ki niso povezane s privatizacijo, v letu 2007; negativne učinke pa blažijo srednje- in dolgoročni prilivi kapitala, katerih delež je po doslej razpoložljivih podatkih za leto 2007 še vedno precej visok.
  Drugi znaki pregrevanja so vedno večje pomanjkanje delovne sile, velika rast plač, ki omejuje konkurenčnost, in hitro povečevanje zadolženosti gospodinjstev. Inflacija se je po dolgem obdobju uspešnega zmanjševanja nenadoma povečala, kar je predvsem posledica pretresov na strani ponudbe zaradi z vremenom povezane slabe učinkovitosti kmetijskega sektorja v letu 2007. To je bilo še potencirano z učinki, ki so ga na celotno povpraševanje imeli rast dohodkov in kreditov, nerestriktivna davčna politika in politika plač v javnem sektorju ter depreciacija leua od avgusta 2007 (po apreciaciji v prejšnjih nekaj letih). Da bi lahko Romunija nadaljevala s hitrim približevanjem povprečnemu BDP na prebivalca v EU-27, bo ključnega pomena reševanje vedno večjih zunanjih neravnovesij. V tem okviru ima proračunska politika ključno vlogo, in sicer z umirjanjem domačega povpraševanja, hkrati pa lahko tudi izboljša kakovost javnih financ, zlasti s preusmeritvijo k naložbam, ki spodbujajo rast. |
| --- | --- |

(2)

Romunija je imela med leti 2003 in 2006 visoko gospodarsko rast, ki je v povprečju dosegala 6,5 % BDP letno. Vendar intenzivno gospodarstvo kaže jasne znake pregrevanja z visokim in rastočim zunanjim primanjkljajem (leta 2007 je po napovedih znašal skoraj 13 % BDP) in manjšim deležem neposrednih tujih naložb, kljub stalnim naložbam, ki niso povezane s privatizacijo, v letu 2007; negativne učinke pa blažijo srednje- in dolgoročni prilivi kapitala, katerih delež je po doslej razpoložljivih podatkih za leto 2007 še vedno precej visok.

Drugi znaki pregrevanja so vedno večje pomanjkanje delovne sile, velika rast plač, ki omejuje konkurenčnost, in hitro povečevanje zadolženosti gospodinjstev. Inflacija se je po dolgem obdobju uspešnega zmanjševanja nenadoma povečala, kar je predvsem posledica pretresov na strani ponudbe zaradi z vremenom povezane slabe učinkovitosti kmetijskega sektorja v letu 2007. To je bilo še potencirano z učinki, ki so ga na celotno povpraševanje imeli rast dohodkov in kreditov, nerestriktivna davčna politika in politika plač v javnem sektorju ter depreciacija leua od avgusta 2007 (po apreciaciji v prejšnjih nekaj letih). Da bi lahko Romunija nadaljevala s hitrim približevanjem povprečnemu BDP na prebivalca v EU-27, bo ključnega pomena reševanje vedno večjih zunanjih neravnovesij. V tem okviru ima proračunska politika ključno vlogo, in sicer z umirjanjem domačega povpraševanja, hkrati pa lahko tudi izboljša kakovost javnih financ, zlasti s preusmeritvijo k naložbam, ki spodbujajo rast.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 6,1 % leta 2007 na 6,5 % leta 2008 ter se nato zmanjšala na 5,8 % leta 2010. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da je napovedana rast v letih 2008 in 2009 ocenjena previsoko. Zlasti ni jasno, kako bo mogoče zmanjšati negativni prispevek neto izvoza k rasti glede na povečevanje stroškov dela na enoto in velik pritisk povpraševanja, kar dodatno poslabšuje nerestriktivna proračunska politika. Obseg zunanjih neravnovesij in njihovo hitro povečevanje sta razlog za zaskrbljenost, kar dokazuje depreciacija leua od sredine leta 2007 ob splošnem ponovnem ovrednotenju tveganj na mednarodnih finančnih trgih. Napovedi v programu glede inflacije se tudi zdijo zelo nizke. Veliki inflacijski pritiski gibanja plač (vključno s plačami v javnem sektorju), hitro zviševanje mednarodnih cen hrane in blaga ter slabši menjalni tečaj (po dolgotrajni apreciaciji) kažejo na bolj izrazito upočasnjevanje procesa hitrega zmanjševanja inflacije. Razlike v inflaciji (HICP) z EU-27 naj bi se tako v programskem obdobju stabilizirale ali le malo zmanjšale. Na splošno ni nujno, da bodo različne politike iz programa pripomogle k napredku pri doseganju nominalne konvergence. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 6,1 % leta 2007 na 6,5 % leta 2008 ter se nato zmanjšala na 5,8 % leta 2010. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da je napovedana rast v letih 2008 in 2009 ocenjena previsoko. Zlasti ni jasno, kako bo mogoče zmanjšati negativni prispevek neto izvoza k rasti glede na povečevanje stroškov dela na enoto in velik pritisk povpraševanja, kar dodatno poslabšuje nerestriktivna proračunska politika. Obseg zunanjih neravnovesij in njihovo hitro povečevanje sta razlog za zaskrbljenost, kar dokazuje depreciacija leua od sredine leta 2007 ob splošnem ponovnem ovrednotenju tveganj na mednarodnih finančnih trgih. Napovedi v programu glede inflacije se tudi zdijo zelo nizke. Veliki inflacijski pritiski gibanja plač (vključno s plačami v javnem sektorju), hitro zviševanje mednarodnih cen hrane in blaga ter slabši menjalni tečaj (po dolgotrajni apreciaciji) kažejo na bolj izrazito upočasnjevanje procesa hitrega zmanjševanja inflacije. Razlike v inflaciji (HICP) z EU-27 naj bi se tako v programskem obdobju stabilizirale ali le malo zmanjšale. Na splošno ni nujno, da bodo različne politike iz programa pripomogle k napredku pri doseganju nominalne konvergence.

| (4) | Posodobljena različica programa za leto 2007 napoveduje javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, kar je 0,2 odstotne točke več od jesenske napovedi služb Komisije in ciljnega primanjkljaja iz predhodnega programa. Pozitivni bazni učinek primanjkljaja v letu 2006, ki je bil nižji od pričakovanega, je izravnalo povečanje odhodkov leta 2007, ki je preseglo povečanje prihodkov. Izvrševanje proračuna v letu 2007 zato ni skladno s pozivom Romuniji iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o prejšnjem konvergenčnem programu, naj „izkoristi ugodne gospodarske razmere in občutno pospeši prilagoditev srednjeročnemu cilju z namenom, da si v letu 2007 in v naslednjih letih prizadeva za zahtevnejše cilje“ (3). |
| --- | --- |

(4)

Posodobljena različica programa za leto 2007 napoveduje javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, kar je 0,2 odstotne točke več od jesenske napovedi služb Komisije in ciljnega primanjkljaja iz predhodnega programa. Pozitivni bazni učinek primanjkljaja v letu 2006, ki je bil nižji od pričakovanega, je izravnalo povečanje odhodkov leta 2007, ki je preseglo povečanje prihodkov. Izvrševanje proračuna v letu 2007 zato ni skladno s pozivom Romuniji iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o prejšnjem konvergenčnem programu, naj „izkoristi ugodne gospodarske razmere in občutno pospeši prilagoditev srednjeročnemu cilju z namenom, da si v letu 2007 in v naslednjih letih prizadeva za zahtevnejše cilje“ (3).

| (5) | Posodobljena različica potrjuje glavni cilj predhodnega programa, da se srednjeročni cilj za proračunski položaj, tj. strukturni primanjkljaj (ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,9 % BDP, doseže do leta 2011 (torej po koncu programskega obdobja). Cilj programa je, da se dejanski primanjkljaj v obdobju 2007–2009 stabilizira na 2,9 % BDP, v letu 2010 pa zmanjša na 2,4 % BDP. Primarni saldo se giblje podobno. Med leti 2007 in 2009 ne bo dosežkov na področju proračunske politike; strukturni primanjkljaj naj bi ostal nespremenjen v višini okoli 3,5 % BDP in šele v letu 2010 se predvideva prilagoditev srednjeročnemu cilju v višini 0,75 %. V primerjavi s predhodnim konvergenčnim programom, ki je predvideval relativno postopno prilagoditev srednjeročnemu cilju in ne prilagoditve, ki bi potekala samo v zadnjih letih programskega obdobja, so proračunski cilji manj ambiciozni, kljub temu, da so predpostavke programa glede rasti za obdobje 2008–2009 bolj optimistične. Prilagoditev iz posodobljene različice naj bi se dosegla z znatnim povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP (za 3,5 odstotne točke, predvsem na podlagi optimističnih napovedi glede prihodkov), ki bo presegel občutno povečanje deleža odhodkov v razmerju do BDP (za skoraj 3 odstotne točke).
  K povišanju prihodkov (1,4 odstotne točke BDP) največ prispevajo davki zaradi pričakovanih visokih neposrednih davkov (davki od dohodka naj bi se povečali zaradi ugodnega gibanja povprečne plače in števila zaposlenih, na davke od dohodkov pravnih oseb pa naj bi pozitivno vplivalo znižanje stopnje socialnih prispevkov zaposlenih), pa tudi zaradi ukrepov na področju DDV (v zvezi s časovno razporeditvijo nekaterih prihodkov iz naslova DDV), čeprav program tega ne obravnava dovolj podrobno. „Drugi prihodki“ se zvišajo za podobno vsoto, kar tudi odraža domnevno povečanje sredstev EU. Na področju socialnih prispevkov bo v letu 2008 izvedenih več reformnih ukrepov s predvidenim neto pozitivnim učinkom (znižanje stopenj za 6 odstotnih točk, uvedba drugega pokojninskega stebra in razširitev osnove za pokojninske prispevke z odpravo zgornje meje v višini petkratne povprečne plače in vključitvijo bonusov v davčno osnovo). Sprememba na strani odhodkov v veliki meri izvira iz znatnega povečanja javnih naložb zaradi predvidenega občutnega povečanja črpanja sredstev EU, kar pa se zdi ambiciozno. Tudi socialna plačila (zlasti pokojnine) naj bi se občutno povečala. To povečanje bo le delno izravnalo veliko znižanje kompenzacij za zaposlene in subvencij (nobeno ni utemeljeno v programu). |
| --- | --- |

(5)

Posodobljena različica potrjuje glavni cilj predhodnega programa, da se srednjeročni cilj za proračunski položaj, tj. strukturni primanjkljaj (ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,9 % BDP, doseže do leta 2011 (torej po koncu programskega obdobja). Cilj programa je, da se dejanski primanjkljaj v obdobju 2007–2009 stabilizira na 2,9 % BDP, v letu 2010 pa zmanjša na 2,4 % BDP. Primarni saldo se giblje podobno. Med leti 2007 in 2009 ne bo dosežkov na področju proračunske politike; strukturni primanjkljaj naj bi ostal nespremenjen v višini okoli 3,5 % BDP in šele v letu 2010 se predvideva prilagoditev srednjeročnemu cilju v višini 0,75 %. V primerjavi s predhodnim konvergenčnim programom, ki je predvideval relativno postopno prilagoditev srednjeročnemu cilju in ne prilagoditve, ki bi potekala samo v zadnjih letih programskega obdobja, so proračunski cilji manj ambiciozni, kljub temu, da so predpostavke programa glede rasti za obdobje 2008–2009 bolj optimistične. Prilagoditev iz posodobljene različice naj bi se dosegla z znatnim povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP (za 3,5 odstotne točke, predvsem na podlagi optimističnih napovedi glede prihodkov), ki bo presegel občutno povečanje deleža odhodkov v razmerju do BDP (za skoraj 3 odstotne točke).

K povišanju prihodkov (1,4 odstotne točke BDP) največ prispevajo davki zaradi pričakovanih visokih neposrednih davkov (davki od dohodka naj bi se povečali zaradi ugodnega gibanja povprečne plače in števila zaposlenih, na davke od dohodkov pravnih oseb pa naj bi pozitivno vplivalo znižanje stopnje socialnih prispevkov zaposlenih), pa tudi zaradi ukrepov na področju DDV (v zvezi s časovno razporeditvijo nekaterih prihodkov iz naslova DDV), čeprav program tega ne obravnava dovolj podrobno. „Drugi prihodki“ se zvišajo za podobno vsoto, kar tudi odraža domnevno povečanje sredstev EU. Na področju socialnih prispevkov bo v letu 2008 izvedenih več reformnih ukrepov s predvidenim neto pozitivnim učinkom (znižanje stopenj za 6 odstotnih točk, uvedba drugega pokojninskega stebra in razširitev osnove za pokojninske prispevke z odpravo zgornje meje v višini petkratne povprečne plače in vključitvijo bonusov v davčno osnovo). Sprememba na strani odhodkov v veliki meri izvira iz znatnega povečanja javnih naložb zaradi predvidenega občutnega povečanja črpanja sredstev EU, kar pa se zdi ambiciozno. Tudi socialna plačila (zlasti pokojnine) naj bi se občutno povečala. To povečanje bo le delno izravnalo veliko znižanje kompenzacij za zaposlene in subvencij (nobeno ni utemeljeno v programu).

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Glede na optimistične predpostavke o elastičnosti davkov iz programa in najnovejše podatke v zvezi z izvrševanjem proračuna zlasti ni verjetno, da bi prihodki v letu 2007 dosegli načrtovano raven. To bi za prihodke v programskem obdobju pomenilo negativen bazni učinek, zaradi česar bi bili proračunski rezultati v obdobju 2008–2010 slabši od pričakovanih. Ta učinek bi lahko še povečale optimistične predpostavke o rasti za obdobje 2008–2009. Tudi obseg zlasti socialnih prispevkov in neposrednih davkov sta mogoče precenjena. Kar zadeva odhodke, se zdi, da program še vedno namenja preveč sredstev za naložbe. Zato obstaja tveganje, da bo vsaj del sredstev, namenjenih naložbam, prerazporejen pod tekoče odhodke, kot se je dogajalo v preteklosti, zlasti pod tiste postavke v programu, za katere se zdi, da niso financirane v zadostni meri, npr. kompenzacijo zaposlenih, socialne transferje in subvencije.
  Čeprav program v obdobju 2008–2010 pričakuje bolj previdno politiko plač v javnem sektorju, tega ne utemeljuje, glede na prekoračitve na področju plač v javnem sektorju v preteklosti pa se taka politika tudi ne zdi realistična; v letih 2006 in 2007 je bilo povečanje sredstev za plače več kot dvakrat večje od načrtovanega. Ob taki prerazporeditvi odhodkov bi bil lahko delež odhodkov v razmerju do BDP večji od načrtovanega, zlasti v letih 2009–2010. Dodatni dejavniki tveganja so pomanjkljivosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna, pritisk odhodkov v volilnih letih 2008 in 2009 ter negotovost v zvezi z višino kompenzacij, ki jih bo vlada v okviru tako imenovanega „lastninskega sklada“ namenila lastnikom premoženja, ki je bilo pod komunističnim režimom nacionalizirano. Poleg tega bolj restriktivna davčna politika, ki je predvidena za leto 2010, ni dovolj podprta z ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Glede na optimistične predpostavke o elastičnosti davkov iz programa in najnovejše podatke v zvezi z izvrševanjem proračuna zlasti ni verjetno, da bi prihodki v letu 2007 dosegli načrtovano raven. To bi za prihodke v programskem obdobju pomenilo negativen bazni učinek, zaradi česar bi bili proračunski rezultati v obdobju 2008–2010 slabši od pričakovanih. Ta učinek bi lahko še povečale optimistične predpostavke o rasti za obdobje 2008–2009. Tudi obseg zlasti socialnih prispevkov in neposrednih davkov sta mogoče precenjena. Kar zadeva odhodke, se zdi, da program še vedno namenja preveč sredstev za naložbe. Zato obstaja tveganje, da bo vsaj del sredstev, namenjenih naložbam, prerazporejen pod tekoče odhodke, kot se je dogajalo v preteklosti, zlasti pod tiste postavke v programu, za katere se zdi, da niso financirane v zadostni meri, npr. kompenzacijo zaposlenih, socialne transferje in subvencije.

Čeprav program v obdobju 2008–2010 pričakuje bolj previdno politiko plač v javnem sektorju, tega ne utemeljuje, glede na prekoračitve na področju plač v javnem sektorju v preteklosti pa se taka politika tudi ne zdi realistična; v letih 2006 in 2007 je bilo povečanje sredstev za plače več kot dvakrat večje od načrtovanega. Ob taki prerazporeditvi odhodkov bi bil lahko delež odhodkov v razmerju do BDP večji od načrtovanega, zlasti v letih 2009–2010. Dodatni dejavniki tveganja so pomanjkljivosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna, pritisk odhodkov v volilnih letih 2008 in 2009 ter negotovost v zvezi z višino kompenzacij, ki jih bo vlada v okviru tako imenovanega „lastninskega sklada“ namenila lastnikom premoženja, ki je bilo pod komunističnim režimom nacionalizirano. Poleg tega bolj restriktivna davčna politika, ki je predvidena za leto 2010, ni dovolj podprta z ukrepi.

| (7) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu ne bo zadostovala, da bi se do 2011 dosegel srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Varnostna rezerva za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP (ocenjena na 1,75 % BDP) proti koncu programskega obdobja ne bo zagotovljena, zato obstaja resno tveganje, da bo referenčna vrednost kratkoročno prekoračena. Po velikem povečanju primanjkljaja v letu 2007 pred letom 2010 ni mogoče pričakovati prilagoditve srednjeročnemu cilju, kljub temu, da kaže gospodarstvo znake pregrevanja. To ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Proračunska naravnanost ne pomaga pri reševanju zgoraj navedenih makroekonomskih neravnovesij, zlasti velikega in rastočega zunanjega primanjkljaja in pritiskov domačega povpraševanja, ki ogrožajo makroekonomsko in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu ne bo zadostovala, da bi se do 2011 dosegel srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Varnostna rezerva za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP (ocenjena na 1,75 % BDP) proti koncu programskega obdobja ne bo zagotovljena, zato obstaja resno tveganje, da bo referenčna vrednost kratkoročno prekoračena. Po velikem povečanju primanjkljaja v letu 2007 pred letom 2010 ni mogoče pričakovati prilagoditve srednjeročnemu cilju, kljub temu, da kaže gospodarstvo znake pregrevanja. To ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Proračunska naravnanost ne pomaga pri reševanju zgoraj navedenih makroekonomskih neravnovesij, zlasti velikega in rastočega zunanjega primanjkljaja in pritiskov domačega povpraševanja, ki ogrožajo makroekonomsko in finančno stabilnost.

| (8) | Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, na podlagi skupnih makroekonomskih predpostavk, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Romuniji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi kot v drugih državah članicah. Medtem ko glede na sedanjo demografsko strukturo ni mogoče izključiti velikega učinka staranja prebivalstva na odhodke, proračunski položaj, ki ga za leto 2007 predvideva program, z velikim strukturnim primanjkljajem ne zadostuje za stabilizacijo dolga, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva. Izboljšanje strukturnega proračunskega položaja v srednjeročnem obdobju bi tako prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, na podlagi skupnih makroekonomskih predpostavk, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Romuniji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi kot v drugih državah članicah. Medtem ko glede na sedanjo demografsko strukturo ni mogoče izključiti velikega učinka staranja prebivalstva na odhodke, proračunski položaj, ki ga za leto 2007 predvideva program, z velikim strukturnim primanjkljajem ne zadostuje za stabilizacijo dolga, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva. Izboljšanje strukturnega proračunskega položaja v srednjeročnem obdobju bi tako prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je konvergenčni program do neke mere skladen z nacionalnim programom reform iz julija 2007. Zlasti potrjuje glavne prednostne naloge politike vlade, kot so izboljšanje kakovosti in upravljanja javnofinančnih odhodkov, poslovnega okolja in javne uprave ter glavnih reform z neposrednim učinkom na javne finance, zlasti na področju trga dela, pokojnin, zdravstva in izobraževanja. Prav tako potrjuje prednostne odhodke na področju izobraževanja, raziskav, zdravstva, infrastrukture, okolja in kmetijstva. Po drugi strani konvergenčni program ne zagotavlja sistematskih informacij o neposrednih proračunskih stroških, povezanih z glavnimi predvidenimi reformami iz nacionalnega programa reform. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je konvergenčni program do neke mere skladen z nacionalnim programom reform iz julija 2007. Zlasti potrjuje glavne prednostne naloge politike vlade, kot so izboljšanje kakovosti in upravljanja javnofinančnih odhodkov, poslovnega okolja in javne uprave ter glavnih reform z neposrednim učinkom na javne finance, zlasti na področju trga dela, pokojnin, zdravstva in izobraževanja. Prav tako potrjuje prednostne odhodke na področju izobraževanja, raziskav, zdravstva, infrastrukture, okolja in kmetijstva. Po drugi strani konvergenčni program ne zagotavlja sistematskih informacij o neposrednih proračunskih stroških, povezanih z glavnimi predvidenimi reformami iz nacionalnega programa reform.

| (10) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, kljub nekolikemu napredku manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, kljub nekolikemu napredku manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4).

Splošni zaključek je, da proračunska strategija iz programa ni usklajena s previdno proračunsko politiko, ki je potrebna za omejitev naraščajočega zunanjega primanjkljaja in inflacijskih pritiskov, ki ogrožajo makroekonomsko in finančno stabilnost ter konvergenčni proces. Program ne predvideva zmanjšanja primanjkljaja, kar predstavlja tveganje čezmernega primanjkljaja. Napredek v smeri srednjeročnega cilja je premajhen in omejen na zadnja leta programskega obdobja, kljub dobrim obetom za rast. Glede na tveganja za proračunske cilje in obsežno prilagoditev, ki bi bila potrebna po programskem obdobju, srednjeročni cilj verjetno ne bo dosežen do leta 2011, kot se načrtuje.

Ob upoštevanju zgornje ocene in potrebe po zagotavljanju trajnostne konvergence, naj Romunija:

| (i) | občutno pospeši prilagoditev srednjeročnemu cilju z namenom, da v letu 2008 in naslednjih letih doseže občutno boljše proračunske cilje, da bi zmanjšala tveganje čezmernega primanjkljaja, spodbudila makroekonomsko stabilnost, omejila naraščajoča zunanja neravnovesja in zmanjšala tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ; |
| --- | --- |

(i)

občutno pospeši prilagoditev srednjeročnemu cilju z namenom, da v letu 2008 in naslednjih letih doseže občutno boljše proračunske cilje, da bi zmanjšala tveganje čezmernega primanjkljaja, spodbudila makroekonomsko stabilnost, omejila naraščajoča zunanja neravnovesja in zmanjšala tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ;

| (ii) | omeji predvideno veliko povečanje javne porabe, izboljša sestavo odhodkov, da se bodo povečale možnosti gospodarstva za rast ter izboljšalo načrtovanje in izvajanje odhodkov v zavezujočem srednjeročnem okviru; |
| --- | --- |

(ii)

omeji predvideno veliko povečanje javne porabe, izboljša sestavo odhodkov, da se bodo povečale možnosti gospodarstva za rast ter izboljšalo načrtovanje in izvajanje odhodkov v zavezujočem srednjeročnem okviru;

| (iii) | izvaja politike za omejitev inflacijskih pritiskov, pri čemer naj priporočeno restriktivnejšo proračunsko naravnanost dopolni z ustrezno politiko plač v javnem sektorju in nadaljnjimi strukturnimi reformami. |
| --- | --- |

(iii)

izvaja politike za omejitev inflacijskih pritiskov, pri čemer naj priporočeno restriktivnejšo proračunsko naravnanost dopolni z ustrezno politiko plač v javnem sektorju in nadaljnjimi strukturnimi reformami.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2007 | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| COM nov. 2007 | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2007 | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| COM nov. 2007 | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2007 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| COM nov. 2007 (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| COM nov. 2007 | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| COM nov. 2007 | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| COM nov. 2007 | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | ni podatkov |
| KP jan. 2007 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2007

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

COM nov. 2007

7,7

6,0

5,9

5,8

ni podatkov

KP jan. 2007

8,0

6,5

6,3

5,9

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2007

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

COM nov. 2007

6,6

4,7

5,6

4,6

ni podatkov

KP jan. 2007

6,6

4,5

4,3

3,2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2007

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

COM nov. 2007 (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

ni podatkov

KP jan. 2007

2,1

2,2

1,9

1,1

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

COM nov. 2007

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

ni podatkov

KP jan. 2007

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

COM nov. 2007

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

ni podatkov

KP jan. 2007

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

COM nov. 2007

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

ni podatkov

KP jan. 2007

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

COM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

ni podatkov

KP jan. 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

COM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

ni podatkov

KP jan. 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2007

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

COM nov. 2007

12,4

12,5

12,8

13,5

ni podatkov

KP jan. 2007

12,8

13,5

12,6

11,7

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede nacionalnega programa reform iz julija 2007.

(3)  UL C 89, 24.4.2007, str. 19.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o kratkoročnih in dolgoročnih obrestnih merah, javnofinančnih odhodkih glede na njihov namen in podrobnosti o napovedih glede dolgoročne vzdržnosti.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % in 6,9 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0,4 % BDP leta 2006, 0,2 % leta 2007, 0,2 % leta 2008, 0,1 % leta 2009 in 0,1 % leta 2010 (vsi povečujejo primanjkljaj). V jesenski napovedi služb Komisije ni enkratnih ukrepov, saj službe Komisije nadomestil v okviru tako imenovanega lastninskega sklada ne obravnavajo kot enkratne ukrepe.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/44

---

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Slovaške za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 49/11)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Slovaške za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. februarja 2008 preučil posodobljeno različico programa Slovaške za konvergenco, ki zajema obdobje od 2007 do 2010.

| (2) | Slovaška trenutno doživlja obdobje močne rasti zaradi obsežnih strukturnih reform, uvedenih v preteklih letih, v kombinaciji z visokimi prilivi neposrednih tujih naložb, zlasti v proizvodni sektor. Čeprav se je zaradi rasti povečala zaposlenost, stopnja brezposelnosti pa je občutno padla, se zdi, da nekatere skupine prebivalstva iz vzhodnih regij niso udeležene v tem gospodarskem razvoju.
  Nizka zaposljivost nekaterih skupin delovne sile obremenjuje javne finance in predstavlja družbeni problem ter tudi omejuje potencialno proizvodno rast države, s čimer ovira proces dohitevanja. Ta neenakomerna porazdelitev gospodarske dejavnosti po skupinah prebivalstva in regijah kaže na potrebo, da se poveča kakovost javnega izobraževanja in da se nekaj javnofinančnih odhodkov prerazporedi za izobraževanje, razvoj in raziskave, inovacije in razvoj infrastrukture. Po večinoma restriktivni proračunski politiki v prejšnjih letih je proračunska naravnanost v letu 2006 postala ekspanzivna, medtem ko so se monetarni pogoji poslabšali zaradi višje referenčne obrestne mere in nadaljnjega povečevanja vrednosti menjalnega tečaja, kar pa očitno ne vpliva na zunanjo konkurenčnost slovaškega gospodarstva, kot je videti iz močne rasti izvoza in iz zmanjšanja primanjkljaja na tekočem računu. Kot država članica, za katero velja odstopanje in ki je vključena v MDT II, bi morala Slovaška svoje makroekonomsko in strukturno politiko usmeriti v to, da doseže trajnostno konvergenco. Čeprav se je inflacija po letu 2007 občutno zmanjšala, se pričakuje, da se bo spet povečala zaradi rastočih cen hrane in energije, močne rasti, zaostrovanja trga dela in vedno manjšega učinka močnega povečevanja vrednosti menjalnega tečaja v letih 2006–2007. Da bi dosegli ciljno inflacijo, kot jo določa program – ki predvideva vključitev v euroobmočje leta 2009 – in omejili morebitne inflacijske pritiske potem, ko preteklo precejšnje povečanje vrednosti menjalnega tečaja ne bo imela več učinka na zmanjševanje inflacije, so potrebne nadaljnje strukturne reforme, vlada pa mora biti pripravljena na to, da sprejme restriktivnejšo proračunsko naravnanost, kot je predvidena v programu. |
| --- | --- |

(2)

Slovaška trenutno doživlja obdobje močne rasti zaradi obsežnih strukturnih reform, uvedenih v preteklih letih, v kombinaciji z visokimi prilivi neposrednih tujih naložb, zlasti v proizvodni sektor. Čeprav se je zaradi rasti povečala zaposlenost, stopnja brezposelnosti pa je občutno padla, se zdi, da nekatere skupine prebivalstva iz vzhodnih regij niso udeležene v tem gospodarskem razvoju.

Nizka zaposljivost nekaterih skupin delovne sile obremenjuje javne finance in predstavlja družbeni problem ter tudi omejuje potencialno proizvodno rast države, s čimer ovira proces dohitevanja. Ta neenakomerna porazdelitev gospodarske dejavnosti po skupinah prebivalstva in regijah kaže na potrebo, da se poveča kakovost javnega izobraževanja in da se nekaj javnofinančnih odhodkov prerazporedi za izobraževanje, razvoj in raziskave, inovacije in razvoj infrastrukture. Po večinoma restriktivni proračunski politiki v prejšnjih letih je proračunska naravnanost v letu 2006 postala ekspanzivna, medtem ko so se monetarni pogoji poslabšali zaradi višje referenčne obrestne mere in nadaljnjega povečevanja vrednosti menjalnega tečaja, kar pa očitno ne vpliva na zunanjo konkurenčnost slovaškega gospodarstva, kot je videti iz močne rasti izvoza in iz zmanjšanja primanjkljaja na tekočem računu. Kot država članica, za katero velja odstopanje in ki je vključena v MDT II, bi morala Slovaška svoje makroekonomsko in strukturno politiko usmeriti v to, da doseže trajnostno konvergenco. Čeprav se je inflacija po letu 2007 občutno zmanjšala, se pričakuje, da se bo spet povečala zaradi rastočih cen hrane in energije, močne rasti, zaostrovanja trga dela in vedno manjšega učinka močnega povečevanja vrednosti menjalnega tečaja v letih 2006–2007. Da bi dosegli ciljno inflacijo, kot jo določa program – ki predvideva vključitev v euroobmočje leta 2009 – in omejili morebitne inflacijske pritiske potem, ko preteklo precejšnje povečanje vrednosti menjalnega tečaja ne bo imela več učinka na zmanjševanje inflacije, so potrebne nadaljnje strukturne reforme, vlada pa mora biti pripravljena na to, da sprejme restriktivnejšo proračunsko naravnanost, kot je predvidena v programu.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP zmanjšala, in sicer z 8,8 % v letu 2007 na 5,0 % v letu 2010. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij do leta 2009 temelji na verjetnih predpostavkah o rasti, za leto 2010 pa je previden, saj v naslednjih letih izvoz ne bo tako velik, kot je bil leta 2007 zaradi novih proizvodnih zmogljivosti v proizvodnem sektorju. Napovedi programa glede inflacije se zdijo prenizke, saj temeljijo na bolj optimističnih zunanjih predpostavkah kot napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in drugače ocenjujejo zmanjševanje učinka preteklega povečevanja vrednosti menjalnega tečaja. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP zmanjšala, in sicer z 8,8 % v letu 2007 na 5,0 % v letu 2010. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij do leta 2009 temelji na verjetnih predpostavkah o rasti, za leto 2010 pa je previden, saj v naslednjih letih izvoz ne bo tako velik, kot je bil leta 2007 zaradi novih proizvodnih zmogljivosti v proizvodnem sektorju. Napovedi programa glede inflacije se zdijo prenizke, saj temeljijo na bolj optimističnih zunanjih predpostavkah kot napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in drugače ocenjujejo zmanjševanje učinka preteklega povečevanja vrednosti menjalnega tečaja.

| (4) | Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjuje javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 na 2,7 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobitvi programa za konvergenco zastavljen cilj 2,9 % BDP, v sedanji posodobitvi pa je zastavljen cilj 2,5 % BDP. To izboljšanje je bilo mogoče zaradi prihodkov, ki so bili večji od pričakovanih in so presegli odhodke, večje od načrtovanih. Ocenjeni doseženi primanjkljaj za leto 2007 je nižji od ciljnega (za 0,2 % BDP), tako v nominalnem kot tudi strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen, brez enkratnih in začasnih ukrepov), tako da so slovaški organi deloma upoštevali poziv iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobitvi programa za konvergenco (3), da se strukturna prilagoditev okrepi in tako čezmerni primanjkljaj v letu 2007 zmanjša z večjo rezervo. |
| --- | --- |

(4)

Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjuje javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 na 2,7 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobitvi programa za konvergenco zastavljen cilj 2,9 % BDP, v sedanji posodobitvi pa je zastavljen cilj 2,5 % BDP. To izboljšanje je bilo mogoče zaradi prihodkov, ki so bili večji od pričakovanih in so presegli odhodke, večje od načrtovanih. Ocenjeni doseženi primanjkljaj za leto 2007 je nižji od ciljnega (za 0,2 % BDP), tako v nominalnem kot tudi strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen, brez enkratnih in začasnih ukrepov), tako da so slovaški organi deloma upoštevali poziv iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobitvi programa za konvergenco (3), da se strukturna prilagoditev okrepi in tako čezmerni primanjkljaj v letu 2007 zmanjša z večjo rezervo.

| (5) | Glavni cilj proračunske strategije je, da se doseže srednjeročni cilj za proračunski položaj, in sicer strukturni primanjkljaj malo pod 1 % BDP do leta 2010. Program predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj zmanjšal z 2,5 % BDP leta 2007 na 0,8 % BDP leta 2010 v nominalnem smislu, pri čemer naj bi se primarni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 1 % BDP leta 2007 na presežek v višini 0,5 % BDP leta 2010. Prilagoditev v strukturnem in nominalnem smislu je osredotočena na konec programskega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo, nova dopolnitev na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev na podlagi bolj optimističnega makroekonomskega scenarija. Proračunska konsolidacija naj bi temeljila na odhodkih (zlasti znižanjih socialnih plačil in kompenzacij javnim uslužbencem), saj se za delež odhodkov v programskem obdobju načrtuje znižanje za 3 odstotne točke BDP, delež prihodkov pa naj bi se zmanjšal za polovico tega. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj proračunske strategije je, da se doseže srednjeročni cilj za proračunski položaj, in sicer strukturni primanjkljaj malo pod 1 % BDP do leta 2010. Program predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj zmanjšal z 2,5 % BDP leta 2007 na 0,8 % BDP leta 2010 v nominalnem smislu, pri čemer naj bi se primarni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 1 % BDP leta 2007 na presežek v višini 0,5 % BDP leta 2010. Prilagoditev v strukturnem in nominalnem smislu je osredotočena na konec programskega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo, nova dopolnitev na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev na podlagi bolj optimističnega makroekonomskega scenarija. Proračunska konsolidacija naj bi temeljila na odhodkih (zlasti znižanjih socialnih plačil in kompenzacij javnim uslužbencem), saj se za delež odhodkov v programskem obdobju načrtuje znižanje za 3 odstotne točke BDP, delež prihodkov pa naj bi se zmanjšal za polovico tega.

| (6) | Proračunski rezultati bi bili lahko leta 2008 boljši, v letih 2009 in 2010 pa slabši od napovedanih v programu. Zlasti obeti za močno rast, že sprejeti ukrepi za povečevanje prihodkov (širitev osnove za davke od dohodkov pravnih oseb in zvišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke, zaradi česar naj bi se prihodki povečali za okrog 0,3 % BDP) ter pričakovano izstopanje udeležencev iz drugega pokojninskega stebra (4) (pozitiven učinek ocenjen na okrog 0,2 % BDP) naj bi pripomogli k nižjemu primanjkljaju v letu 2008 od predvidenega, če bo rast odhodkov pod večjim nadzorom kot predvideva program, tako kot je bila v prejšnjih letih. Vendar obstaja verjetnost tveganja za načrtovano proračunsko konsolidacijo, osredotočeno na leti 2009 in 2010. Zlasti ni zavezujočih zgornjih mej odhodkov, ni dovolj podatkov o ukrepih v podporo prilagoditve, morda pa obstajajo tudi tveganja za odhodke v povezavi z načrtovanimi partnerstvi z zasebnim sektorjem, zlasti kar zadeva gradnjo avtocest. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi bili lahko leta 2008 boljši, v letih 2009 in 2010 pa slabši od napovedanih v programu. Zlasti obeti za močno rast, že sprejeti ukrepi za povečevanje prihodkov (širitev osnove za davke od dohodkov pravnih oseb in zvišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke, zaradi česar naj bi se prihodki povečali za okrog 0,3 % BDP) ter pričakovano izstopanje udeležencev iz drugega pokojninskega stebra (4) (pozitiven učinek ocenjen na okrog 0,2 % BDP) naj bi pripomogli k nižjemu primanjkljaju v letu 2008 od predvidenega, če bo rast odhodkov pod večjim nadzorom kot predvideva program, tako kot je bila v prejšnjih letih. Vendar obstaja verjetnost tveganja za načrtovano proračunsko konsolidacijo, osredotočeno na leti 2009 in 2010. Zlasti ni zavezujočih zgornjih mej odhodkov, ni dovolj podatkov o ukrepih v podporo prilagoditve, morda pa obstajajo tudi tveganja za odhodke v povezavi z načrtovanimi partnerstvi z zasebnim sektorjem, zlasti kar zadeva gradnjo avtocest.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu na splošno skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, ki ga priporoča Svet. Zadostna varnostna rezerva pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih (ocenjena ob strukturnem primanjkljaju v višini 2 % BDP) bo zagotovljena šele od leta 2010, če se bo načrtovana konsolidacija strogo izvajala (5). Poleg tega se proračunska naravnanost v programu ne zdi dovolj, da bi se lahko srednjeročni cilj dosegel do konca programskega obdobja, kot predvideva program. Leta 2008 se lahko pričakuje le majhno izboljšanje (0,25 % BDP) strukturnega salda, ko so napovedane ugodne gospodarske razmere.
  Prilagoditev na srednjeročni cilj, ki jo predvideva program leta 2008, je treba zato pospešiti, da bo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora v državah članicah euroobmočja in MDT II letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev v obdobju ugodnih gospodarskih razmer višja. Poleg tega je treba v okviru proračuna zagotoviti manevrski prostor za pričakovano povečanje pritoka sredstev EU, da bi ohranili restriktivno proračunsko naravnanost, načrtovano za leti 2009 in 2010. Načrtovana prilagoditev v preostalih letih programa – v skladu s Paktom – se mora dosledno izvajati in po potrebi podpreti z ukrepi. Če bi se pojavili inflacijski pritiski, bo potrebna bolj restriktivna proračunska naravnanost, kot jo predvideva program. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu na splošno skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, ki ga priporoča Svet. Zadostna varnostna rezerva pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih (ocenjena ob strukturnem primanjkljaju v višini 2 % BDP) bo zagotovljena šele od leta 2010, če se bo načrtovana konsolidacija strogo izvajala (5). Poleg tega se proračunska naravnanost v programu ne zdi dovolj, da bi se lahko srednjeročni cilj dosegel do konca programskega obdobja, kot predvideva program. Leta 2008 se lahko pričakuje le majhno izboljšanje (0,25 % BDP) strukturnega salda, ko so napovedane ugodne gospodarske razmere.

Prilagoditev na srednjeročni cilj, ki jo predvideva program leta 2008, je treba zato pospešiti, da bo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora v državah članicah euroobmočja in MDT II letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev v obdobju ugodnih gospodarskih razmer višja. Poleg tega je treba v okviru proračuna zagotoviti manevrski prostor za pričakovano povečanje pritoka sredstev EU, da bi ohranili restriktivno proračunsko naravnanost, načrtovano za leti 2009 in 2010. Načrtovana prilagoditev v preostalih letih programa – v skladu s Paktom – se mora dosledno izvajati in po potrebi podpreti z ukrepi. Če bi se pojavili inflacijski pritiski, bo potrebna bolj restriktivna proračunska naravnanost, kot jo predvideva program.

| (8) | Zdi se, da je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU, pri čemer se odhodki za pokojnine predvsem zaradi pokojninske reforme leta 2005 povečujejo počasneje kot v mnogih drugih državah. Vendar so te napovedi v veliki meri odvisne od predpostavke, da bo mešani pokojninski sistem v prvi polovici leta 2008, ko bo za to priložnost, zapustil le relativno majhen delež delavcev. Proračunski položaj, kot ga za leto 2007 napoveduje program, predstavlja s strukturnim primarnim primanjkljajem tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ, kot jo načrtuje program za konvergenco, bi tako prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU, pri čemer se odhodki za pokojnine predvsem zaradi pokojninske reforme leta 2005 povečujejo počasneje kot v mnogih drugih državah. Vendar so te napovedi v veliki meri odvisne od predpostavke, da bo mešani pokojninski sistem v prvi polovici leta 2008, ko bo za to priložnost, zapustil le relativno majhen delež delavcev. Proračunski položaj, kot ga za leto 2007 napoveduje program, predstavlja s strukturnim primarnim primanjkljajem tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ, kot jo načrtuje program za konvergenco, bi tako prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Potrjuje, da se področja, ki jim daje vlada prednost pri financiranju (zdravstvo, izobraževanje in kmetijstvo) še vedno delno razlikujejo od ključnih izzivov, opredeljenih v nacionalnem programu reform (informacijska družba, razvoj in raziskave, inovacije, poslovno okolje, izobraževanje in zaposlovanje). Poleg tega ne opredeljuje, ali bodo nacionalni odhodki za razvoj in raziskave dosegli ciljnih 0,8 % BDP do leta 2010, medtem ko se izobraževanje vedno bolj financira iz strukturnih skladov EU. Program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije, vendar zagotavlja sistematske informacije o neposrednih proračunskih stroških glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform za leto 2008. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Potrjuje, da se področja, ki jim daje vlada prednost pri financiranju (zdravstvo, izobraževanje in kmetijstvo) še vedno delno razlikujejo od ključnih izzivov, opredeljenih v nacionalnem programu reform (informacijska družba, razvoj in raziskave, inovacije, poslovno okolje, izobraževanje in zaposlovanje). Poleg tega ne opredeljuje, ali bodo nacionalni odhodki za razvoj in raziskave dosegli ciljnih 0,8 % BDP do leta 2010, medtem ko se izobraževanje vedno bolj financira iz strukturnih skladov EU. Program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije, vendar zagotavlja sistematske informacije o neposrednih proračunskih stroških glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform za leto 2008.

| (10) | Kar zadeva napredek pri izpolnjevanju zavez v okviru MDT II, so bili rezultati vedno boljši od zastavljenih proračunskih ciljev v zaporednih programih za konvergenco, vendar so se sami cilji izkazali za ne preveč ambiciozne glede na to, da je bil začetni proračunski položaj boljši od prvotno predvidenega in da je bila gospodarska uspešnost boljša od pričakovane. Kar zadeva plačno politiko, so kolektivne pogodbe v javnem sektorju pokazale na pomen zmernosti plač za celotno gospodarstvo. Da bi se omejila rast posojil, Nacionalna banka Slovaške skrbno spremlja postopke za upravljanje s tveganji, ki jih izvajajo banke, povečala pa je tudi sodelovanje z nadzorniki bank, ki delujejo na Slovaškem, iz matičnih držav. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva napredek pri izpolnjevanju zavez v okviru MDT II, so bili rezultati vedno boljši od zastavljenih proračunskih ciljev v zaporednih programih za konvergenco, vendar so se sami cilji izkazali za ne preveč ambiciozne glede na to, da je bil začetni proračunski položaj boljši od prvotno predvidenega in da je bila gospodarska uspešnost boljša od pričakovane. Kar zadeva plačno politiko, so kolektivne pogodbe v javnem sektorju pokazale na pomen zmernosti plač za celotno gospodarstvo. Da bi se omejila rast posojil, Nacionalna banka Slovaške skrbno spremlja postopke za upravljanje s tveganji, ki jih izvajajo banke, povečala pa je tudi sodelovanje z nadzorniki bank, ki delujejo na Slovaškem, iz matičnih držav.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in programe za konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (6). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in programe za konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (6).

Splošni sklep je, da je program združljiv z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Po tem letu predvideva napredek k srednjeročnemu cilju, ki je osredotočen na konec programa, ob dobrih obetih glede rasti. Strukturno izboljšanje, predvideno za leto 2008, ni skladno s Paktom in bi moralo biti bolj ambiciozno. Glede na tveganja za proračunske cilje po letu 2009 srednjeročnega cilja morda ne bo mogoče doseči do leta 2010, kot se načrtuje v programu; zato bodo mogoče potrebna dodatna prizadevanja. Če bodo nastali inflacijski pritiski, bo poleg tega potrebna bolj restriktivna proračunska naravnanost, kot je predvidena v programu, skupaj z nadaljnjimi strukturnimi reformami za izboljšanje delovanja trga dela. Glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ se zdi, da je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju. Kar zadeva srednjeročne izzive, program ne predvideva napredka pri prerazporeditvi odhodkov za razvoj in raziskave ter inovacije, vendar pa navaja, da bi se moralo izobraževanje vedno bolj financirati iz sredstev EU.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 5. julija 2004 ter glede na potrebo po zagotavljanju trajnostne konvergence in uspešnem sodelovanju v MDT II, se Slovaško poziva, da:

| (i) | izkoristi dobre pogoje rasti ter v letu 2008 pospeši strukturno prilagoditev srednjeročnemu cilju in zatem strogo izvaja predvideno strukturno konsolidacijo, po potrebi s pomočjo dodatnih ukrepov in bolj zavezujočih zgornjih mej za srednjeročne odhodke; |
| --- | --- |

(i)

izkoristi dobre pogoje rasti ter v letu 2008 pospeši strukturno prilagoditev srednjeročnemu cilju in zatem strogo izvaja predvideno strukturno konsolidacijo, po potrebi s pomočjo dodatnih ukrepov in bolj zavezujočih zgornjih mej za srednjeročne odhodke;

| (ii) | uvede nadaljnje strukturne reforme za izboljšanje delovanja trga dela in se pripravi na sprejetje restriktivnejše proračunske naravnanosti, zlasti zato, da bi omejila morebitne inflacijske pritiske, še posebej potem, ko preteklo precejšnje povečanje vrednosti menjalnega tečaja ne bo več vplivalo na zniževanje inflacije. |
| --- | --- |

(ii)

uvede nadaljnje strukturne reforme za izboljšanje delovanja trga dela in se pripravi na sprejetje restriktivnejše proračunske naravnanosti, zlasti zato, da bi omejila morebitne inflacijske pritiske, še posebej potem, ko preteklo precejšnje povečanje vrednosti menjalnega tečaja ne bo več vplivalo na zniževanje inflacije.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2007 | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| KOM nov. 2007 | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP nov. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov. 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Proizvodna vrzel (7)

  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2007 | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| KOM nov. 2007 (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| KOM nov. 2007 | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (7)

  (v % BDP) | KP nov. 2007 | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (9)

  (v % BDP) | KP nov. 2007 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| KOM nov. 2007 | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2007

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

KOM nov. 2007

8,3

8,7

7,0

6,2

ni podatkov

KP dec. 2006

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

Inflacija po HICP

(%)

KP nov. 2007

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

KOM nov. 2007

4,3

1,7

2,5

3,0

ni podatkov

KP dec. 2006

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Proizvodna vrzel (7)

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2007

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

KOM nov. 2007 (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

ni podatkov

KP dec. 2006

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP nov. 2007

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

KOM nov. 2007

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

ni podatkov

KP dec. 2006

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2007

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

KOM nov. 2007

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

ni podatkov

KP dec. 2006

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2007

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

KOM nov. 2007

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

ni podatkov

KP dec. 2006

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (7)

(v % BDP)

KP nov. 2007

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

KOM nov. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

ni podatkov

KP dec. 2006

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

ni podatkov

Strukturni saldo (9)

(v % BDP)

KP nov. 2007

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

KOM nov. 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

ni podatkov

KP dec. 2006

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2007

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

KOM nov. 2007

30,4

30,8

30,7

30,6

ni podatkov

KP dec. 2006

33,1

31,8

31,0

29,7

ni podatkov

Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na naslednjem spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva zlasti jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 72, 29.3.2007, str. 1.

(4)  V prvi polovici leta 2008 bo drugi pokojninski steber začasno odprt, tako da bodo lahko sedanji udeleženci izstopili iz sheme in vanjo vstopili novi.

(5)  Ocene proizvodnih vrzeli predstavljenih v programu se bistveno razlikujejo od ocen službe Komisije, katere temeljijo na podatkih programa, ki uporablja skupno dogovorjene metodologije.

(6)  Zlasti ni podatkov o funkcionalni klasifikaciji javnofinančnih odhodkov (COFOG) za leto 2010.

(7)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % oziroma 6,7 % za posamezna leta v obdobju 2006–2009.

(9)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejšo dopolnitev programa znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0,4 % BDP leta 2006 (povečujejo primanjkljaj) in 0,1 % BDP leta 2008 (zmanjšujejo primanjkljaj). V napovedi služb Komisije ni nobenih enkratnih ukrepov.

Vir:

Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 22.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 49/48

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. februarja 2008

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4736 |
| JPY | japonski jen | 159,27 |
| DKK | danska krona | 7,4551 |
| GBP | funt šterling | 0,7527 |
| SEK | švedska krona | 9,3136 |
| CHF | švicarski frank | 1,6205 |
| ISK | islandska krona | 98,77 |
| NOK | norveška krona | 7,8615 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,088 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 264,02 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6964 |
| PLN | poljski zlot | 3,5666 |
| RON | romunski leu | 3,6533 |
| SKK | slovaška krona | 33,06 |
| TRY | turška lira | 1,7743 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6037 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4925 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,4937 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8415 |
| SGD | singapurski dolar | 2,078 |
| KRW | južnokorejski won | 1 396,97 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,4705 |
| CNY | kitajski juan | 10,5234 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2839 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 505,54 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7465 |
| PHP | filipinski peso | 59,784 |
| RUB | ruski rubelj | 36,177 |
| THB | tajski bat | 46,271 |
| BRL | brazilski real | 2,5241 |
| MXN | mehiški peso | 15,8729 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4736

JPY

japonski jen

159,27

DKK

danska krona

7,4551

GBP

funt šterling

0,7527

SEK

švedska krona

9,3136

CHF

švicarski frank

1,6205

ISK

islandska krona

98,77

NOK

norveška krona

7,8615

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,088

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

264,02

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6964

PLN

poljski zlot

3,5666

RON

romunski leu

3,6533

SKK

slovaška krona

33,06

TRY

turška lira

1,7743

AUD

avstralski dolar

1,6037

CAD

kanadski dolar

1,4925

HKD

hongkonški dolar

11,4937

NZD

novozelandski dolar

1,8415

SGD

singapurski dolar

2,078

KRW

južnokorejski won

1 396,97

ZAR

južnoafriški rand

11,4705

CNY

kitajski juan

10,5234

HRK

hrvaška kuna

7,2839

IDR

indonezijska rupija

13 505,54

MYR

malezijski ringit

4,7465

PHP

filipinski peso

59,784

RUB

ruski rubelj

36,177

THB

tajski bat

46,271

BRL

brazilski real

2,5241

MXN

mehiški peso

15,8729

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---