# Uradni list C 53/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 53 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5126. februar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 53

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5126. februar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | ODBOR REGIJ |
| | 72. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2007 |
| 2008/C 053/01 | Mnenje Odbora regij – Zelena knjiga o satelitskih navigacijskih aplikacijah | 1 |
| 2008/C 053/02 | Mnenje Odbora regij – Četrto poročilo o gospodarski in socialni koheziji | 6 |
| 2008/C 053/03 | Mnenje Odbora regij – Strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu | 16 |
| 2008/C 053/04 | Mnenje Odbora regij – Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi možnosti za ukrepanje EU | 21 |
| 2008/C 053/05 | Mnenje Odbora regij – Evropska agenda za kulturo v svetu globalizacije | 25 |
| 2008/C 053/06 | Mnenje Odbora regij – Izobraževanje in ozaveščanje za spodbujanje trajnostnega razvoja | 29 |
| 2008/C 053/07 | Mnenje Odbora regij – Za prijetno staranje v informacijski družbi | 40 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

72. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2007

2008/C 053/01

Mnenje Odbora regij – Zelena knjiga o satelitskih navigacijskih aplikacijah

1

2008/C 053/02

Mnenje Odbora regij – Četrto poročilo o gospodarski in socialni koheziji

6

2008/C 053/03

Mnenje Odbora regij – Strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu

16

2008/C 053/04

Mnenje Odbora regij – Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi možnosti za ukrepanje EU

21

2008/C 053/05

Mnenje Odbora regij – Evropska agenda za kulturo v svetu globalizacije

25

2008/C 053/06

Mnenje Odbora regij – Izobraževanje in ozaveščanje za spodbujanje trajnostnega razvoja

29

2008/C 053/07

Mnenje Odbora regij – Za prijetno staranje v informacijski družbi

40

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

72. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2007

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/1

---

Mnenje Odbora regij – Zelena knjiga o satelitskih navigacijskih aplikacijah

(2008/C 53/01)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je evropski satelitski navigacijski sistem Galileo nujen, ker ima ta projekt z vidika gospodarskega, družbenega in varnostnega razvoja velik strateški pomen; |
| --- | --- |

—

meni, da je evropski satelitski navigacijski sistem Galileo nujen, ker ima ta projekt z vidika gospodarskega, družbenega in varnostnega razvoja velik strateški pomen;

| — | je prepričan, da bo sistem Galileo bistveno prispeval k ustvarjanju rasti in odpiranju delovnih mest v okviru prenovljene lizbonske agende in s tem okrepil ozemeljsko kohezijo; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da bo sistem Galileo bistveno prispeval k ustvarjanju rasti in odpiranju delovnih mest v okviru prenovljene lizbonske agende in s tem okrepil ozemeljsko kohezijo;

| — | meni, da bo Galileo prispeval k izboljšanju upravljanja vseh vrst prevoza v mestih in regijah. Omogočil bo natančnejšo pripravo modelov za obvladovanje poplav in drugih kriz, vodenje reševalnih akcij in spremljanje podnebnih sprememb. Sistem Galileo bo v povezavi z izdelavo kart infrastrukturnih mrež in podzemlja olajšal prostorsko načrtovanje in načrtovanje gradbenih projektov, s tem pa se bo precej izboljšala tudi mobilnost invalidnih oseb itd. Evropski satelitski navigacijski sistem bo spodbudil trajno inovativnost; |
| --- | --- |

—

meni, da bo Galileo prispeval k izboljšanju upravljanja vseh vrst prevoza v mestih in regijah. Omogočil bo natančnejšo pripravo modelov za obvladovanje poplav in drugih kriz, vodenje reševalnih akcij in spremljanje podnebnih sprememb. Sistem Galileo bo v povezavi z izdelavo kart infrastrukturnih mrež in podzemlja olajšal prostorsko načrtovanje in načrtovanje gradbenih projektov, s tem pa se bo precej izboljšala tudi mobilnost invalidnih oseb itd. Evropski satelitski navigacijski sistem bo spodbudil trajno inovativnost;

| — | poudarja, da ima Galileo potencial, ki je potreben, da postane resnična podpora za izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

poudarja, da ima Galileo potencial, ki je potreben, da postane resnična podpora za izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije;

| — | meni, da bi bilo zelo ustrezno ustanoviti evropsko agencijo, ki bi bila zadolžena za spodbujanje razvoja aplikacij in promocijo projekta Galileo. Agencija bi morala imeti na voljo tvegani kapital, ki bi ji omogočal podporo MSP na področju razvoja aplikacij; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo zelo ustrezno ustanoviti evropsko agencijo, ki bi bila zadolžena za spodbujanje razvoja aplikacij in promocijo projekta Galileo. Agencija bi morala imeti na voljo tvegani kapital, ki bi ji omogočal podporo MSP na področju razvoja aplikacij;

| — | meni, da bi bilo treba vzpostaviti vseevropski sistem promocije, spodbujanja in usposabljanja, ker ima lahko samo usklajen pristop želeni učinek; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo treba vzpostaviti vseevropski sistem promocije, spodbujanja in usposabljanja, ker ima lahko samo usklajen pristop želeni učinek;

| — | Odbor je pri tem pripravljen sprejeti vlogo posrednika in koordinatorja med Evropsko komisijo, različnimi organi v okviru programa Galileo ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi. |
| --- | --- |

—

Odbor je pri tem pripravljen sprejeti vlogo posrednika in koordinatorja med Evropsko komisijo, različnimi organi v okviru programa Galileo ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi.

| Poročevalec | : | Petr OSVALD (CZ/PES), član občinskega sveta mesta Plzeň |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Petr OSVALD (CZ/PES), član občinskega sveta mesta Plzeň

Referenčni dokument

Zelena knjiga o satelitskih navigacijskih aplikacijah

COM(2006) 769 konč.

Politična priporočila

Glavna sporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je kakovost vseh naših odločitev odvisna od naše sposobnosti, da natančno določimo svoj položaj v prostoru in času; |
| --- | --- |

1.

meni, da je kakovost vseh naših odločitev odvisna od naše sposobnosti, da natančno določimo svoj položaj v prostoru in času;

| 2. | meni, da je evropski satelitski navigacijski sistem Galileo nujen, ker ima z vidika gospodarskega, družbenega in varnostnega razvoja velik strateški pomen. Navigacijski sistemi bodo tako kot prenosni telefoni in internet kmalu sestavni del našega vsakdana. Čeprav se danes ta tehnologija uporablja predvsem na področju prometa v povezavi z dodatnimi sistemi (karte itd.), bo precej vplivala tudi na druga področja dejavnosti: prostorsko načrtovanje, varstvo okolja, obvladovanje kriz, gradbeništvo in kmetijstvo; |
| --- | --- |

2.

meni, da je evropski satelitski navigacijski sistem Galileo nujen, ker ima z vidika gospodarskega, družbenega in varnostnega razvoja velik strateški pomen. Navigacijski sistemi bodo tako kot prenosni telefoni in internet kmalu sestavni del našega vsakdana. Čeprav se danes ta tehnologija uporablja predvsem na področju prometa v povezavi z dodatnimi sistemi (karte itd.), bo precej vplivala tudi na druga področja dejavnosti: prostorsko načrtovanje, varstvo okolja, obvladovanje kriz, gradbeništvo in kmetijstvo;

| 3. | meni, da bi bilo s strateškega, pa tudi s političnega in ekonomskega vidika slabo, če bi bile evropske regije odvisne od vojaškega sistema, ki ga je izdelala druga sila (GPS – Združene države Amerike, Glonas – Rusija, Compass/Beidou – Kitajska); |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo s strateškega, pa tudi s političnega in ekonomskega vidika slabo, če bi bile evropske regije odvisne od vojaškega sistema, ki ga je izdelala druga sila (GPS – Združene države Amerike, Glonas – Rusija, Compass/Beidou – Kitajska);

| 4. | je prepričan, da bo navigacijski sistem Galileo pomembno prispeval k izpolnjevanju ciljev revidirane lizbonske strategije za rast in delovna mesta in s tem tudi okrepil ozemeljsko kohezijo; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da bo navigacijski sistem Galileo pomembno prispeval k izpolnjevanju ciljev revidirane lizbonske strategije za rast in delovna mesta in s tem tudi okrepil ozemeljsko kohezijo;

| 5. | pričakuje, da bo Galileo postal nov dejavnik razvoja in večje konkurenčnosti v evropskih regijah. V regijah in mestih bo prispeval k izboljšanju upravljanja vseh vrst prevoza. Omogočil bo boljše predhodne priprave na obvladovanje poplav in drugih kriz, vodenje reševalnih akcij in spremljanje podnebnih sprememb. Sistem Galileo bo v povezavi z izdelavo kart infrastrukturnih mrež in podzemlja olajšal prostorsko načrtovanje in načrtovanje gradbenih projektov, s tem pa se bo precej izboljšala tudi mobilnost invalidnih oseb itd. Uvedba evropskega satelitskega navigacijskega sistema bo spodbudila trajno inovativnost; |
| --- | --- |

5.

pričakuje, da bo Galileo postal nov dejavnik razvoja in večje konkurenčnosti v evropskih regijah. V regijah in mestih bo prispeval k izboljšanju upravljanja vseh vrst prevoza. Omogočil bo boljše predhodne priprave na obvladovanje poplav in drugih kriz, vodenje reševalnih akcij in spremljanje podnebnih sprememb. Sistem Galileo bo v povezavi z izdelavo kart infrastrukturnih mrež in podzemlja olajšal prostorsko načrtovanje in načrtovanje gradbenih projektov, s tem pa se bo precej izboljšala tudi mobilnost invalidnih oseb itd. Uvedba evropskega satelitskega navigacijskega sistema bo spodbudila trajno inovativnost;

Pomen za Odbor regij

ODBOR REGIJ

| 6. | se zaveda, da je program Galileo bistven korak za razvoj evropskih regij. Cilji te pobude so v skladu z glavnimi prednostnimi nalogami OR. Sistem Galileo na primer omogoča večjo varnost in nemoten potek vseh vrst prometa, zagotavlja boljše nadzorovanje okolja in sprememb v okolju, izboljšanje preprečevanja kriz, boljšo koordinacijo obvladovanja kriz ter natančnejše, hitrejše in učinkovitejše ukrepanje. Globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) bo izboljšal prostorsko načrtovanje ter pripravo, izvedbo in spremljanje gradbenih projektov. Povečal bo mobilnost invalidnih oseb in zmanjšal stopnjo okvare energetskih omrežij. Če se bo pripravam in delovanju programa Galileo namenilo dovolj pozornosti, koordinacije in zahtevanih prizadevanj, bo projekt pomenil začetek novega vala inovacij, raziskav in razvoja ter uporabo inovativnih tehnologij tako v gospodarstvu kot tudi vsakdanjem življenju. Postal bo močan instrument, ki bo celo okrepil konkurenčnost vsake posamezne evropske regije in tudi celotne Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

se zaveda, da je program Galileo bistven korak za razvoj evropskih regij. Cilji te pobude so v skladu z glavnimi prednostnimi nalogami OR. Sistem Galileo na primer omogoča večjo varnost in nemoten potek vseh vrst prometa, zagotavlja boljše nadzorovanje okolja in sprememb v okolju, izboljšanje preprečevanja kriz, boljšo koordinacijo obvladovanja kriz ter natančnejše, hitrejše in učinkovitejše ukrepanje. Globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) bo izboljšal prostorsko načrtovanje ter pripravo, izvedbo in spremljanje gradbenih projektov. Povečal bo mobilnost invalidnih oseb in zmanjšal stopnjo okvare energetskih omrežij. Če se bo pripravam in delovanju programa Galileo namenilo dovolj pozornosti, koordinacije in zahtevanih prizadevanj, bo projekt pomenil začetek novega vala inovacij, raziskav in razvoja ter uporabo inovativnih tehnologij tako v gospodarstvu kot tudi vsakdanjem življenju. Postal bo močan instrument, ki bo celo okrepil konkurenčnost vsake posamezne evropske regije in tudi celotne Evropske unije;

| 7. | poudarja, da ima Galileo potencial, ki je potreben, da postane resnična podpora za izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije. Za to pa je nujno, da države članice in tudi evropske regije aktivno sodelujejo pri tem projektu. Uspeh projekta je odvisen od stopnje vključitve in interesa lokalnih in regionalnih akterjev. Galileo bo v regijah ustvaril cel niz novih, zanimivih gospodarskih priložnosti za lokalne in regionalne akterje, kot so MSP. Poleg tega bo omogočil poglobitev partnerstev med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, podjetji, znanstvenimi in raziskovalnimi inštituti ter državljani v regijah. Če se bo projekt Galileo izvajal uravnoteženo v vseh vidikih in ne samo v starih, temveč tudi v novih državah članicah, ki jih bo treba veliko bolj resno vključiti v projekt, bo postal eden od vodilnih instrumentov, ki bo omogočil večjo ozemeljsko kohezijo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da ima Galileo potencial, ki je potreben, da postane resnična podpora za izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije. Za to pa je nujno, da države članice in tudi evropske regije aktivno sodelujejo pri tem projektu. Uspeh projekta je odvisen od stopnje vključitve in interesa lokalnih in regionalnih akterjev. Galileo bo v regijah ustvaril cel niz novih, zanimivih gospodarskih priložnosti za lokalne in regionalne akterje, kot so MSP. Poleg tega bo omogočil poglobitev partnerstev med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, podjetji, znanstvenimi in raziskovalnimi inštituti ter državljani v regijah. Če se bo projekt Galileo izvajal uravnoteženo v vseh vidikih in ne samo v starih, temveč tudi v novih državah članicah, ki jih bo treba veliko bolj resno vključiti v projekt, bo postal eden od vodilnih instrumentov, ki bo omogočil večjo ozemeljsko kohezijo v Evropski uniji;

| 8. | opaža, da če bodo osnovne storitve, ki jih bo ponujal sistem Galileo na množičnem trgu, brezplačne, bodo tiste storitve, ki zagotavljajo zanesljivost in večjo natančnost, plačljive. Za krepitev ozemeljske kohezije je treba zagotoviti, da manj razvite evropske regije ne bodo pri tem prikrajšane in da bodo dejavno vključene v celoten proces. Treba jim je zagotoviti predvsem dostop do sistema in njegovih aplikacij; |
| --- | --- |

8.

opaža, da če bodo osnovne storitve, ki jih bo ponujal sistem Galileo na množičnem trgu, brezplačne, bodo tiste storitve, ki zagotavljajo zanesljivost in večjo natančnost, plačljive. Za krepitev ozemeljske kohezije je treba zagotoviti, da manj razvite evropske regije ne bodo pri tem prikrajšane in da bodo dejavno vključene v celoten proces. Treba jim je zagotoviti predvsem dostop do sistema in njegovih aplikacij;

Odgovori na vprašanja, postavljena v zeleni knjigi

Vprašanje 1: ukrepi, ki jih je treba sprejeti za pospešitev uvedbe aplikacij GNSS na trg, ustreznost pravnega okvira in potreba po njegovem nadaljnjem izboljšanju ter vloga organov oblasti:

| 9. | V prometnem sektorju je treba pregledati številne tehnične standarde Skupnosti, da bodo njihove zahteve v skladu s standardi sistema Galileo, in se s tem izogniti vsakemu protislovju. Samo tako bo mogoče zagotoviti raven zahtevane interoperabilnosti med različnimi sistemi ali aplikacijami. Eden ključnih dejavnikov, ki lahko pospeši uvedbo zanesljivih aplikacij na področju navigacijskih sistemov na trg, bi bilo natančno certificiranje njihove združljivosti s sistemom Galileo, v skladu s spremenjenimi tehničnimi standardi Skupnosti, in opredelitev osnovnih tehničnih zahtev glede opreme, nameščene ob progi, ter drugih varnostnih naprav, ki uporabljajo satelitsko navigacijsko tehnologijo. Na splošno je treba s postopkom certificiranja dokazati, da je zagotovljena varnost opreme. Certificiranje bo izvajal specializiran organ, ki je pooblaščen za opravljanje te dejavnosti (ločevanje ravni Skupnosti in nacionalne ravni). Prav tako se je treba odločiti, katere druge sisteme ali aplikacije bo potrebno certificirati glede na različne sestavne dele sistema Galileo (vključno s sistemom EGNOS); |
| --- | --- |

9.

V prometnem sektorju je treba pregledati številne tehnične standarde Skupnosti, da bodo njihove zahteve v skladu s standardi sistema Galileo, in se s tem izogniti vsakemu protislovju. Samo tako bo mogoče zagotoviti raven zahtevane interoperabilnosti med različnimi sistemi ali aplikacijami. Eden ključnih dejavnikov, ki lahko pospeši uvedbo zanesljivih aplikacij na področju navigacijskih sistemov na trg, bi bilo natančno certificiranje njihove združljivosti s sistemom Galileo, v skladu s spremenjenimi tehničnimi standardi Skupnosti, in opredelitev osnovnih tehničnih zahtev glede opreme, nameščene ob progi, ter drugih varnostnih naprav, ki uporabljajo satelitsko navigacijsko tehnologijo. Na splošno je treba s postopkom certificiranja dokazati, da je zagotovljena varnost opreme. Certificiranje bo izvajal specializiran organ, ki je pooblaščen za opravljanje te dejavnosti (ločevanje ravni Skupnosti in nacionalne ravni). Prav tako se je treba odločiti, katere druge sisteme ali aplikacije bo potrebno certificirati glede na različne sestavne dele sistema Galileo (vključno s sistemom EGNOS);

| 10. | Nove tehnologije ustvarjajo tudi nova tveganja. Zato je bistveno nadaljevati delo, na primer na področju preprečevanja namernih napadov in zavarovanja pred njimi, ter podrobno proučiti vprašanje odgovornosti (javne in zasebne); |
| --- | --- |

10.

Nove tehnologije ustvarjajo tudi nova tveganja. Zato je bistveno nadaljevati delo, na primer na področju preprečevanja namernih napadov in zavarovanja pred njimi, ter podrobno proučiti vprašanje odgovornosti (javne in zasebne);

| 11. | V sektorjih geodezije, energetike, vode, telekomunikacij itd. je treba z uskladitvijo dostopa različnih organov do podatkov zagotoviti certificiranje in posodobitev kartografske podpore. Projekt platforme za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) lokalnim in regionalnim skupnostim precej olajša dostop do podatkov in pravzaprav tudi njihovo usklajevanje. Vendar je treba pojasniti povezavo med sistemom GMES in direktivo INSPIRE (Direktiva 2007/2/ES o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti) ter natančno določiti, kako in pod katerimi pogoji bodo podatki, ki jih imajo organi oblasti, dostopni zasebnim uporabnikom (npr. intelektualna lastnina, pogoji in omejitve uporabe). GMES mora koristiti tudi lokalni in regionalni ravni, kar je treba upoštevati pri razvoju pobude in aplikacijah. Zlasti je treba z ustreznimi finančnimi mehanizmi zmanjšati dodatne stroške, ki bodo bremenili mesta, regije in občine, če bo potrebna prilagoditev obstoječih podatkovnih baz, na primer zaradi uskladitve obstoječih podatkov ali sprememb podatkovnih vmesnikov. Tako bi preprečili, da bi lokalna in regionalna raven, ki ima večino teh podatkov, sama krila nastale stroške. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati vidike varnosti in zahteve v zvezi z varstvom podatkov, saj gre deloma za zelo podrobne podatke; |
| --- | --- |

11.

V sektorjih geodezije, energetike, vode, telekomunikacij itd. je treba z uskladitvijo dostopa različnih organov do podatkov zagotoviti certificiranje in posodobitev kartografske podpore. Projekt platforme za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) lokalnim in regionalnim skupnostim precej olajša dostop do podatkov in pravzaprav tudi njihovo usklajevanje. Vendar je treba pojasniti povezavo med sistemom GMES in direktivo INSPIRE (Direktiva 2007/2/ES o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti) ter natančno določiti, kako in pod katerimi pogoji bodo podatki, ki jih imajo organi oblasti, dostopni zasebnim uporabnikom (npr. intelektualna lastnina, pogoji in omejitve uporabe). GMES mora koristiti tudi lokalni in regionalni ravni, kar je treba upoštevati pri razvoju pobude in aplikacijah. Zlasti je treba z ustreznimi finančnimi mehanizmi zmanjšati dodatne stroške, ki bodo bremenili mesta, regije in občine, če bo potrebna prilagoditev obstoječih podatkovnih baz, na primer zaradi uskladitve obstoječih podatkov ali sprememb podatkovnih vmesnikov. Tako bi preprečili, da bi lokalna in regionalna raven, ki ima večino teh podatkov, sama krila nastale stroške. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati vidike varnosti in zahteve v zvezi z varstvom podatkov, saj gre deloma za zelo podrobne podatke;

| 12. | Poleg tega bi bilo treba začeti razvijati aplikacije, ki so finančno dosegljive invalidnim osebam, da se poveča njihova mobilnost; |
| --- | --- |

12.

Poleg tega bi bilo treba začeti razvijati aplikacije, ki so finančno dosegljive invalidnim osebam, da se poveča njihova mobilnost;

Vprašanje 2: mnenje o sedanjem pravnem okviru, ki ureja vprašanja zasebnosti glede uvedbe storitev, ki temeljijo na satelitski navigaciji, in potreba po dodatnih ukrepih za posebna vprašanja zasebnosti:

| 13. | Z novimi tehnologijami narašča potreba po bolj odgovorni in poglobljeni proučitvi vprašanja zasebnosti in predvsem aplikacij v zvezi z zavarovanjem proti nezakonitimi dejanji ali obvladovanjem kriz. Treba je poudariti preventivo in potrebo po preprečevanju vsake zlorabe zbranih informacij in podatkov; |
| --- | --- |

13.

Z novimi tehnologijami narašča potreba po bolj odgovorni in poglobljeni proučitvi vprašanja zasebnosti in predvsem aplikacij v zvezi z zavarovanjem proti nezakonitimi dejanji ali obvladovanjem kriz. Treba je poudariti preventivo in potrebo po preprečevanju vsake zlorabe zbranih informacij in podatkov;

| 14. | Nujno je treba določiti mejo med možno komercialno uporabo vsake aplikacije in varstvom zasebnosti državljanov (sledenje blaga, strank, zaposlenih itd.). Za aplikacije bo potrebno posebno certificiranje za varstvo zasebnosti, treba pa bo sprejeti tudi ukrepe, ki bodo omogočili preprečevanje vsake zlorabe zbranih podatkov. Večino podatkov, ki lahko ogrožajo zasebnost, ustvarjajo državljani sami z uporabo teh aplikacij, ne da bi se tega sploh zavedali. Zato je treba proučiti tudi potencial aplikacij, da ustvarjajo takšne nevarne stranske učinke; |
| --- | --- |

14.

Nujno je treba določiti mejo med možno komercialno uporabo vsake aplikacije in varstvom zasebnosti državljanov (sledenje blaga, strank, zaposlenih itd.). Za aplikacije bo potrebno posebno certificiranje za varstvo zasebnosti, treba pa bo sprejeti tudi ukrepe, ki bodo omogočili preprečevanje vsake zlorabe zbranih podatkov. Večino podatkov, ki lahko ogrožajo zasebnost, ustvarjajo državljani sami z uporabo teh aplikacij, ne da bi se tega sploh zavedali. Zato je treba proučiti tudi potencial aplikacij, da ustvarjajo takšne nevarne stranske učinke;

Vprašanje 3: ustreznost splošnega prizadevanja Evropske unije na področju raziskav, da se izboljša njena konkurenčnost na področju sodobnih tehnologij, da se povečajo raziskovalna prizadevanja in da se čim bolje izkoristijo izsledki raziskav:

| 15. | Treba je opredeliti prednostne naloge in skupne interese ter združiti prizadevanja za podporo raziskavam, razvoju in znanstvenim dejavnostim, predvsem glede njihovega financiranja. Za oblikovanje nove strategije bi bilo smiselno analizirati priporočila, oblikovana v projektih za raziskave in razvoj, ki so že končani v okviru skupnega podjetja Galileo (GJU), Evropske vesoljske agencije (ESA) ali okvirnih programov EU. Nova strategija bi morala upoštevati tudi vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti, ki lahko tudi same odkrijejo številne aplikacije za satelitske navigacijske sisteme in predvsem ustvarijo ter spodbudijo zanimanje za raziskave in razvoj na tem področju na regionalni ravni; |
| --- | --- |

15.

Treba je opredeliti prednostne naloge in skupne interese ter združiti prizadevanja za podporo raziskavam, razvoju in znanstvenim dejavnostim, predvsem glede njihovega financiranja. Za oblikovanje nove strategije bi bilo smiselno analizirati priporočila, oblikovana v projektih za raziskave in razvoj, ki so že končani v okviru skupnega podjetja Galileo (GJU), Evropske vesoljske agencije (ESA) ali okvirnih programov EU. Nova strategija bi morala upoštevati tudi vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti, ki lahko tudi same odkrijejo številne aplikacije za satelitske navigacijske sisteme in predvsem ustvarijo ter spodbudijo zanimanje za raziskave in razvoj na tem področju na regionalni ravni;

| 16. | Da bi našli nova področja uporabe na lokalni in regionalni ravni, se lahko lokalne in regionalne oblasti z univerzami dogovorijo za skupne projekte sodelovanja in raziskav. Tako bo nastala dragocena sinergija, s katero je mogoče na podlagi neposrednih opazovanj na kraju samem izboljšati raziskave; |
| --- | --- |

16.

Da bi našli nova področja uporabe na lokalni in regionalni ravni, se lahko lokalne in regionalne oblasti z univerzami dogovorijo za skupne projekte sodelovanja in raziskav. Tako bo nastala dragocena sinergija, s katero je mogoče na podlagi neposrednih opazovanj na kraju samem izboljšati raziskave;

| 17. | Končni uporabniki morajo vedno bolj sodelovati pri razvoju novih aplikacij. Prizadevanja za podporo razvoja aplikacij ne smejo biti enostranska, na primer le v tehnoloških podjetjih. Tudi prihodnji uporabniki teh proizvodov morajo imeti pri tem svojo vlogo, da jim podjetja iz tega sektorja lahko ponudijo aplikacije „po meri“. Pogosto je učinkoviteje, če poznamo namembnost aplikacije že v trenutku njene zasnove, kar pomeni, da je aplikacija natančneje opredeljena že na začetku, kot pa če pozneje prilagajamo univerzalno aplikacijo. Poleg tega je treba spodbujati funkcionalno povezanost med obstoječimi in že delujočimi sistemi; |
| --- | --- |

17.

Končni uporabniki morajo vedno bolj sodelovati pri razvoju novih aplikacij. Prizadevanja za podporo razvoja aplikacij ne smejo biti enostranska, na primer le v tehnoloških podjetjih. Tudi prihodnji uporabniki teh proizvodov morajo imeti pri tem svojo vlogo, da jim podjetja iz tega sektorja lahko ponudijo aplikacije „po meri“. Pogosto je učinkoviteje, če poznamo namembnost aplikacije že v trenutku njene zasnove, kar pomeni, da je aplikacija natančneje opredeljena že na začetku, kot pa če pozneje prilagajamo univerzalno aplikacijo. Poleg tega je treba spodbujati funkcionalno povezanost med obstoječimi in že delujočimi sistemi;

Vprašanje 4: podpora centrom za usposabljanje in izobraževalnim programom ter način, kako bi morali javni organi spodbujati MSP:

| 18. | Treba je ustvariti vseevropski sistem promocije, spodbujanja in usposabljanja, ker ima lahko samo usklajen pristop želen učinek. Odbor regij bi moral postati ključni del tega sistema, ker lahko spodbuja vključitev lokalnih in regionalnih skupnosti v to dejavnost. Dejansko je nujno, da je ta sistem čim bližje državljanom, uporabnikom (lokalne in regionalne skupnosti bodo same velike uporabnice teh storitev) in podjetjem, ki oblikujejo konkretne aplikacije. Če je jasno, da bodo MSP ključni dejavnik razvoja tega sistema, ne smemo pozabiti na velika podjetja, ki bodo lahko imela odločilno vlogo pri zagotavljanju združljivosti z drugimi sistemi, ki jih upravljajo (podjetja iz energetskega sektorja, ponudniki storitev mobilne telefonije itd.); |
| --- | --- |

18.

Treba je ustvariti vseevropski sistem promocije, spodbujanja in usposabljanja, ker ima lahko samo usklajen pristop želen učinek. Odbor regij bi moral postati ključni del tega sistema, ker lahko spodbuja vključitev lokalnih in regionalnih skupnosti v to dejavnost. Dejansko je nujno, da je ta sistem čim bližje državljanom, uporabnikom (lokalne in regionalne skupnosti bodo same velike uporabnice teh storitev) in podjetjem, ki oblikujejo konkretne aplikacije. Če je jasno, da bodo MSP ključni dejavnik razvoja tega sistema, ne smemo pozabiti na velika podjetja, ki bodo lahko imela odločilno vlogo pri zagotavljanju združljivosti z drugimi sistemi, ki jih upravljajo (podjetja iz energetskega sektorja, ponudniki storitev mobilne telefonije itd.);

| 19. | Zelo ustrezno bi bilo ustanoviti evropsko agencijo, ki bi bila zadolžena za spodbujanje razvoja aplikacij in promocijo projekta Galileo. Agencija bi morala imeti na voljo finančni instrument (tvegani kapital), ki bi ji omogočal podporo MSP na področju razvoja aplikacij. V vsaki državi članici bi morala imeti kontaktno točko in sodelovati tako z nacionalnimi organi kot tudi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi ter podjetniškimi in raziskovalnimi združenji. EU mora biti odgovorna za oblikovanje takega sistema ter tudi za njegove aplikacije in promocijo. Nadzorni organ Galileo bi lahko opravljal to nalogo, vendar v okviru sedanjih pristojnosti tega ne more; |
| --- | --- |

19.

Zelo ustrezno bi bilo ustanoviti evropsko agencijo, ki bi bila zadolžena za spodbujanje razvoja aplikacij in promocijo projekta Galileo. Agencija bi morala imeti na voljo finančni instrument (tvegani kapital), ki bi ji omogočal podporo MSP na področju razvoja aplikacij. V vsaki državi članici bi morala imeti kontaktno točko in sodelovati tako z nacionalnimi organi kot tudi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi ter podjetniškimi in raziskovalnimi združenji. EU mora biti odgovorna za oblikovanje takega sistema ter tudi za njegove aplikacije in promocijo. Nadzorni organ Galileo bi lahko opravljal to nalogo, vendar v okviru sedanjih pristojnosti tega ne more;

| 20. | Ker za evropski satelitski navigacijski sistem ni bil izdelan jasno določen časovni načrt niti študija o njegovi gospodarski prednosti in donosnosti, podjetja, ki razvijajo aplikacije, zelo težko dobijo bančni kredit. Zato je uvedba finančnega instrumenta, ki bi bil posebej namenjen temu projektu, izredno pomembna. Treba bi bilo bolj razmisliti o zamisli glede skupne rabe aplikacij. V zvezi s pomenom projekta za izpolnitev lizbonskih ciljev je neustrezno in nezadostno predvideti njegovo financiranje samo v okviru 7. okvirnega programa; |
| --- | --- |

20.

Ker za evropski satelitski navigacijski sistem ni bil izdelan jasno določen časovni načrt niti študija o njegovi gospodarski prednosti in donosnosti, podjetja, ki razvijajo aplikacije, zelo težko dobijo bančni kredit. Zato je uvedba finančnega instrumenta, ki bi bil posebej namenjen temu projektu, izredno pomembna. Treba bi bilo bolj razmisliti o zamisli glede skupne rabe aplikacij. V zvezi s pomenom projekta za izpolnitev lizbonskih ciljev je neustrezno in nezadostno predvideti njegovo financiranje samo v okviru 7. okvirnega programa;

| 21. | Zelo koristno bi bilo organizirati seminarje in usposabljanje, ki bi se jih udeležile lokalne in regionalne skupnosti, ker te vzdržujejo tesne stike z uporabniki aplikacij ter tudi MSP in širšo javnostjo. Koordinacijo bi lahko zagotovil Odbor regij; |
| --- | --- |

21.

Zelo koristno bi bilo organizirati seminarje in usposabljanje, ki bi se jih udeležile lokalne in regionalne skupnosti, ker te vzdržujejo tesne stike z uporabniki aplikacij ter tudi MSP in širšo javnostjo. Koordinacijo bi lahko zagotovil Odbor regij;

Vprašanje 5: najpomembnejši ukrepi sodelovanja in posebno globalno področje, na katerega se je treba usmeriti:

| 22. | Treba je podpirati razprave, ki omogočajo operativno združljivost in povezanost sistemov Galileo, Glonass, Compass in GPS (in drugih) ter mednarodno usklajenost dela glede različnih aplikacij, predvsem v zvezi z njihovo čezmejno interoperabilnostjo. Poleg združljivosti sistemov je treba, kolikor je to mogoče, zagotoviti tudi združljivosti aplikacij. Prav tako je treba več pozornosti nameniti sodelovanju na področju razvoja sistemov, ki omogočajo zaščito družbe pred terorističnimi napadi in vsemi oblikami kriminala; |
| --- | --- |

22.

Treba je podpirati razprave, ki omogočajo operativno združljivost in povezanost sistemov Galileo, Glonass, Compass in GPS (in drugih) ter mednarodno usklajenost dela glede različnih aplikacij, predvsem v zvezi z njihovo čezmejno interoperabilnostjo. Poleg združljivosti sistemov je treba, kolikor je to mogoče, zagotoviti tudi združljivosti aplikacij. Prav tako je treba več pozornosti nameniti sodelovanju na področju razvoja sistemov, ki omogočajo zaščito družbe pred terorističnimi napadi in vsemi oblikami kriminala;

Vprašanje 6: ali je treba vzpostaviti standarde za naprave in storitve satelitske navigacije in na kateri ravni:

| 23. | Treba bi bilo vzpostaviti sodelovanje na evropski ravni, ki bi omogočilo, da se aplikacije GNSS proučijo z vidika njihove varnosti ter združljivosti in interoperabilnosti. Menimo, da ni zelo razveseljivo, da so na nacionalni ali regionalni ravni nastale nezdružljive aplikacije, kot je danes to primer na področju nacionalnih sistemov cestnin. Poleg tega bi bilo ustrezno izdelati enoten okvir, ki bi omogočal opredelitev skupnega pristopa glede uvedbe ukrepov za zagotavljanje brezhibnega delovanja sistema za določanje položaja Galileo (ki v skladu z veljavnimi standardi omogoča določeno stopnjo celovitosti na področju varnosti ), ob upoštevanju dejavnikov, ki lahko vplivajo na njegovo delovanje na lokalni ravni in na različnih ravneh, ki se zahtevajo za določitev položaja. Treba je določiti, kdo bo prevzel odgovornost v okviru „reguliranih javnih storitev“ na evropski in nacionalni ravni, da bo projekt lahko deloval usklajeno in primerljivo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

23.

Treba bi bilo vzpostaviti sodelovanje na evropski ravni, ki bi omogočilo, da se aplikacije GNSS proučijo z vidika njihove varnosti ter združljivosti in interoperabilnosti. Menimo, da ni zelo razveseljivo, da so na nacionalni ali regionalni ravni nastale nezdružljive aplikacije, kot je danes to primer na področju nacionalnih sistemov cestnin. Poleg tega bi bilo ustrezno izdelati enoten okvir, ki bi omogočal opredelitev skupnega pristopa glede uvedbe ukrepov za zagotavljanje brezhibnega delovanja sistema za določanje položaja Galileo (ki v skladu z veljavnimi standardi omogoča določeno stopnjo celovitosti na področju varnosti ), ob upoštevanju dejavnikov, ki lahko vplivajo na njegovo delovanje na lokalni ravni in na različnih ravneh, ki se zahtevajo za določitev položaja. Treba je določiti, kdo bo prevzel odgovornost v okviru „reguliranih javnih storitev“ na evropski in nacionalni ravni, da bo projekt lahko deloval usklajeno in primerljivo v vseh državah članicah;

Vprašanje 7: za katere varnostne aplikacije je potrebno certificiranje, ali zahteve za infrastrukturo Galileo, povezane z varnostjo, zadostujejo za oblikovanje osnove za certificiranje sistema, vključno z življenjsko dobo infrastrukture, in vprašanje odgovornosti:

| 24. | Certificiranje je potrebno predvsem za sisteme in aplikacije, ki uporabljajo storitve, ki jih zagotavlja Galileo (in predvsem njegove aplikacije na področju varnosti) in pri katerih je treba upoštevati že določene standarde na tem področju. Za te storitve je treba zagotoviti tudi preglednost uporabljenih meril, da se prepreči vsaka zloraba; |
| --- | --- |

24.

Certificiranje je potrebno predvsem za sisteme in aplikacije, ki uporabljajo storitve, ki jih zagotavlja Galileo (in predvsem njegove aplikacije na področju varnosti) in pri katerih je treba upoštevati že določene standarde na tem področju. Za te storitve je treba zagotoviti tudi preglednost uporabljenih meril, da se prepreči vsaka zloraba;

| 25. | Treba je sprejeti potrebne ukrepe, ki se uporabljajo v vseh fazah življenjskega cikla infrastrukture, in s tem pokazati, da je bila na področju varnosti sistema dosežena določena raven. Na splošno je treba rešiti vprašanje odgovornosti proizvajalca infrastrukture in uporabnika sistema v primeru okvare in slabega delovanja; |
| --- | --- |

25.

Treba je sprejeti potrebne ukrepe, ki se uporabljajo v vseh fazah življenjskega cikla infrastrukture, in s tem pokazati, da je bila na področju varnosti sistema dosežena določena raven. Na splošno je treba rešiti vprašanje odgovornosti proizvajalca infrastrukture in uporabnika sistema v primeru okvare in slabega delovanja;

Vprašanje 8: potreba po večjem usklajevanju spektra na mednarodni in evropski ravni ter sprejetje potrebnih ukrepov glede možnih virov motenj:

| 26. | Še naprej se je treba osredotočati na vprašanje združljivosti sistema Galileo z drugimi globalnimi satelitskimi navigacijskimi sistemi (GNSS) ali vsaj zagotoviti, da se medsebojno ne ovirajo; |
| --- | --- |

26.

Še naprej se je treba osredotočati na vprašanje združljivosti sistema Galileo z drugimi globalnimi satelitskimi navigacijskimi sistemi (GNSS) ali vsaj zagotoviti, da se medsebojno ne ovirajo;

Odgovora na vprašanji 9 in 10 sta že vključena v odgovore na prejšnja vprašanja;

Priporočila in stališče Odbora regij

ODBOR REGIJ

| 27. | razume in podpira namen Evropske komisije in Evropskega parlamenta, da financirata dokončno vzpostavitev sistema Galileo v okviru veljavne finančne perspektive, ker je to najboljši in edini sprejemljiv odziv na trenutne razmere, tudi za ceno ponovnih pogajanj in minimalnih prilagoditev, potrebnih za takojšnje nadaljevanje projekta. Odbor opozarja Svet in Evropsko komisijo, da je uspeh celotnega sistema odvisen predvsem od hitrosti njegove izvedbe; |
| --- | --- |

27.

razume in podpira namen Evropske komisije in Evropskega parlamenta, da financirata dokončno vzpostavitev sistema Galileo v okviru veljavne finančne perspektive, ker je to najboljši in edini sprejemljiv odziv na trenutne razmere, tudi za ceno ponovnih pogajanj in minimalnih prilagoditev, potrebnih za takojšnje nadaljevanje projekta. Odbor opozarja Svet in Evropsko komisijo, da je uspeh celotnega sistema odvisen predvsem od hitrosti njegove izvedbe;

| 28. | opozarja Svet in Evropsko komisijo, da je treba hitro najti način za financiranje iz evropskih javnih sredstev, kar bi omogočilo zaključek tega projekta in določitev (v najkrajšem možnem času) sedeža agencije nadzornega organa Galileo (GSA) in njenih pristojnosti, ki so drugačne zaradi spremembe sistema financiranja, in sicer, če je mogoče še pred koncem leta 2007; |
| --- | --- |

28.

opozarja Svet in Evropsko komisijo, da je treba hitro najti način za financiranje iz evropskih javnih sredstev, kar bi omogočilo zaključek tega projekta in določitev (v najkrajšem možnem času) sedeža agencije nadzornega organa Galileo (GSA) in njenih pristojnosti, ki so drugačne zaradi spremembe sistema financiranja, in sicer, če je mogoče še pred koncem leta 2007;

| 29. | poziva Svet in Evropsko komisijo, naj določita natančen in realen časovni načrt in predvsem datum začetka uporabe sistema Galileo ter naj ga vestno nadzirata in zagotavljata, da se upošteva. Treba je storiti vse, da bi preprečili nadaljnje zamude; |
| --- | --- |

29.

poziva Svet in Evropsko komisijo, naj določita natančen in realen časovni načrt in predvsem datum začetka uporabe sistema Galileo ter naj ga vestno nadzirata in zagotavljata, da se upošteva. Treba je storiti vse, da bi preprečili nadaljnje zamude;

| 30. | opozarja Svet in Komisijo, da mora razvoj različnih aplikacij potekati hkrati s pripravo in uvedbo sistema Galileo, da bo lahko sistem že od začetka delovanja popolnoma v uporabi. Poznejši razvoj aplikacij lahko dejansko povzroči dodatne zamude. Zato je treba razvoju aplikacij in pripravi končnih uporabnikov posvetiti toliko pozornosti kot sistemu Galileo; |
| --- | --- |

30.

opozarja Svet in Komisijo, da mora razvoj različnih aplikacij potekati hkrati s pripravo in uvedbo sistema Galileo, da bo lahko sistem že od začetka delovanja popolnoma v uporabi. Poznejši razvoj aplikacij lahko dejansko povzroči dodatne zamude. Zato je treba razvoju aplikacij in pripravi končnih uporabnikov posvetiti toliko pozornosti kot sistemu Galileo;

| 31. | opozarja Svet in Komisijo na dejstvo, da za uspešnost projekta ni dovolj samo nacionalni, temveč je potreben tudi regionalni pristop. Lokalne in regionalne skupnosti morajo imeti odločilno in nenadomestljivo vlogo pri pripravah, uvedbi sistema, razvoju aplikacij in promociji. Odbor je pri tem pripravljen sprejeti vlogo posrednika in koordinatorja med Evropsko komisijo, različnimi organi v okviru programa Galileo ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi. |
| --- | --- |

31.

opozarja Svet in Komisijo na dejstvo, da za uspešnost projekta ni dovolj samo nacionalni, temveč je potreben tudi regionalni pristop. Lokalne in regionalne skupnosti morajo imeti odločilno in nenadomestljivo vlogo pri pripravah, uvedbi sistema, razvoju aplikacij in promociji. Odbor je pri tem pripravljen sprejeti vlogo posrednika in koordinatorja med Evropsko komisijo, različnimi organi v okviru programa Galileo ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi.

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/6

---

Mnenje Odbora regij – Četrto poročilo o gospodarski in socialni koheziji

(2008/C 53/02)

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da kljub napredku EU pri zmanjševanju neenakosti razvojna neravnovesja še vedno ostajajo in da se mora Evropa soočiti z novimi izzivi (npr. globalizacijo, demografskimi spremembami, podnebnimi spremembami itd.) na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da kljub napredku EU pri zmanjševanju neenakosti razvojna neravnovesja še vedno ostajajo in da se mora Evropa soočiti z novimi izzivi (npr. globalizacijo, demografskimi spremembami, podnebnimi spremembami itd.) na regionalni in lokalni ravni;

| — | meni, da mora kohezijska politika zaradi svojega horizontalnega pristopa še naprej igrati ključno vlogo pri zmanjševanju razkoraka v razvoju in izboljševanju konkurenčnosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

meni, da mora kohezijska politika zaradi svojega horizontalnega pristopa še naprej igrati ključno vlogo pri zmanjševanju razkoraka v razvoju in izboljševanju konkurenčnosti na lokalni in regionalni ravni;

| — | je prepričan, da bo ozemeljska kohezija po ratifikaciji pogodbe o reformi postala močnejša sestavina kohezijske politike in tudi horizontalno glede na tematske politike; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da bo ozemeljska kohezija po ratifikaciji pogodbe o reformi postala močnejša sestavina kohezijske politike in tudi horizontalno glede na tematske politike;

| — | želi, da bi Evropska komisija v svoje peto poročilo o napredku pri gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji vnesla koncept učinkov vzvoda kohezijske politike in da bi predložila izčrpen načrt za prihodnje vzajemno delovanje med politikami EU v zvezi s kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

—

želi, da bi Evropska komisija v svoje peto poročilo o napredku pri gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji vnesla koncept učinkov vzvoda kohezijske politike in da bi predložila izčrpen načrt za prihodnje vzajemno delovanje med politikami EU v zvezi s kohezijsko politiko;

| — | ponuja podporo institucijam EU ter lokalnim in regionalnim akterjem pri oblikovanju predlogov za prihodnjo usmeritev evropske kohezijske politike. |
| --- | --- |

—

ponuja podporo institucijam EU ter lokalnim in regionalnim akterjem pri oblikovanju predlogov za prihodnjo usmeritev evropske kohezijske politike.

| Poročevalec | : | Michael SCHNEIDER, državni sekretar za zvezne in evropske zadeve, predstavnik dežele Saška-Anhalt v nemški zvezni vladi (DE/EPP) |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Michael SCHNEIDER, državni sekretar za zvezne in evropske zadeve, predstavnik dežele Saška-Anhalt v nemški zvezni vladi (DE/EPP)

Referenčni dokument

Četrto poročilo o gospodarski in socialni koheziji

COM(2007) 273 konč.

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da sklepi četrtega poročila o ekonomski in socialni koheziji potrjujejo njegovo temeljno stališče, da je evropska kohezijska politika nosilni steber načela solidarnosti in pomemben dejavnik uspeha evropskega procesa vključevanja; |
| --- | --- |

1.

meni, da sklepi četrtega poročila o ekonomski in socialni koheziji potrjujejo njegovo temeljno stališče, da je evropska kohezijska politika nosilni steber načela solidarnosti in pomemben dejavnik uspeha evropskega procesa vključevanja;

| 2. | poudarja, da kohezijska politika s horizontalnim pristopom aktivno prispeva k zmanjšanju neenakosti in krepitvi enakih možnosti lokalnih in regionalnih skupnosti v Evropi, ter zahteva, da ima zato ta politika tudi v prihodnosti osrednjo vlogo pri zmanjševanju zaostankov v razvoju in krepitvi konkurenčnosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da kohezijska politika s horizontalnim pristopom aktivno prispeva k zmanjšanju neenakosti in krepitvi enakih možnosti lokalnih in regionalnih skupnosti v Evropi, ter zahteva, da ima zato ta politika tudi v prihodnosti osrednjo vlogo pri zmanjševanju zaostankov v razvoju in krepitvi konkurenčnosti na lokalni in regionalni ravni;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da bo lahko v prihodnosti kohezijska politika temeljiteje kot doslej obravnavala tudi vprašanja ozemeljske kohezije, in poziva k aktivni uporabi novih možnosti iz prihodnje pogodbe o delovanju Unije na področju ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da bo lahko v prihodnosti kohezijska politika temeljiteje kot doslej obravnavala tudi vprašanja ozemeljske kohezije, in poziva k aktivni uporabi novih možnosti iz prihodnje pogodbe o delovanju Unije na področju ozemeljske kohezije;

| 4. | poziva Evropsko komisijo, naj v petem vmesnem poročilu o ekonomski, socialni in ozemeljski koheziji obravnava pojem učinka vzvoda kohezijske politike in predstavi obsežen koncept o medsebojnih vplivih politik EU v prihodnosti z ozirom na kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko komisijo, naj v petem vmesnem poročilu o ekonomski, socialni in ozemeljski koheziji obravnava pojem učinka vzvoda kohezijske politike in predstavi obsežen koncept o medsebojnih vplivih politik EU v prihodnosti z ozirom na kohezijsko politiko;

| 5. | ponuja sodelovanje in podporo pri pripravi predlogov za prihodnjo usmeritev evropske kohezijske politike s široko vključitvijo lokalnih in regionalnih akterjev in na podlagi obsežne ocene doseženega stanja. |
| --- | --- |

5.

ponuja sodelovanje in podporo pri pripravi predlogov za prihodnjo usmeritev evropske kohezijske politike s široko vključitvijo lokalnih in regionalnih akterjev in na podlagi obsežne ocene doseženega stanja.

Podrobno mnenje

| 6. | Ob upoštevanju člena 159 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s katerim mora Evropska komisija vsaka tri leta predložiti poročilo o ekonomski in socialni koheziji v Evropi; |
| --- | --- |

6.

Ob upoštevanju člena 159 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s katerim mora Evropska komisija vsaka tri leta predložiti poročilo o ekonomski in socialni koheziji v Evropi;

| 7. | ob priznavanju osrednje vloge, ki so jo v preteklosti imela poročila o koheziji v razpravi o kohezijski politiki in njenem razvoju; |
| --- | --- |

7.

ob priznavanju osrednje vloge, ki so jo v preteklosti imela poročila o koheziji v razpravi o kohezijski politiki in njenem razvoju;

| 8. | vedoč, da četrto poročilo o ekonomski in socialni koheziji, ki ga je Evropska komisija predložila 30. maja 2007, predstavlja osrednji prispevek o aktualnem stanju kohezijske politike v Evropi in začetek razprave o prihodnji obliki regionalne politike; |
| --- | --- |

8.

vedoč, da četrto poročilo o ekonomski in socialni koheziji, ki ga je Evropska komisija predložila 30. maja 2007, predstavlja osrednji prispevek o aktualnem stanju kohezijske politike v Evropi in začetek razprave o prihodnji obliki regionalne politike;

| 9. | zavedajoč se dejstva, da bo v prihodnosti razprava o prihodnji obliki kohezijske politike tesno povezana s predložitvijo vprašalnika Evropske komisije septembra o prihodnji finančni reformi EU; |
| --- | --- |

9.

zavedajoč se dejstva, da bo v prihodnosti razprava o prihodnji obliki kohezijske politike tesno povezana s predložitvijo vprašalnika Evropske komisije septembra o prihodnji finančni reformi EU;

| 10. | ob spoznanju, da je še prezgodaj, da bi na podlagi sedanjih podatkov sklepali o kohezijski politiki po letu 2013, in da je treba v prihodnjih letih predvsem smiselno strukturirati razpravo v Odboru regij in z drugimi evropskimi institucijami, ustvariti skupne forume za sodelovanje in razpravo ter postopoma razvijati razpravo. |
| --- | --- |

10.

ob spoznanju, da je še prezgodaj, da bi na podlagi sedanjih podatkov sklepali o kohezijski politiki po letu 2013, in da je treba v prihodnjih letih predvsem smiselno strukturirati razpravo v Odboru regij in z drugimi evropskimi institucijami, ustvariti skupne forume za sodelovanje in razpravo ter postopoma razvijati razpravo.

Dodana vrednost kohezijske politike

ODBOR REGIJ

| 11. | podpira izjavo Evropske komisije, da se dodana vrednost evropske kohezijske politike ne kaže le v spodbujanju rasti in zaposlovanja v regijah, ki zaostajajo v razvoju, ampak se pozitivno odraža v mnogih dejavnikih načrtovanja programov, izvajanja, udeležbe lokalnih in regionalnih akterjev ter krepitvi upravnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

11.

podpira izjavo Evropske komisije, da se dodana vrednost evropske kohezijske politike ne kaže le v spodbujanju rasti in zaposlovanja v regijah, ki zaostajajo v razvoju, ampak se pozitivno odraža v mnogih dejavnikih načrtovanja programov, izvajanja, udeležbe lokalnih in regionalnih akterjev ter krepitvi upravnih zmogljivosti;

| 12. | meni, da je obsežno predstavljanje dodane vrednosti evropske kohezijske politike osrednja naloga, da bi tudi v prihodnosti zagotavljali ustrezno in učinkovito kohezijsko politiko na evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

meni, da je obsežno predstavljanje dodane vrednosti evropske kohezijske politike osrednja naloga, da bi tudi v prihodnosti zagotavljali ustrezno in učinkovito kohezijsko politiko na evropski ravni;

| 13. | obžaluje, da kohezijsko poročilo ni upoštevalo obsežnih analiz Odbora regij in Evropskega parlamenta o učinku vzvoda kohezijske politike. V teh mnenjih je bil prvič razvit okvir za ocenjevanje različnih razsežnosti dodane vrednosti evropske kohezijske politike in Odbor vidi v svojem predhodnem mnenju o učinku vzvoda evropske kohezijske politike ustrezen vsebinski okvir za enotno ocenjevanje evropske dodane vrednosti; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da kohezijsko poročilo ni upoštevalo obsežnih analiz Odbora regij in Evropskega parlamenta o učinku vzvoda kohezijske politike. V teh mnenjih je bil prvič razvit okvir za ocenjevanje različnih razsežnosti dodane vrednosti evropske kohezijske politike in Odbor vidi v svojem predhodnem mnenju o učinku vzvoda evropske kohezijske politike ustrezen vsebinski okvir za enotno ocenjevanje evropske dodane vrednosti;

| 14. | zato poziva evropske institucije, da se med nadaljnjo razpravo sporazumejo o skupnem pristopu za določanje evropske dodane vrednosti kohezijske politike. |
| --- | --- |

14.

zato poziva evropske institucije, da se med nadaljnjo razpravo sporazumejo o skupnem pristopu za določanje evropske dodane vrednosti kohezijske politike.

Ekonomski, socialni in ozemeljski položaj in trendi v državah članicah

ODBOR REGIJ

| 15. | meni, da je obsežna analiza ekonomskih, socialnih in ozemeljskih trendov v državah članicah parameter za ocenjevanje in prihodnje oblikovanje kohezijske politike. |
| --- | --- |

15.

meni, da je obsežna analiza ekonomskih, socialnih in ozemeljskih trendov v državah članicah parameter za ocenjevanje in prihodnje oblikovanje kohezijske politike.

Ekonomska kohezija

ODBOR REGIJ

| 16. | poudarja, da so nekdanje kohezijske države (Španija, Grčija, Portugalska in zlasti Irska) dosegle izjemen gospodarski razvoj. Tako je Irska s stalno visoko stopnjo rasti postala država članica, ki ima danes drugi najvišji BDP na prebivalca v EU; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so nekdanje kohezijske države (Španija, Grčija, Portugalska in zlasti Irska) dosegle izjemen gospodarski razvoj. Tako je Irska s stalno visoko stopnjo rasti postala država članica, ki ima danes drugi najvišji BDP na prebivalca v EU;

| 17. | poudarja hitrost, s katero so nekatere nove države članice EU nadoknadile zaostanek v razvoju. Tako se je BDP v treh baltskih državah v obdobju 1995-2005 podvojil; |
| --- | --- |

17.

poudarja hitrost, s katero so nekatere nove države članice EU nadoknadile zaostanek v razvoju. Tako se je BDP v treh baltskih državah v obdobju 1995-2005 podvojil;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da se je v obdobju 1995-2004 vrzel med 20 % najbogatejših regij in 20 % najrevnejših regij EU zmanjšala z razmerja 4,1 na 3,4. Toda Odbor regij opozarja, da regije, uvrščene v spodnji del lestvice blaginje, leta 1995 še niso bile članice EU in da se je omenjeno socialno-ekonomsko nesorazmerje znotraj EU s širitvijo bistveno povečalo; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da se je v obdobju 1995-2004 vrzel med 20 % najbogatejših regij in 20 % najrevnejših regij EU zmanjšala z razmerja 4,1 na 3,4. Toda Odbor regij opozarja, da regije, uvrščene v spodnji del lestvice blaginje, leta 1995 še niso bile članice EU in da se je omenjeno socialno-ekonomsko nesorazmerje znotraj EU s širitvijo bistveno povečalo;

| 19. | poudarja dejstvo, da je bila v obdobju 1995-2005 v skupno 5 regijah EU-15 gospodarska rast negativna, kljub temu, da je bil njihov BDP nad 75 %. V istem obdobju so vsa glavna mesta EU razen nemške prestolnice povečala svoj delež v nacionalnem BDP ali ga vsaj ohranila; |
| --- | --- |

19.

poudarja dejstvo, da je bila v obdobju 1995-2005 v skupno 5 regijah EU-15 gospodarska rast negativna, kljub temu, da je bil njihov BDP nad 75 %. V istem obdobju so vsa glavna mesta EU razen nemške prestolnice povečala svoj delež v nacionalnem BDP ali ga vsaj ohranila;

| 20. | opozarja na navedbe kohezijskega poročila, da bodo nove države članice kljub visokim stopnjam rasti potrebovale do 20 let prilagajanja, da bodo presegle prag 75 % povprečnega BDP Skupnosti. Toda ta časovni okvir je uresničljiv le ob ustrezno ugodnem gospodarskem razvoju; |
| --- | --- |

20.

opozarja na navedbe kohezijskega poročila, da bodo nove države članice kljub visokim stopnjam rasti potrebovale do 20 let prilagajanja, da bodo presegle prag 75 % povprečnega BDP Skupnosti. Toda ta časovni okvir je uresničljiv le ob ustrezno ugodnem gospodarskem razvoju;

| 21. | v zvezi s tem tako kot Komisija upa, da bo ob stabilni rasti v novih državah članicah 6 od 12 držav leta 2016 lahko doseglo prag 75 % povprečnega BDP na prebivalca v EU; |
| --- | --- |

21.

v zvezi s tem tako kot Komisija upa, da bo ob stabilni rasti v novih državah članicah 6 od 12 držav leta 2016 lahko doseglo prag 75 % povprečnega BDP na prebivalca v EU;

| 22. | se seznanja z ugotovitvijo kohezijskega poročila, da je kohezijske vrzeli mogoče pojasniti z razlikami v stopnjah produktivnosti in zaposlenosti na regionalni ravni, in opozarja, da je BDP na prebivalca še vedno izredno pomemben kot kazalnik kohezijskih vrzeli in splošen kazalnik blaginje; |
| --- | --- |

22.

se seznanja z ugotovitvijo kohezijskega poročila, da je kohezijske vrzeli mogoče pojasniti z razlikami v stopnjah produktivnosti in zaposlenosti na regionalni ravni, in opozarja, da je BDP na prebivalca še vedno izredno pomemben kot kazalnik kohezijskih vrzeli in splošen kazalnik blaginje;

| 23. | se z zaskrbljenostjo seznanja z ugotovitvijo kohezijskega poročila, da se je konvergenca med državami članicami v preteklih letih sicer povečala, hkrati pa so se povečale razlike v razvoju znotraj držav članic, in poziva k temu, da se v prihodnje preučujejo tudi morebitne razlike znotraj regij; |
| --- | --- |

23.

se z zaskrbljenostjo seznanja z ugotovitvijo kohezijskega poročila, da se je konvergenca med državami članicami v preteklih letih sicer povečala, hkrati pa so se povečale razlike v razvoju znotraj držav članic, in poziva k temu, da se v prihodnje preučujejo tudi morebitne razlike znotraj regij;

| 24. | poudarja navedbe o ključnih dejavnikih regionalne konkurenčnosti v kohezijskem poročilu, v skladu s katerimi so zlasti pomembni:






  — | zanesljiv makroekonomski okvir, |
| --- | --- | --- |

24.

poudarja navedbe o ključnih dejavnikih regionalne konkurenčnosti v kohezijskem poročilu, v skladu s katerimi so zlasti pomembni:

—

zanesljiv makroekonomski okvir,

| — | učinkovita in uspešna uprava, |
| --- | --- |

—

učinkovita in uspešna uprava,

| — | obstoječa fizična in druga infrastruktura na področju prometa, energetike, oskrbe in ravnanja z odpadki, IT itd. ter socialne storitve in |
| --- | --- |

—

obstoječa fizična in druga infrastruktura na področju prometa, energetike, oskrbe in ravnanja z odpadki, IT itd. ter socialne storitve in

| — | sposobnost za inovacije in dejavnosti na tem področju na regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

sposobnost za inovacije in dejavnosti na tem področju na regionalni ravni;

| — | varstvo okolja in življenjski pogoji; |
| --- | --- |

—

varstvo okolja in življenjski pogoji;

| 25. | glede izdatkov za raziskave in razvoj v regijah z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so izdatki za raziskave in razvoj v več kot 100 evropskih regijah nižji od 1 % BDP, medtem ko poročilo hkrati ugotavlja, da med sposobnostjo za inovacije in gospodarsko uspešnostjo ter razvojem obstaja neposredna povezava; |
| --- | --- |

25.

glede izdatkov za raziskave in razvoj v regijah z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so izdatki za raziskave in razvoj v več kot 100 evropskih regijah nižji od 1 % BDP, medtem ko poročilo hkrati ugotavlja, da med sposobnostjo za inovacije in gospodarsko uspešnostjo ter razvojem obstaja neposredna povezava;

| 26. | poudarja navedbe kohezijskega poročila, da bo konkurenčnost regij odvisna tudi od naložb v človeški kapital za trajno zagotavljanje kvalificirane delovne sile, in v zvezi s tem ugotavlja, da so razlike v stopnjah kvalifikacij med regijami veliko večje kot med državami članicami Evropske unije; |
| --- | --- |

26.

poudarja navedbe kohezijskega poročila, da bo konkurenčnost regij odvisna tudi od naložb v človeški kapital za trajno zagotavljanje kvalificirane delovne sile, in v zvezi s tem ugotavlja, da so razlike v stopnjah kvalifikacij med regijami veliko večje kot med državami članicami Evropske unije;

| 27. | meni, da je zlasti zaskrbljujoče, da je delež mladih, starih od 25 do 34 let, s terciarno izobrazbo v regijah, ki zaostajajo v razvoju, za 5 odstotnih točk nižji kot v drugih regijah; |
| --- | --- |

27.

meni, da je zlasti zaskrbljujoče, da je delež mladih, starih od 25 do 34 let, s terciarno izobrazbo v regijah, ki zaostajajo v razvoju, za 5 odstotnih točk nižji kot v drugih regijah;

| 28. | toda opozarja, da so si mnoge regije, ki zaostajajo v razvoju, močno prizadevale za zapolnitev teh vrzeli. Ta prizadevanja pa za regije pogosto niso učinkovita, ker po končani izobrazbi mnogi mladi zapustijo regije, ki zaostajajo v razvoju. Zato mora kohezijska politika v prihodnosti bolje upoštevati tudi prebivalstveno politiko in pomagati pri ustvarjanju privlačnih alternativ izseljevanju; |
| --- | --- |

28.

toda opozarja, da so si mnoge regije, ki zaostajajo v razvoju, močno prizadevale za zapolnitev teh vrzeli. Ta prizadevanja pa za regije pogosto niso učinkovita, ker po končani izobrazbi mnogi mladi zapustijo regije, ki zaostajajo v razvoju. Zato mora kohezijska politika v prihodnosti bolje upoštevati tudi prebivalstveno politiko in pomagati pri ustvarjanju privlačnih alternativ izseljevanju;

| 29. | v zvezi z vlogo, ki jo bo v prihodnje imela energetska politika v okviru kohezijske politike, opozarja, da države članice z visoko stopnjo blaginje porabijo najmanj energije na prebivalca. Tako bi višje cene energije zlasti prizadele najšibkejše države članice in regije EU; |
| --- | --- |

29.

v zvezi z vlogo, ki jo bo v prihodnje imela energetska politika v okviru kohezijske politike, opozarja, da države članice z visoko stopnjo blaginje porabijo najmanj energije na prebivalca. Tako bi višje cene energije zlasti prizadele najšibkejše države članice in regije EU;

| 30. | zato poudarja pomen spodbujanja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v okviru regionalne politike. |
| --- | --- |

30.

zato poudarja pomen spodbujanja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v okviru regionalne politike.

Socialna kohezija

ODBOR REGIJ

| 31. | je zaskrbljen zaradi ugotovitve kohezijskega poročila, da še nekaj časa ne bo dosežen cilj, opredeljen v okviru lizbonskega procesa, v skladu s katerim naj bi dosegli 70 % zaposlenost delovno sposobnega prebivalstva; |
| --- | --- |

31.

je zaskrbljen zaradi ugotovitve kohezijskega poročila, da še nekaj časa ne bo dosežen cilj, opredeljen v okviru lizbonskega procesa, v skladu s katerim naj bi dosegli 70 % zaposlenost delovno sposobnega prebivalstva;

| 32. | meni, da je boj proti brezposelnosti mladih pomembna naloga kohezijske politike in poudarja navedbe kohezijskega poročila, da je stopnja brezposelnosti mladih z 18,6 % dvakrat višja kot splošna stopnja brezposelnosti; |
| --- | --- |

32.

meni, da je boj proti brezposelnosti mladih pomembna naloga kohezijske politike in poudarja navedbe kohezijskega poročila, da je stopnja brezposelnosti mladih z 18,6 % dvakrat višja kot splošna stopnja brezposelnosti;

| 33. | poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da so se regionalne razlike v stopnji brezposelnosti v EU v preteklih letih zmanjšale, pri čemer se je razlika med 10 % najbogatejših in najrevnejših regij v obdobju 2000-2005 zmanjšala z 19 na 16 odstotnih točk; |
| --- | --- |

33.

poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da so se regionalne razlike v stopnji brezposelnosti v EU v preteklih letih zmanjšale, pri čemer se je razlika med 10 % najbogatejših in najrevnejših regij v obdobju 2000-2005 zmanjšala z 19 na 16 odstotnih točk;

| 34. | v dejstvu, da se je stopnja brezposelnosti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, v obdobju 2000-2005 zmanjšala s povprečno 13,4 % na 12,4 %, vidi dokaz uspešnosti kohezijske politike. Toda hkrati opozarja, da se je stopnja brezposelnosti v 17 regijah, ki zaostajajo v razvoju, povečala za več kot dve odstotni točki in da je bila povprečna stopnja brezposelnosti v bolj razvitih regijah v primerjalnem obdobju le 8 %, tako da razlika v povprečni stopnji brezposelnosti med obema skupinama regij znaša več kot 50 %. Boj proti brezposelnosti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, tako ostaja eden prednostnih ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

34.

v dejstvu, da se je stopnja brezposelnosti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, v obdobju 2000-2005 zmanjšala s povprečno 13,4 % na 12,4 %, vidi dokaz uspešnosti kohezijske politike. Toda hkrati opozarja, da se je stopnja brezposelnosti v 17 regijah, ki zaostajajo v razvoju, povečala za več kot dve odstotni točki in da je bila povprečna stopnja brezposelnosti v bolj razvitih regijah v primerjalnem obdobju le 8 %, tako da razlika v povprečni stopnji brezposelnosti med obema skupinama regij znaša več kot 50 %. Boj proti brezposelnosti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, tako ostaja eden prednostnih ciljev kohezijske politike;

| 35. | poudarja navedbe Komisije o posledicah demografskih sprememb za ekonomsko in socialno kohezijo, po katerih bo nižja rodnost dolgoročno močno omejila gospodarsko rast v Evropi. Do leta 2011 naj bi bile posledice relativno majhne, saj bo dotlej prebivalstvo, rojeno v letih z visoko rodnostjo, še gospodarsko aktivno, v obdobju 2012-2017 lahko zmanjšanje števila mladih zaposlenih izravna višja stopnja zaposlenosti, po letu 2017 pa bodo te možnosti izčrpane. Tu mora zlasti ukrepati prebivalstvena politika v državah članicah. Hkrati pa je treba pri prihodnji obliki kohezijske politike nameniti več pozornosti demografskim dejavnikom. Pri tem je treba tudi bolj upoštevati različne demografske trende v regijah, saj lahko nekatere regije bistveno prej občutijo učinke demografskih sprememb in so zato tam potrebni zgodnji ukrepi; |
| --- | --- |

35.

poudarja navedbe Komisije o posledicah demografskih sprememb za ekonomsko in socialno kohezijo, po katerih bo nižja rodnost dolgoročno močno omejila gospodarsko rast v Evropi. Do leta 2011 naj bi bile posledice relativno majhne, saj bo dotlej prebivalstvo, rojeno v letih z visoko rodnostjo, še gospodarsko aktivno, v obdobju 2012-2017 lahko zmanjšanje števila mladih zaposlenih izravna višja stopnja zaposlenosti, po letu 2017 pa bodo te možnosti izčrpane. Tu mora zlasti ukrepati prebivalstvena politika v državah članicah. Hkrati pa je treba pri prihodnji obliki kohezijske politike nameniti več pozornosti demografskim dejavnikom. Pri tem je treba tudi bolj upoštevati različne demografske trende v regijah, saj lahko nekatere regije bistveno prej občutijo učinke demografskih sprememb in so zato tam potrebni zgodnji ukrepi;

| 36. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je poleg splošnega trenda nizke rodnosti skupaj 77 območij na ravni NUTS 2 v Evropi v obdobju 2000-2004 beležilo tudi ponekod občutno izseljevanje (predvsem mladih). Kombinacija obeh učinkov bo še bolj omejila njihove možnosti gospodarskega in socialnega razvoja; |
| --- | --- |

36.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je poleg splošnega trenda nizke rodnosti skupaj 77 območij na ravni NUTS 2 v Evropi v obdobju 2000-2004 beležilo tudi ponekod občutno izseljevanje (predvsem mladih). Kombinacija obeh učinkov bo še bolj omejila njihove možnosti gospodarskega in socialnega razvoja;

| 37. | opozarja, da je v mnogih velikih mestih trend relativnega upada števila prebivalcev povezan s povečanjem števila prebivalstva v predmestju. Hkrati se povečujejo razlike znotraj mest na področju zaposlenosti ali tudi v deležu migrantov v celotnem prebivalstvu, kar predstavlja velik izziv za prizadevanja mest na področju vključevanja; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da je v mnogih velikih mestih trend relativnega upada števila prebivalcev povezan s povečanjem števila prebivalstva v predmestju. Hkrati se povečujejo razlike znotraj mest na področju zaposlenosti ali tudi v deležu migrantov v celotnem prebivalstvu, kar predstavlja velik izziv za prizadevanja mest na področju vključevanja;

| 38. | ugotavlja, da so analize o revščini in koheziji v kohezijskem poročilu zaradi različnih referenčnih obdobij in manjkajočih primerjav z ugotovitvami prejšnjih poročil nekoliko opisne in brez jasnega vrednotenja dejavnikov kohezijske politike, in poziva Komisijo, da v naslednjem vmesnem poročilu o ekonomski in socialni koheziji nameni tem dejavnikom več pozornosti. |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so analize o revščini in koheziji v kohezijskem poročilu zaradi različnih referenčnih obdobij in manjkajočih primerjav z ugotovitvami prejšnjih poročil nekoliko opisne in brez jasnega vrednotenja dejavnikov kohezijske politike, in poziva Komisijo, da v naslednjem vmesnem poročilu o ekonomski in socialni koheziji nameni tem dejavnikom več pozornosti.

Ozemeljska kohezija

ODBOR REGIJ

| 39. | opozarja na ugotovitev kohezijskega poročila, da je vzrok za večje razlike v razvoju v državah članicah zlasti rast velemestnih regij, in podpira ugotovitev Komisije, da države članice za nadaljnji razvoj regionalne politike potrebujejo politični pristop, ki je močneje usmerjen na izravnavo in spodbujanje rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

39.

opozarja na ugotovitev kohezijskega poročila, da je vzrok za večje razlike v razvoju v državah članicah zlasti rast velemestnih regij, in podpira ugotovitev Komisije, da države članice za nadaljnji razvoj regionalne politike potrebujejo politični pristop, ki je močneje usmerjen na izravnavo in spodbujanje rasti in zaposlovanja;

| 40. | zato pozdravlja dejstvo, da je v kohezijsko poročilo prvič vključen tudi evropski pregled srednje velikih mest, in opozarja na mnogovrstne medsebojne povezave med mestom in predmestjem, npr. glede tokov dnevnih migrantov; |
| --- | --- |

40.

zato pozdravlja dejstvo, da je v kohezijsko poročilo prvič vključen tudi evropski pregled srednje velikih mest, in opozarja na mnogovrstne medsebojne povezave med mestom in predmestjem, npr. glede tokov dnevnih migrantov;

| 41. | opozarja, da mnoga območja na skrajnem obrobju EU še vedno zaostajajo v razvoju, in se seznanja z zelo različnimi in pomembnimi izzivi gorskih in redko poseljenih območij ter otokov, ki so opredeljeni v kohezijskem poročilu, glede zagotovitve osnovne infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da mnoga območja na skrajnem obrobju EU še vedno zaostajajo v razvoju, in se seznanja z zelo različnimi in pomembnimi izzivi gorskih in redko poseljenih območij ter otokov, ki so opredeljeni v kohezijskem poročilu, glede zagotovitve osnovne infrastrukture in storitev;

| 42. | poudarja potrebo mnogih podeželskih območij po tem, da zaustavijo izseljevanje ali da le-to postane znosno za regijo. Pri tem se ne sme podcenjevati ogromnih strukturnih sprememb, s katerimi se bodo soočale nove države članice zaradi visoke stopnje zaposlenosti v kmetijstvu. Obstaja bojazen, da se bodo ti trendi izseljevanja v mnogih podeželskih območjih EU nadaljevali tudi v prihodnosti. Evropski sklad za razvoj podeželja mora imeti zato pri soočanju s temi izzivi pomembno vlogo; |
| --- | --- |

42.

poudarja potrebo mnogih podeželskih območij po tem, da zaustavijo izseljevanje ali da le-to postane znosno za regijo. Pri tem se ne sme podcenjevati ogromnih strukturnih sprememb, s katerimi se bodo soočale nove države članice zaradi visoke stopnje zaposlenosti v kmetijstvu. Obstaja bojazen, da se bodo ti trendi izseljevanja v mnogih podeželskih območjih EU nadaljevali tudi v prihodnosti. Evropski sklad za razvoj podeželja mora imeti zato pri soočanju s temi izzivi pomembno vlogo;

| 43. | opozarja na povezavo med mestnimi in podeželskimi območji in poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da so za celosten razvoj teh območij potrebni usklajeni pristopi uporabe zemljišč in strateško upravljanje prostora. Nedvomno imajo mesta vlogo razvojnih polov za podeželska območja; |
| --- | --- |

43.

opozarja na povezavo med mestnimi in podeželskimi območji in poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da so za celosten razvoj teh območij potrebni usklajeni pristopi uporabe zemljišč in strateško upravljanje prostora. Nedvomno imajo mesta vlogo razvojnih polov za podeželska območja;

| 44. | obžaluje, da kohezijsko poročilo ne upošteva dela Sveta in Odbora regij v zvezi s teritorialno agendo in Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih, ter zlasti opozarja na sklepe nemškega predsedstva Sveta EU na neformalnem ministrskem srečanju o urbanem razvoju in teritorialni koheziji 24. in 25. maja 2007 v Leipzigu; |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da kohezijsko poročilo ne upošteva dela Sveta in Odbora regij v zvezi s teritorialno agendo in Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih, ter zlasti opozarja na sklepe nemškega predsedstva Sveta EU na neformalnem ministrskem srečanju o urbanem razvoju in teritorialni koheziji 24. in 25. maja 2007 v Leipzigu;

| 45. | poziva Evropsko komisijo, naj Odbor regij čim prej vključi v pripravo poročil, predvidenih v sklepih iz Leipziga (strateško poročilo do 1. aprila 2010 z analizo o tem, kako upoštevanje mestne in teritorialne razsežnosti v programih strukturnih skladov pozitivno vpliva na celosten razvoj mest in ozemeljsko kohezijo; poročilo do leta 2008 o ozemeljski koheziji kot prispevek k razpravi o vzpostavitvi sinergij med prednostnimi nalogami teritorialne agende in Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih); |
| --- | --- |

45.

poziva Evropsko komisijo, naj Odbor regij čim prej vključi v pripravo poročil, predvidenih v sklepih iz Leipziga (strateško poročilo do 1. aprila 2010 z analizo o tem, kako upoštevanje mestne in teritorialne razsežnosti v programih strukturnih skladov pozitivno vpliva na celosten razvoj mest in ozemeljsko kohezijo; poročilo do leta 2008 o ozemeljski koheziji kot prispevek k razpravi o vzpostavitvi sinergij med prednostnimi nalogami teritorialne agende in Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih);

| 46. | podpira tako razpravo, ki trenutno poteka v Evropskem parlamentu, o vsebinskem oblikovanju ozemeljske kohezije in ustreznih kazalnikov kot tudi zaprosilo Sveta slovenskemu predsedstvu, naj vključi teritorialno agendo in Leipziško listino v priprave na spomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2008. |
| --- | --- |

46.

podpira tako razpravo, ki trenutno poteka v Evropskem parlamentu, o vsebinskem oblikovanju ozemeljske kohezije in ustreznih kazalnikov kot tudi zaprosilo Sveta slovenskemu predsedstvu, naj vključi teritorialno agendo in Leipziško listino v priprave na spomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2008.

Učinki kohezijske politike

ODBOR REGIJ

| 47. | opozarja na navedbe kohezijskega poročila, da so bila sredstva iz strukturnih skladov v obdobju 2000-2006 namenjena predvsem za infrastrukturo, produktivne naložbe in naložbe v človeški kapital, sredstva iz Kohezijskega sklada pa v enaki meri za okoljske ukrepe in prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

47.

opozarja na navedbe kohezijskega poročila, da so bila sredstva iz strukturnih skladov v obdobju 2000-2006 namenjena predvsem za infrastrukturo, produktivne naložbe in naložbe v človeški kapital, sredstva iz Kohezijskega sklada pa v enaki meri za okoljske ukrepe in prometno infrastrukturo;

| 48. | poudarja izračune kohezijskega poročila na podlagi modela HERMIN, ki kažejo, da je bil absolutni BDP v večini novih držav članic v programskem obdobju do 2,8 % višji in da je bilo ustvarjenih približno 570 000 delovnih mest več, kot bi jih bilo ustvarjenih brez kohezijske politike. Do leta 2015 se ob upoštevanju programskega obdobja 2007-2013 pričakuje do 9,3 % višji BDP, ustvarjenih pa naj bi bilo 2 milijona novih delovnih mest. Odbor meni, da je to dobra podlaga za ocenjevanje učinkov kohezijske politike; |
| --- | --- |

48.

poudarja izračune kohezijskega poročila na podlagi modela HERMIN, ki kažejo, da je bil absolutni BDP v večini novih držav članic v programskem obdobju do 2,8 % višji in da je bilo ustvarjenih približno 570 000 delovnih mest več, kot bi jih bilo ustvarjenih brez kohezijske politike. Do leta 2015 se ob upoštevanju programskega obdobja 2007-2013 pričakuje do 9,3 % višji BDP, ustvarjenih pa naj bi bilo 2 milijona novih delovnih mest. Odbor meni, da je to dobra podlaga za ocenjevanje učinkov kohezijske politike;

| 49. | opozarja na izračune modela EcoMod, ki kažejo, da bo do leta 2020 BDP Slovaške, Litve, Latvije in Bolgarije za 15 % višji kot danes; |
| --- | --- |

49.

opozarja na izračune modela EcoMod, ki kažejo, da bo do leta 2020 BDP Slovaške, Litve, Latvije in Bolgarije za 15 % višji kot danes;

| 50. | poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da je bilo v območjih Cilja 2 v Franciji, Nemčiji, na Nizozemskem, v Španiji, na Švedskem in v Veliki Britaniji v programskem obdobju 2000-2006 ustvarjenih skupaj 450 000 novih delovnih mest; |
| --- | --- |

50.

poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da je bilo v območjih Cilja 2 v Franciji, Nemčiji, na Nizozemskem, v Španiji, na Švedskem in v Veliki Britaniji v programskem obdobju 2000-2006 ustvarjenih skupaj 450 000 novih delovnih mest;

| 51. | pozitivno ocenjuje ugotovitve kohezijskega poročila, da je na tematskih ciljnih področjih kohezijske politike prišlo do bistvenega napredka. Tako se je na primer na področju prometne infrastrukture gostota avtocestnega omrežja v Španiji in na Portugalskem v obdobju 1995-2004 povečala za skoraj 48 % oz. 200 %; |
| --- | --- |

51.

pozitivno ocenjuje ugotovitve kohezijskega poročila, da je na tematskih ciljnih področjih kohezijske politike prišlo do bistvenega napredka. Tako se je na primer na področju prometne infrastrukture gostota avtocestnega omrežja v Španiji in na Portugalskem v obdobju 1995-2004 povečala za skoraj 48 % oz. 200 %;

| 52. | poudarja dejstvo, da je Kohezijski sklad v državah prejemnicah vodil do povečanja javnih izdatkov na področju okoljske infrastrukture v obdobju 1993-2002 za 37 %; |
| --- | --- |

52.

poudarja dejstvo, da je Kohezijski sklad v državah prejemnicah vodil do povečanja javnih izdatkov na področju okoljske infrastrukture v obdobju 1993-2002 za 37 %;

| 53. | zato se strinja z oceno kohezijskega poročila, da bodo tudi v prihodnosti izdatki za izgradnjo okoljske infrastrukture (zlasti za oskrbo in ravnanje z odpadki) v novih državah članicah posebej pomembni; |
| --- | --- |

53.

zato se strinja z oceno kohezijskega poročila, da bodo tudi v prihodnosti izdatki za izgradnjo okoljske infrastrukture (zlasti za oskrbo in ravnanje z odpadki) v novih državah članicah posebej pomembni;

| 54. | poudarja posebno vlogo kohezijske politike za podporo raziskav in razvoja v regijah. Strukturni skladi so v teh državah prispevali k izdatkom na področju raziskav in razvoja v višini med 5 % v Španiji in 18 % v Litvi; |
| --- | --- |

54.

poudarja posebno vlogo kohezijske politike za podporo raziskav in razvoja v regijah. Strukturni skladi so v teh državah prispevali k izdatkom na področju raziskav in razvoja v višini med 5 % v Španiji in 18 % v Litvi;

| 55. | meni, da so navedbe poročila o posebnih učinkih kohezijske politike na mala in srednje velika podjetja nezadostne, in poziva Komisijo, naj v naslednjem vmesnem poročilu natančneje obravnava učinke strukturne politike na MSP; |
| --- | --- |

55.

meni, da so navedbe poročila o posebnih učinkih kohezijske politike na mala in srednje velika podjetja nezadostne, in poziva Komisijo, naj v naslednjem vmesnem poročilu natančneje obravnava učinke strukturne politike na MSP;

| 56. | poudarja vlogo kohezijske politike pri razvoju človeških virov. V preteklem programskem obdobju je bilo porabljenih približno 69 milijard EUR za izboljšanje dostopa žensk na trg dela (6 %), podporo za prilagodljivost delovne sile (22 %), ukrepe za vseživljenjsko učenje (23 %), enakopravnost in socialno vključevanje (18 %) in aktivne politike trga dela (30 %). Kohezijsko poročilo ugotavlja, da se je s tem delovna produktivnost povečala za 5 %; |
| --- | --- |

56.

poudarja vlogo kohezijske politike pri razvoju človeških virov. V preteklem programskem obdobju je bilo porabljenih približno 69 milijard EUR za izboljšanje dostopa žensk na trg dela (6 %), podporo za prilagodljivost delovne sile (22 %), ukrepe za vseživljenjsko učenje (23 %), enakopravnost in socialno vključevanje (18 %) in aktivne politike trga dela (30 %). Kohezijsko poročilo ugotavlja, da se je s tem delovna produktivnost povečala za 5 %;

| 57. | načeloma pozitivno ocenjuje ukrepe za podeželje, katerim je bilo v preteklem programskem obdobju v okviru Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada – Usmerjevalni oddelek – namenjenih 14 milijard EUR. Hkrati opozarja, da bo v prihodnosti treba bolje usklajevati instrumente regionalne in kmetijske politike za podeželje, zlasti tudi zaradi doseganja lizbonskih ciljev. To je tudi eden največjih izzivov sedanjega programskega obdobja, ker instrument za podeželje ni več del regionalne politike; |
| --- | --- |

57.

načeloma pozitivno ocenjuje ukrepe za podeželje, katerim je bilo v preteklem programskem obdobju v okviru Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada – Usmerjevalni oddelek – namenjenih 14 milijard EUR. Hkrati opozarja, da bo v prihodnosti treba bolje usklajevati instrumente regionalne in kmetijske politike za podeželje, zlasti tudi zaradi doseganja lizbonskih ciljev. To je tudi eden največjih izzivov sedanjega programskega obdobja, ker instrument za podeželje ni več del regionalne politike;

| 58. | poudarja pozitivno vlogo programa INTERREG, v okviru katerega je bilo v programskem obdobju 2000-2006 skupaj 5,8 milijard EUR namenjenih za čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje. Ti programi so zlasti pomembni za sodelovanje na mejah in pri evropski izmenjavi izkušenj, saj aktivno prispevajo h konvergenci evropskih regij; |
| --- | --- |

58.

poudarja pozitivno vlogo programa INTERREG, v okviru katerega je bilo v programskem obdobju 2000-2006 skupaj 5,8 milijard EUR namenjenih za čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje. Ti programi so zlasti pomembni za sodelovanje na mejah in pri evropski izmenjavi izkušenj, saj aktivno prispevajo h konvergenci evropskih regij;

| 59. | pozitivno ocenjuje tudi ukrepe pobude URBAN II, v okviru katere je v preteklem programskem obdobju 70 mest in 2,2 milijona prebivalcev prejelo podporo za soočanje s socialnimi in gospodarskimi izzivi na urbanih območjih. Hkrati je potrebno nadaljnje ukrepanje za povečanje učinkovitosti ukrepov mestne politike v okviru kohezijske politike za spodbujanje rasti in zaposlovanja z operativnimi programi; |
| --- | --- |

59.

pozitivno ocenjuje tudi ukrepe pobude URBAN II, v okviru katere je v preteklem programskem obdobju 70 mest in 2,2 milijona prebivalcev prejelo podporo za soočanje s socialnimi in gospodarskimi izzivi na urbanih območjih. Hkrati je potrebno nadaljnje ukrepanje za povečanje učinkovitosti ukrepov mestne politike v okviru kohezijske politike za spodbujanje rasti in zaposlovanja z operativnimi programi;

| 60. | poudarja tudi vlogo pobude EQUAL, v okviru katere je bilo v preteklih 7 letih s financiranjem v višini 3,27 milijard EUR izvedenih približno 3 000 projektov v državah članicah za spodbujanje izmenjave izkušenj pri izvajanju evropske strategije zaposlovanja; |
| --- | --- |

60.

poudarja tudi vlogo pobude EQUAL, v okviru katere je bilo v preteklih 7 letih s financiranjem v višini 3,27 milijard EUR izvedenih približno 3 000 projektov v državah članicah za spodbujanje izmenjave izkušenj pri izvajanju evropske strategije zaposlovanja;

| 61. | ceni tudi delo Evropske investicijske banke, ki je v programskem obdobju 2000-2006 namenila približno 71 % sredstev za projekte na področju regionalne politike; |
| --- | --- |

61.

ceni tudi delo Evropske investicijske banke, ki je v programskem obdobju 2000-2006 namenila približno 71 % sredstev za projekte na področju regionalne politike;

| 62. | opozarja, da bo mogoče skupne učinke programskega obdobja 2000-2006 izmeriti šele leta 2008, ko bodo izplačana vsa sredstva iz tega obdobja, zato Komisijo poziva, naj bo ocena programskega obdobja 2000-2006 v središču naslednjega kohezijskega poročila. |
| --- | --- |

62.

opozarja, da bo mogoče skupne učinke programskega obdobja 2000-2006 izmeriti šele leta 2008, ko bodo izplačana vsa sredstva iz tega obdobja, zato Komisijo poziva, naj bo ocena programskega obdobja 2000-2006 v središču naslednjega kohezijskega poročila.

Vpliv nacionalnih politik na ekonomsko in socialno kohezijo

ODBOR REGIJ

| 63. | ugotavlja, da prizadevanja držav članic na področju ekonomske in socialne kohezije potekajo v okviru splošne konsolidacije proračuna in nacionalnih prizadevanj za reforme za uresničevanje prenovljene lizbonske strategije; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da prizadevanja držav članic na področju ekonomske in socialne kohezije potekajo v okviru splošne konsolidacije proračuna in nacionalnih prizadevanj za reforme za uresničevanje prenovljene lizbonske strategije;

| 64. | ob upoštevanju tega ugotavlja, da so se javne naložbe v mnogih državah članicah z izjemo kohezijskih držav zmanjšale z 2,9 % BDP leta 1993 na 2,4 % BDP leta 2005. V državah članicah, ki so se pridružile EU leta 2004, pa so izdatki za javne naložbe strmo narasli in sedaj znašajo približno 50 % več kot v ostalih državah članicah; |
| --- | --- |

64.

ob upoštevanju tega ugotavlja, da so se javne naložbe v mnogih državah članicah z izjemo kohezijskih držav zmanjšale z 2,9 % BDP leta 1993 na 2,4 % BDP leta 2005. V državah članicah, ki so se pridružile EU leta 2004, pa so izdatki za javne naložbe strmo narasli in sedaj znašajo približno 50 % več kot v ostalih državah članicah;

| 65. | ugotavlja, da so nove države članice hkrati s povečanjem izdatkov izvedle konsolidacijske ukrepe; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da so nove države članice hkrati s povečanjem izdatkov izvedle konsolidacijske ukrepe;

| 66. | poudarja splošen trend, da so se kljub težkemu položaju javnih proračunov zaradi prestrukturiranja sredstva za ukrepe na področju ekonomske in socialne kohezije v obliki naložb v podjetja le nekoliko zmanjšala oz. so se celo povečala; |
| --- | --- |

66.

poudarja splošen trend, da so se kljub težkemu položaju javnih proračunov zaradi prestrukturiranja sredstva za ukrepe na področju ekonomske in socialne kohezije v obliki naložb v podjetja le nekoliko zmanjšala oz. so se celo povečala;

| 67. | obžaluje, da analiza javnih proračunov ne upošteva dovolj specifičnega položaja v posameznih državah, na primer potrebo po konsolidaciji javnih izdatkov po združitvi Nemčije; |
| --- | --- |

67.

obžaluje, da analiza javnih proračunov ne upošteva dovolj specifičnega položaja v posameznih državah, na primer potrebo po konsolidaciji javnih izdatkov po združitvi Nemčije;

| 68. | pozdravlja splošen trend v mnogih državah članicah, da se lokalne in regionalne skupnosti bolj upošteva kot akterje na področju javnih naložb, zlasti – kot ugotavlja kohezijsko poročilo – na Danskem, v Španiji, Italiji, na Portugalskem, v Veliki Britaniji in na Finskem, kjer se je delež naložb lokalnih in regionalnih skupnosti pri javnih naložbah v obdobju 1995-2004 povečal za do 10 %; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja splošen trend v mnogih državah članicah, da se lokalne in regionalne skupnosti bolj upošteva kot akterje na področju javnih naložb, zlasti – kot ugotavlja kohezijsko poročilo – na Danskem, v Španiji, Italiji, na Portugalskem, v Veliki Britaniji in na Finskem, kjer se je delež naložb lokalnih in regionalnih skupnosti pri javnih naložbah v obdobju 1995-2004 povečal za do 10 %;

| 69. | ugotavlja, da je delež izdatkov lokalnih in regionalnih skupnosti za javne naložbe v novih državah članicah z izjemo Poljske, Češke in Latvije močno pod 50 % izdatkov za javne naložbe; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da je delež izdatkov lokalnih in regionalnih skupnosti za javne naložbe v novih državah članicah z izjemo Poljske, Češke in Latvije močno pod 50 % izdatkov za javne naložbe;

| 70. | poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da obstaja povezava med stopnjo črpanja sredstev in kakovostjo naložbenih projektov na eni strani in stopnjo decentralizacije na drugi, če na decentralizirani ravni deluje učinkovita uprava; |
| --- | --- |

70.

poudarja ugotovitev kohezijskega poročila, da obstaja povezava med stopnjo črpanja sredstev in kakovostjo naložbenih projektov na eni strani in stopnjo decentralizacije na drugi, če na decentralizirani ravni deluje učinkovita uprava;

| 71. | se z zadovoljstvom seznanja z navedbami kohezijskega poročila o povezavi med visokimi stopnjami prenosov iz strukturnih skladov in razvojem gospodarske stabilnosti v novih državah članicah. Tako so nove države članice lahko dosegle visoko stopnjo rasti s konsolidacijo javnih financ. S tem so izrazito jasni učinki kombinacije evropskih politik za stabilnost financ v zvezi z eurom in ukrepov strukturnih skladov za podporo rasti in kohezije. Ta kombinacija je tudi omogočila, da so se menjalni tečaji v razmerju do eura v preteklih letih gibali relativno stabilno. |
| --- | --- |

71.

se z zadovoljstvom seznanja z navedbami kohezijskega poročila o povezavi med visokimi stopnjami prenosov iz strukturnih skladov in razvojem gospodarske stabilnosti v novih državah članicah. Tako so nove države članice lahko dosegle visoko stopnjo rasti s konsolidacijo javnih financ. S tem so izrazito jasni učinki kombinacije evropskih politik za stabilnost financ v zvezi z eurom in ukrepov strukturnih skladov za podporo rasti in kohezije. Ta kombinacija je tudi omogočila, da so se menjalni tečaji v razmerju do eura v preteklih letih gibali relativno stabilno.

Učinki politik Skupnosti na ekonomsko in socialno kohezijo

ODBOR REGIJ

| 72. | v zvezi z evropsko politiko na področju raziskav in inovacij poudarja, da so programi prednostno usmerjeni v spodbujanje mednarodne konkurenčnosti Evrope. V ta namen se dodeljujejo za to predvidena sredstva na vseevropskih razpisih; |
| --- | --- |

72.

v zvezi z evropsko politiko na področju raziskav in inovacij poudarja, da so programi prednostno usmerjeni v spodbujanje mednarodne konkurenčnosti Evrope. V ta namen se dodeljujejo za to predvidena sredstva na vseevropskih razpisih;

| 73. | ugotavlja, da le 18 % institucij, ki so sodelovale v 6. okvirnem programu za raziskave, prihaja iz regij, ki zaostajajo v razvoju, in podpira mnenje kohezijskega poročila, da evropsko financiranje raziskav in kohezijska politika sledita komplementarnim ciljem za izboljšanje raziskav in razvoja v Evropi, ter hkrati pozdravlja, da v okviru 7. programa za raziskave pobude, kot je KnowReg2, krepijo regionalno razsežnost pri financiranju evropskih raziskav; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da le 18 % institucij, ki so sodelovale v 6. okvirnem programu za raziskave, prihaja iz regij, ki zaostajajo v razvoju, in podpira mnenje kohezijskega poročila, da evropsko financiranje raziskav in kohezijska politika sledita komplementarnim ciljem za izboljšanje raziskav in razvoja v Evropi, ter hkrati pozdravlja, da v okviru 7. programa za raziskave pobude, kot je KnowReg2, krepijo regionalno razsežnost pri financiranju evropskih raziskav;

| 74. | v zvezi z Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije (CIP) poudarja, da ta program lahko smiselno dopolnjuje ukrepe kohezijske politike, na primer s podporo MSP ali obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

74.

v zvezi z Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije (CIP) poudarja, da ta program lahko smiselno dopolnjuje ukrepe kohezijske politike, na primer s podporo MSP ali obnovljivih virov energije;

| 75. | v zvezi z evropsko politiko konkurence poudarja navedbe kohezijskega poročila, da so se državne pomoči za regije, ki zaostajajo v razvoju, v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, zmanjšale z 19 milijard EUR leta 2003 na 11 milijard EUR leta 2005; |
| --- | --- |

75.

v zvezi z evropsko politiko konkurence poudarja navedbe kohezijskega poročila, da so se državne pomoči za regije, ki zaostajajo v razvoju, v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, zmanjšale z 19 milijard EUR leta 2003 na 11 milijard EUR leta 2005;

| 76. | opozarja, da so se hkrati z zmanjšanjem pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES državne pomoči v kohezijskih državah vedno bolj usmerjale v uresničevanje lizbonskih in göteborških ciljev (okolje, regionalna pomoč, MSP, zaposlovanje, izobraževanje in raziskave). Več kot polovica držav članic je pomoč osredotočila na te horizontalne cilje; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da so se hkrati z zmanjšanjem pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES državne pomoči v kohezijskih državah vedno bolj usmerjale v uresničevanje lizbonskih in göteborških ciljev (okolje, regionalna pomoč, MSP, zaposlovanje, izobraževanje in raziskave). Več kot polovica držav članic je pomoč osredotočila na te horizontalne cilje;

| 77. | ugotavlja, da kljub širitvi Evropske unije v novem programskem obdobju le 34 % prebivalstva živi na območjih, ki zaostajajo v razvoju, kot so opredeljena v členu 87(3)(a) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

77.

ugotavlja, da kljub širitvi Evropske unije v novem programskem obdobju le 34 % prebivalstva živi na območjih, ki zaostajajo v razvoju, kot so opredeljena v členu 87(3)(a) Pogodbe ES;

| 78. | se seznanja z navedbami kohezijskega poročila, da tržna ureditev skupne kmetijske politike daje prednost zlasti močnejšim regijam z večjimi proizvodnimi enotami, in zato poudarja, da je treba instrumente za razvoj podeželja v sedanjem programskem obdobju uporabljati tudi v konvergenčnih regijah, ter pozdravlja možnost dodatnega povečanja sredstev za razvoj podeželja v sedanjem programskem obdobju z modulacijo; |
| --- | --- |

78.

se seznanja z navedbami kohezijskega poročila, da tržna ureditev skupne kmetijske politike daje prednost zlasti močnejšim regijam z večjimi proizvodnimi enotami, in zato poudarja, da je treba instrumente za razvoj podeželja v sedanjem programskem obdobju uporabljati tudi v konvergenčnih regijah, ter pozdravlja možnost dodatnega povečanja sredstev za razvoj podeželja v sedanjem programskem obdobju z modulacijo;

| 79. | opozarja na izziv, zlasti v državah z visokim deležem zaposlenosti v kmetijstvu, ki bodo v naslednjih nekaj letih morale preiti na konkurenčno kmetijstvo in hkrati diverzificirati gospodarske dejavnosti na podeželju; |
| --- | --- |

79.

opozarja na izziv, zlasti v državah z visokim deležem zaposlenosti v kmetijstvu, ki bodo v naslednjih nekaj letih morale preiti na konkurenčno kmetijstvo in hkrati diverzificirati gospodarske dejavnosti na podeželju;

| 80. | poudarja navedbe kohezijskega poročila, da je imela z vidika proračuna EU kohezijska politika osrednjo vlogo pri izgradnji Evropske unije, da bi vsakemu državljanu Unije zagotovila enakopravno udeležbo na enotnem evropskem trgu; |
| --- | --- |

80.

poudarja navedbe kohezijskega poročila, da je imela z vidika proračuna EU kohezijska politika osrednjo vlogo pri izgradnji Evropske unije, da bi vsakemu državljanu Unije zagotovila enakopravno udeležbo na enotnem evropskem trgu;

| 81. | v zvezi z evropsko proračunsko politiko ugotavlja, da kohezijska politika sedaj predstavlja približno tretjino izdatkov EU, leta 2013 pa bo dosegla približno 54,2 milijard EUR, in opozarja, da se bo relativni delež kohezijske politike, merjen v BDP Unije, v letu 2013 zmanjšal na približno 0,35 % v primerjavi s skoraj 0,4 % v letu 2004; |
| --- | --- |

81.

v zvezi z evropsko proračunsko politiko ugotavlja, da kohezijska politika sedaj predstavlja približno tretjino izdatkov EU, leta 2013 pa bo dosegla približno 54,2 milijard EUR, in opozarja, da se bo relativni delež kohezijske politike, merjen v BDP Unije, v letu 2013 zmanjšal na približno 0,35 % v primerjavi s skoraj 0,4 % v letu 2004;

| 82. | poudarja, da bo zaradi širitve EU ob koncu sedanjega programskega obdobja približno 85 % kohezijskih sredstev namenjenih regijam, ki zaostajajo v razvoju, v primerjavi s 56 % leta 1989. Nove države članice bodo predvidoma prejele 52 % vseh kohezijskih sredstev, čeprav predstavljajo le 21 % prebivalstva; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da bo zaradi širitve EU ob koncu sedanjega programskega obdobja približno 85 % kohezijskih sredstev namenjenih regijam, ki zaostajajo v razvoju, v primerjavi s 56 % leta 1989. Nove države članice bodo predvidoma prejele 52 % vseh kohezijskih sredstev, čeprav predstavljajo le 21 % prebivalstva;

| 83. | obžaluje, da v tem poglavju kohezijskega poročila še ni predložen obsežen koncept krepitve medsebojnih vplivov kohezijske politike in ostalih politik Skupnosti, ter poziva Komisijo, da ob upoštevanju pričakovane reforme finančnega sistema EU to stori v enem naslednjih vmesnih poročil; |
| --- | --- |

83.

obžaluje, da v tem poglavju kohezijskega poročila še ni predložen obsežen koncept krepitve medsebojnih vplivov kohezijske politike in ostalih politik Skupnosti, ter poziva Komisijo, da ob upoštevanju pričakovane reforme finančnega sistema EU to stori v enem naslednjih vmesnih poročil;

| 84. | poudarja potrebo po dialogu med vsemi akterji, v katerem bodo proučili in upoštevali morebitne učinke evropske zakonodaje na trajnostni mestni in regionalni razvoj ter izboljšali usklajevanje politik in pobud EU, ki se nanašajo na lokalne in regionalne oblasti, v okviru obstoječih postopkov (na primer ocena vplivov), in poziva Evropsko komisijo k čimprejšnji vključitvi Odbora v te procese. |
| --- | --- |

84.

poudarja potrebo po dialogu med vsemi akterji, v katerem bodo proučili in upoštevali morebitne učinke evropske zakonodaje na trajnostni mestni in regionalni razvoj ter izboljšali usklajevanje politik in pobud EU, ki se nanašajo na lokalne in regionalne oblasti, v okviru obstoječih postopkov (na primer ocena vplivov), in poziva Evropsko komisijo k čimprejšnji vključitvi Odbora v te procese.

Reforma kohezijske politike 2007-2013

ODBOR REGIJ

| 85. | se seznanja z navedbami kohezijskega poročila, da je namen reforme kohezijske politike v obdobju 2007-2013 ohraniti preizkušena načela glede programiranja, partnerstva, sofinanciranja in vrednotenja ter uvesti novosti, kot so močnejši strateški pristop, nadaljnja decentralizacija, boljši učinek in nenazadnje tudi manj birokracije; |
| --- | --- |

85.

se seznanja z navedbami kohezijskega poročila, da je namen reforme kohezijske politike v obdobju 2007-2013 ohraniti preizkušena načela glede programiranja, partnerstva, sofinanciranja in vrednotenja ter uvesti novosti, kot so močnejši strateški pristop, nadaljnja decentralizacija, boljši učinek in nenazadnje tudi manj birokracije;

| 86. | poudarja tesno povezavo med kohezijsko politiko in lizbonsko strategijo, ki je v procesu načrtovanja programe močneje usmerila na rast in zaposlovanje. To pa je mogoče zagotoviti le, če v vseh državah članicah poteka tesna izmenjava med uradi, odgovornimi za kohezijsko in strukturno politiko, in ustanovami, ki so pristojne za pripravo nacionalnih reformnih programov; |
| --- | --- |

86.

poudarja tesno povezavo med kohezijsko politiko in lizbonsko strategijo, ki je v procesu načrtovanja programe močneje usmerila na rast in zaposlovanje. To pa je mogoče zagotoviti le, če v vseh državah članicah poteka tesna izmenjava med uradi, odgovornimi za kohezijsko in strukturno politiko, in ustanovami, ki so pristojne za pripravo nacionalnih reformnih programov;

| 87. | v zvezi z uporabo sredstev iz strukturnih skladov za uresničevanje lizbonskih ciljev (earmarking) poudarja, da je približno 64 % sredstev iz cilja konvergenca in več kot 80 % sredstev iz cilja konkurenčnost namenjenih za ta področja, kar prispeva k doseganju skupaj zastavljenih ciljev. Tako se uresničujejo naložbe za rast in delovna mesta v višini 210 milijard EUR; |
| --- | --- |

87.

v zvezi z uporabo sredstev iz strukturnih skladov za uresničevanje lizbonskih ciljev (earmarking) poudarja, da je približno 64 % sredstev iz cilja konvergenca in več kot 80 % sredstev iz cilja konkurenčnost namenjenih za ta področja, kar prispeva k doseganju skupaj zastavljenih ciljev. Tako se uresničujejo naložbe za rast in delovna mesta v višini 210 milijard EUR;

| 88. | v zvezi z usmerjenostjo kohezijske politike na lizbonske cilje opozarja, da je krepitev ekonomske in socialne kohezije samostojen cilj Evropske unije. Zato se ne sme vzbujati občutka, da je kohezijska politika namenjena izključno uresničevanju lizbonskih ciljev; |
| --- | --- |

88.

v zvezi z usmerjenostjo kohezijske politike na lizbonske cilje opozarja, da je krepitev ekonomske in socialne kohezije samostojen cilj Evropske unije. Zato se ne sme vzbujati občutka, da je kohezijska politika namenjena izključno uresničevanju lizbonskih ciljev;

| 89. | ceni prizadevanja Evropske komisije za večjo preglednost in pravno jasnost z enotno uredbo o skladih, ki je nadomestila sedanjih deset uredb. Enako velja tudi za vključitev Kohezijskega sklada v splošno uredbo o skladih; |
| --- | --- |

89.

ceni prizadevanja Evropske komisije za večjo preglednost in pravno jasnost z enotno uredbo o skladih, ki je nadomestila sedanjih deset uredb. Enako velja tudi za vključitev Kohezijskega sklada v splošno uredbo o skladih;

| 90. | opaža, da je obsežna ocena učinkov reform na načrtovanje programov in izvajanje strukturnih skladov mogoča šele po odobritvi in začetku izvajanja operativnih programov, in Evropsko komisijo poziva, da to oceno vključi v eno izmed naslednjih poročil; |
| --- | --- |

90.

opaža, da je obsežna ocena učinkov reform na načrtovanje programov in izvajanje strukturnih skladov mogoča šele po odobritvi in začetku izvajanja operativnih programov, in Evropsko komisijo poziva, da to oceno vključi v eno izmed naslednjih poročil;

| 91. | poziva k temu, da zaradi osrednjega pomena evropskih mest za doseganje ciljev strategij iz Lizbone in Göteborga ter za socialno vključevanje, npr. priseljencev, peto kohezijsko poročilo obravnava mestno razsežnost v posebnem poglavju. |
| --- | --- |

91.

poziva k temu, da zaradi osrednjega pomena evropskih mest za doseganje ciljev strategij iz Lizbone in Göteborga ter za socialno vključevanje, npr. priseljencev, peto kohezijsko poročilo obravnava mestno razsežnost v posebnem poglavju.

Novi izzivi

ODBOR REGIJ

| 92. | meni, da predstavlja četrto poročilo o ekonomski in socialni koheziji uvod v razpravo o prihodnji obliki kohezijske politike za obdobje po letu 2013 in da je za to potrebna obsežna analiza prihodnjih izzivov kohezijske politike ter da so navedbe v sporočilu o četrtem kohezijskem poročilu prvi korak v to smer. Hkrati ugotavlja, da se morajo izzivov, opredeljenih v poročilu, lotiti tudi druge politike EU, ne le kohezijska politika; |
| --- | --- |

92.

meni, da predstavlja četrto poročilo o ekonomski in socialni koheziji uvod v razpravo o prihodnji obliki kohezijske politike za obdobje po letu 2013 in da je za to potrebna obsežna analiza prihodnjih izzivov kohezijske politike ter da so navedbe v sporočilu o četrtem kohezijskem poročilu prvi korak v to smer. Hkrati ugotavlja, da se morajo izzivov, opredeljenih v poročilu, lotiti tudi druge politike EU, ne le kohezijska politika;

| 93. | poudarja potreben pritisk za prestrukturiranje in modernizacijo ob upoštevanju globalizacije in širitve v državah članicah in zlasti na lokalni in regionalni ravni ter opozarja na navedbe kohezijskega poročila, da globalizacija različno vpliva na različne veje gospodarstva in regije, ter se zaveda dejstva, da se bodo morale prilagajati ne le regije, ki zaostajajo v razvoju, ampak tudi druge regije EU. V zvezi s tem je treba upoštevati tudi kulturno dediščino regij; |
| --- | --- |

93.

poudarja potreben pritisk za prestrukturiranje in modernizacijo ob upoštevanju globalizacije in širitve v državah članicah in zlasti na lokalni in regionalni ravni ter opozarja na navedbe kohezijskega poročila, da globalizacija različno vpliva na različne veje gospodarstva in regije, ter se zaveda dejstva, da se bodo morale prilagajati ne le regije, ki zaostajajo v razvoju, ampak tudi druge regije EU. V zvezi s tem je treba upoštevati tudi kulturno dediščino regij;

| 94. | opozarja tudi, da je glavni izziv kohezijske politike v tem, da s spodbujanjem tehnološkega razvoja ter izobraževanja in usposabljanja pospešuje sposobnost prilagajanja na gospodarske spremembe, da je tako mogoče izkoristiti priložnosti, ki jih prinaša globalizacija; |
| --- | --- |

94.

opozarja tudi, da je glavni izziv kohezijske politike v tem, da s spodbujanjem tehnološkega razvoja ter izobraževanja in usposabljanja pospešuje sposobnost prilagajanja na gospodarske spremembe, da je tako mogoče izkoristiti priložnosti, ki jih prinaša globalizacija;

| 95. | ugotavlja, da bodo tudi podnebne spremembe različno vplivale na evropske regije, tako da bo na primer zaradi zaščite pred poplavami in spremenljivih podnebnih pogojev potrebno prestrukturiranje in prilagajanje v kmetijstvu. Hkrati prinaša razvoj obnovljivih virov energije tudi nove možnost za rast in delovna mesta ter odpira nove svetovne trge; |
| --- | --- |

95.

ugotavlja, da bodo tudi podnebne spremembe različno vplivale na evropske regije, tako da bo na primer zaradi zaščite pred poplavami in spremenljivih podnebnih pogojev potrebno prestrukturiranje in prilagajanje v kmetijstvu. Hkrati prinaša razvoj obnovljivih virov energije tudi nove možnost za rast in delovna mesta ter odpira nove svetovne trge;

| 96. | se strinja s kohezijskim poročilom, da bodo rastoče cene energije prizadele zlasti regije z nizko energetsko učinkovitostjo in gospodarskimi sektorji z visoko porabo energije. Hkrati ta trend za obrobne, najbolj oddaljene regije, otoke, gorska in izolirana območja EU predstavlja izziv, da kljub višjim stroškom prevoza ohranijo lasten potencial rasti; |
| --- | --- |

96.

se strinja s kohezijskim poročilom, da bodo rastoče cene energije prizadele zlasti regije z nizko energetsko učinkovitostjo in gospodarskimi sektorji z visoko porabo energije. Hkrati ta trend za obrobne, najbolj oddaljene regije, otoke, gorska in izolirana območja EU predstavlja izziv, da kljub višjim stroškom prevoza ohranijo lasten potencial rasti;

| 97. | poudarja ugotovitve kohezijskega poročila, da demografske spremembe lahko postopoma postanejo glavna ovira rasti in razvoja v mnogih regijah Evropske unije; |
| --- | --- |

97.

poudarja ugotovitve kohezijskega poročila, da demografske spremembe lahko postopoma postanejo glavna ovira rasti in razvoja v mnogih regijah Evropske unije;

| 98. | meni, da so pobude regij za izboljšanje splošne ravni izobrazbe in zmanjšanje deleža tistih, ki predčasno opustijo šolanje, pomemben pogoj za omilitev posledic staranja prebivalstva z višjo produktivnostjo in dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

98.

meni, da so pobude regij za izboljšanje splošne ravni izobrazbe in zmanjšanje deleža tistih, ki predčasno opustijo šolanje, pomemben pogoj za omilitev posledic staranja prebivalstva z višjo produktivnostjo in dodano vrednostjo.

Prihodnost kohezijske politike

ODBOR REGIJ

| 99. | opozarja, da bo razprava o prihodnji obliki kohezijske politike v naslednjih letih potekala vzporedno z razpravo o reformi proračuna EU. Poleg tega je treba v prihodnjem letu oblikovati predloge in oceniti sedanje politike EU. Hkrati bo Evropska komisija s petim vmesnim poročilom o ekonomski in socialni koheziji dala nov prispevek k razpravi; |
| --- | --- |

99.

opozarja, da bo razprava o prihodnji obliki kohezijske politike v naslednjih letih potekala vzporedno z razpravo o reformi proračuna EU. Poleg tega je treba v prihodnjem letu oblikovati predloge in oceniti sedanje politike EU. Hkrati bo Evropska komisija s petim vmesnim poročilom o ekonomski in socialni koheziji dala nov prispevek k razpravi;

| 100. | v vprašanjih, ki jih je Evropska komisija postavila v sporočilu o kohezijskem poročilu, vidi prvi prispevek k razpravi o prihodnji usmeritvi in kot odgovor na vprašanja podaja prve predloge. |
| --- | --- |

100.

v vprašanjih, ki jih je Evropska komisija postavila v sporočilu o kohezijskem poročilu, vidi prvi prispevek k razpravi o prihodnji usmeritvi in kot odgovor na vprašanja podaja prve predloge.

V kolikšni meri je kohezijska politika pripravljena na izzive, s katerimi se bodo v prihodnjih letih soočale evropske regije?

ODBOR REGIJ

| 101. | opozarja, da evropske regije lahko premagajo izzive, ki so pred njimi, le, če obstaja ravnotežje med evropskimi strateškimi smernicami in potrebno prožnostjo pri uporabi sredstev na regionalni ravni; |
| --- | --- |

101.

opozarja, da evropske regije lahko premagajo izzive, ki so pred njimi, le, če obstaja ravnotežje med evropskimi strateškimi smernicami in potrebno prožnostjo pri uporabi sredstev na regionalni ravni;

| 102. | meni, da je potrebno ukrepanje, da se z razvojem specifičnih strategij za prihodnost v regijah zgodaj opredelijo prihodnji izzivi in da se z vseevropskimi primerjavami regij določi položaj posamezne regije. Pri tem je treba proučiti, ali in v kolikšni meri so novi kazalniki potrebni za oceno kohezijske politike; |
| --- | --- |

102.

meni, da je potrebno ukrepanje, da se z razvojem specifičnih strategij za prihodnost v regijah zgodaj opredelijo prihodnji izzivi in da se z vseevropskimi primerjavami regij določi položaj posamezne regije. Pri tem je treba proučiti, ali in v kolikšni meri so novi kazalniki potrebni za oceno kohezijske politike;

| 103. | poudarja, da je treba razširiti izmenjavo idej in sodelovanje na področju novih pristopov in modelov regionalne politike med raziskovalci, nacionalnimi raziskovalnimi inštituti in združenji za regionalne študije, da bi našli učinkovitejši način širjenja idej in njihove praktične uporabe pri razvoju, izvajanju in oceni politik, in predlaga, naj Evropska komisija zagotovi ustrezen mehanizem za spodbujanje sodelovanja, oblikovanja mrež in širjenja na tem področju. |
| --- | --- |

103.

poudarja, da je treba razširiti izmenjavo idej in sodelovanje na področju novih pristopov in modelov regionalne politike med raziskovalci, nacionalnimi raziskovalnimi inštituti in združenji za regionalne študije, da bi našli učinkovitejši način širjenja idej in njihove praktične uporabe pri razvoju, izvajanju in oceni politik, in predlaga, naj Evropska komisija zagotovi ustrezen mehanizem za spodbujanje sodelovanja, oblikovanja mrež in širjenja na tem področju.

Kako se lahko regionalna politika odzove na globalizacijo?

ODBOR REGIJ

| 104. | meni, da je globalizacija nadaljnja stopnja strukturnih sprememb, ki prinaša tako priložnosti kot tudi tveganja za evropske regije in občine; |
| --- | --- |

104.

meni, da je globalizacija nadaljnja stopnja strukturnih sprememb, ki prinaša tako priložnosti kot tudi tveganja za evropske regije in občine;

| 105. | regionalna politika omogoča primeren pristop k nekaterim gospodarskim in socialnim posledicam globalizacije, saj prinaša večsektorske rešitve na lokalni ravni; |
| --- | --- |

105.

regionalna politika omogoča primeren pristop k nekaterim gospodarskim in socialnim posledicam globalizacije, saj prinaša večsektorske rešitve na lokalni ravni;

| 106. | pozdravlja dejstvo, da kohezijsko poročilo prvič temeljiteje obravnava regionalno politiko v drugih državah, zlasti v ZDA, Rusiji in na Kitajskem, ter meni, da je to pomemben prispevek k svetovni primerjavi in izmenjavi informacij o strategijah regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

106.

pozdravlja dejstvo, da kohezijsko poročilo prvič temeljiteje obravnava regionalno politiko v drugih državah, zlasti v ZDA, Rusiji in na Kitajskem, ter meni, da je to pomemben prispevek k svetovni primerjavi in izmenjavi informacij o strategijah regionalnega razvoja;

| 107. | poziva Komisijo, da tudi v prihodnje temeljiteje proučuje regionalne in sektorske posledice globalizacije, da bi tako lokalnim in regionalnim skupnostim dala pomembne informacije o trendih in izzivih globalizacije na regionalni ravni; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo, da tudi v prihodnje temeljiteje proučuje regionalne in sektorske posledice globalizacije, da bi tako lokalnim in regionalnim skupnostim dala pomembne informacije o trendih in izzivih globalizacije na regionalni ravni;

| 108. | vidi zlasti v regionalni politiki, ki je usmerjena v prihodnost in temelji na krepitvi dejavnikov ponudbe, sredstvo za ohranjanje dosežene ravni razvoja v svetovni konkurenci za trge in podjetja tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

108.

vidi zlasti v regionalni politiki, ki je usmerjena v prihodnost in temelji na krepitvi dejavnikov ponudbe, sredstvo za ohranjanje dosežene ravni razvoja v svetovni konkurenci za trge in podjetja tudi v prihodnosti;

| 109. | poudarja, da je treba globalizacijo sprejeti kot ireverzibilen proces ter pripraviti regionalno prilagojene strategije razvoja na podlagi inovacij in uspešnosti. |
| --- | --- |

109.

poudarja, da je treba globalizacijo sprejeti kot ireverzibilen proces ter pripraviti regionalno prilagojene strategije razvoja na podlagi inovacij in uspešnosti.

Kakšno vlogo ima lahko kohezijska politika na področju podnebnih sprememb?

ODBOR REGIJ

| 110. | meni, da so podnebne spremembe eden največjih svetovnih izzivov, s katerim se je mogoče soočiti le z mednarodno usklajenim in integriranim pristopom s številnimi svežnji ukrepov; |
| --- | --- |

110.

meni, da so podnebne spremembe eden največjih svetovnih izzivov, s katerim se je mogoče soočiti le z mednarodno usklajenim in integriranim pristopom s številnimi svežnji ukrepov;

| 111. | vlogo kohezijske politike vidi predvsem v spodbujanju zmanjšanja emisij CO2, izboljševanja energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije, zlasti v regijah, ki zaostajajo v razvoju. Prednost, ki jo imajo te regije, je, da so se na tem področju že oblikovali novi trgi in nastala nova podjetja; |
| --- | --- |

111.

vlogo kohezijske politike vidi predvsem v spodbujanju zmanjšanja emisij CO2, izboljševanja energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije, zlasti v regijah, ki zaostajajo v razvoju. Prednost, ki jo imajo te regije, je, da so se na tem področju že oblikovali novi trgi in nastala nova podjetja;

| 112. | toda poudarja tudi meje kohezijske politike, ki na primer ne more nadomestiti posledic napačne politike dodeljevanja sredstev ali morebitnega izkrivljanja konkurence pri trgovanju z emisijami. |
| --- | --- |

112.

toda poudarja tudi meje kohezijske politike, ki na primer ne more nadomestiti posledic napačne politike dodeljevanja sredstev ali morebitnega izkrivljanja konkurence pri trgovanju z emisijami.

Kako je mogoče nadalje razviti pristop k rasti in zaposlovanju v okviru kohezijske politike?

ODBOR REGIJ

| 113. | meni, da mora kohezijska politika tudi v prihodnosti temeljiti na načelu solidarnosti in da morajo biti v njenem središču rast in delovna mesta. Odbor regij je za boljšo učinkovitost vzpostavil platformo za spremljanje lizbonske strategije, ki lokalnim in regionalnim oblastem omogoča partnerstva in izmenjavo dobrih praks na tem področju; |
| --- | --- |

113.

meni, da mora kohezijska politika tudi v prihodnosti temeljiti na načelu solidarnosti in da morajo biti v njenem središču rast in delovna mesta. Odbor regij je za boljšo učinkovitost vzpostavil platformo za spremljanje lizbonske strategije, ki lokalnim in regionalnim oblastem omogoča partnerstva in izmenjavo dobrih praks na tem področju;

| 114. | meni, da je treba pojasniti, kakšno vlogo naj imajo prihodnji instrumenti financiranja pri doseganju teh ciljev, na primer enkratne pomoči v primerjavi z obnovljivimi sredstvi; |
| --- | --- |

114.

meni, da je treba pojasniti, kakšno vlogo naj imajo prihodnji instrumenti financiranja pri doseganju teh ciljev, na primer enkratne pomoči v primerjavi z obnovljivimi sredstvi;

| 115. | pri tem opozarja, da mora prihodnja kohezijska politika upoštevati, da je mogoče rast in delovna mesta doseči tako s krepitvijo obstoječih prednosti v Evropi kot tudi s pomočjo najšibkejšim regijam in regijam z največ problemi, da napredujejo v razvoju. Analiza s tem povezanih problemov bo dala odgovor na vprašanje, v kolikšni meri morajo biti instrumenti kohezijske politike usmerjeni na različne vrste ciljnih območij; |
| --- | --- |

115.

pri tem opozarja, da mora prihodnja kohezijska politika upoštevati, da je mogoče rast in delovna mesta doseči tako s krepitvijo obstoječih prednosti v Evropi kot tudi s pomočjo najšibkejšim regijam in regijam z največ problemi, da napredujejo v razvoju. Analiza s tem povezanih problemov bo dala odgovor na vprašanje, v kolikšni meri morajo biti instrumenti kohezijske politike usmerjeni na različne vrste ciljnih območij;

| 116. | poziva Komisijo, naj vprašanje o rasti in delovnih mestih ne povezuje le s kohezijsko politiko, ampak naj prouči tudi, kako lahko ostale politike EU na splošno prispevajo k doseganju tega najvišjega cilja; |
| --- | --- |

116.

poziva Komisijo, naj vprašanje o rasti in delovnih mestih ne povezuje le s kohezijsko politiko, ampak naj prouči tudi, kako lahko ostale politike EU na splošno prispevajo k doseganju tega najvišjega cilja;

| 117. | v zvezi s tem opozarja na reformo strategije enotnega trga, ki bo potekala vzporedno z razpravo o prihodnji usmeritvi kohezijske politike. |
| --- | --- |

117.

v zvezi s tem opozarja na reformo strategije enotnega trga, ki bo potekala vzporedno z razpravo o prihodnji usmeritvi kohezijske politike.

Kakšna naj bo v prihodnosti vloga lokalnih in regionalnih skupnosti v okviru kohezijske politike pri soočanju z izzivi?

ODBOR REGIJ

| 118. | meni, da so spodbudne navedbe kohezijskega poročila, da je učinkovita vključitev lokalnih in regionalnih akterjev prispevala k boljšemu upravljanju in bolj učinkoviti strukturni pomoči; |
| --- | --- |

118.

meni, da so spodbudne navedbe kohezijskega poročila, da je učinkovita vključitev lokalnih in regionalnih akterjev prispevala k boljšemu upravljanju in bolj učinkoviti strukturni pomoči;

| 119. | zato poziva k še močnejši vključitvi lokalnih in regionalnih skupnosti v načrtovanje in izvajanje kohezijske politike v prihodnosti. |
| --- | --- |

119.

zato poziva k še močnejši vključitvi lokalnih in regionalnih skupnosti v načrtovanje in izvajanje kohezijske politike v prihodnosti.

Kako v prihodnosti razdeliti pristojnosti v okviru kohezijske politike med evropsko, nacionalno in regionalno ravnijo?

ODBOR REGIJ

| 120. | meni, da je razprava o pristojnostih v okviru kohezijske politike v prihodnosti močno odvisna od prihodnjih instrumentov in ciljev kohezijske politike, in v zvezi s tem opozarja na težka pogajanja o teh vprašanjih v razpravi o finančni perspektivi 2007-2013; |
| --- | --- |

120.

meni, da je razprava o pristojnostih v okviru kohezijske politike v prihodnosti močno odvisna od prihodnjih instrumentov in ciljev kohezijske politike, in v zvezi s tem opozarja na težka pogajanja o teh vprašanjih v razpravi o finančni perspektivi 2007-2013;

| 121. | Komisiji predlaga, naj pripravi obsežno oceno sedanjih pristojnosti v okviru kohezijske politike in pri tem upošteva tudi izkušnje s sedanjim sistemom upravljanja, vmesno oceno in dolžino programskega obdobja; |
| --- | --- |

121.

Komisiji predlaga, naj pripravi obsežno oceno sedanjih pristojnosti v okviru kohezijske politike in pri tem upošteva tudi izkušnje s sedanjim sistemom upravljanja, vmesno oceno in dolžino programskega obdobja;

| 122. | pri izboru instrumentov in njihovem izvajanju poziva k ustreznemu ravnotežju med zahtevami EU „od zgoraj navzdol“ in ustrezno prožnim pristopom „od spodaj navzgor“. |
| --- | --- |

122.

pri izboru instrumentov in njihovem izvajanju poziva k ustreznemu ravnotežju med zahtevami EU „od zgoraj navzdol“ in ustrezno prožnim pristopom „od spodaj navzgor“.

Kako lahko kohezijska politika učinkoviteje kot doslej podpira nacionalna prizadevanja?

ODBOR REGIJ

| 123. | meni, da je skupno razumevanje nalog in ciljev kohezijske politike pomemben pogoj za boljšo podporo EU za prizadevanja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

123.

meni, da je skupno razumevanje nalog in ciljev kohezijske politike pomemben pogoj za boljšo podporo EU za prizadevanja na nacionalni ravni;

| 124. | zato poziva Komisijo, da z državami članicami razpravlja o skupnih ciljih nacionalnih in evropskih instrumentov regionalnega razvoja in jih ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti še bolje uskladi med seboj in s krajevnimi razmerami v regionalnih in lokalnih skupnostih. V to razpravo je treba vključiti tudi vprašanje prihodnje strukture, števila in nalog instrumentov evropske strukturne politike; |
| --- | --- |

124.

zato poziva Komisijo, da z državami članicami razpravlja o skupnih ciljih nacionalnih in evropskih instrumentov regionalnega razvoja in jih ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti še bolje uskladi med seboj in s krajevnimi razmerami v regionalnih in lokalnih skupnostih. V to razpravo je treba vključiti tudi vprašanje prihodnje strukture, števila in nalog instrumentov evropske strukturne politike;

| 125. | poudarja potrebo po nadaljevanju kohezijske politike tudi zunaj najšibkejših regij in regij z največ problemi ter pri tem postavlja vprašanje, kako je mogoče v teh regijah povečati učinkovitost ukrepov. |
| --- | --- |

125.

poudarja potrebo po nadaljevanju kohezijske politike tudi zunaj najšibkejših regij in regij z največ problemi ter pri tem postavlja vprašanje, kako je mogoče v teh regijah povečati učinkovitost ukrepov.

Kako je mogoče okrepiti povezavo nacionalnih in drugih evropskih politik s kohezijsko politiko?

ODBOR REGIJ

| 126. | meni, da je treba močneje poudarjati komplementarnost evropske kohezijske politike z ostalimi politikami EU, ter v zvezi s tem kritizira navedbe kohezijskega poročila v ustreznem poglavju kot nezadostne; |
| --- | --- |

126.

meni, da je treba močneje poudarjati komplementarnost evropske kohezijske politike z ostalimi politikami EU, ter v zvezi s tem kritizira navedbe kohezijskega poročila v ustreznem poglavju kot nezadostne;

| 127. | meni, da je to pomemben pristop, da se pred razpravo o prihodnji porabi proračuna EU najde smiselna rešitev, ki cilje kohezijske politike in ostale cilje EU postavlja v smiseln kontekst; |
| --- | --- |

127.

meni, da je to pomemben pristop, da se pred razpravo o prihodnji porabi proračuna EU najde smiselna rešitev, ki cilje kohezijske politike in ostale cilje EU postavlja v smiseln kontekst;

| 128. | poudarja tudi, da je treba z državami članicami zgodaj začeti dialog o uporabi instrumentov na nacionalni ravni in o tem, kako jih je mogoče povezati s prihodnjimi evropskimi instrumenti. |
| --- | --- |

128.

poudarja tudi, da je treba z državami članicami zgodaj začeti dialog o uporabi instrumentov na nacionalni ravni in o tem, kako jih je mogoče povezati s prihodnjimi evropskimi instrumenti.

Katere so nove možnosti za sodelovanje med regijami znotraj in zunaj EU?

ODBOR REGIJ

| 129. | meni, da je spodbujanje sodelovanja regij znotraj EU pomemben instrument za izmenjavo informacij o učinkoviti uporabi sredstev financiranja, prihodnjih temah in postopkih izvajanja ter za primerjavo uspešnosti različnih regij. Poudarja zlasti, da je pobuda Komisije z naslovom „Regije za gospodarsko spremembo“, katere cilj je spodbuditi posodabljanje gospodarstva in izboljšati konkurenčnost, lahko pomemben instrument za uporabo in razširjanje izkušenj in dobrih praks naprednejših regij; |
| --- | --- |

129.

meni, da je spodbujanje sodelovanja regij znotraj EU pomemben instrument za izmenjavo informacij o učinkoviti uporabi sredstev financiranja, prihodnjih temah in postopkih izvajanja ter za primerjavo uspešnosti različnih regij. Poudarja zlasti, da je pobuda Komisije z naslovom „Regije za gospodarsko spremembo“, katere cilj je spodbuditi posodabljanje gospodarstva in izboljšati konkurenčnost, lahko pomemben instrument za uporabo in razširjanje izkušenj in dobrih praks naprednejših regij;

| 130. | možnost vključitve lokalne in regionalne ravni v nedavno sklenjena strukturirana dialoga s Kitajsko in Rusijo vidi kot dober način za iskanje novih pristopov regionalne politike, seznanjanje teh držav z obstoječimi izkušnjami in pomoč pri utrjevanju regionalnega razvoja v teh državah; |
| --- | --- |

130.

možnost vključitve lokalne in regionalne ravni v nedavno sklenjena strukturirana dialoga s Kitajsko in Rusijo vidi kot dober način za iskanje novih pristopov regionalne politike, seznanjanje teh držav z obstoječimi izkušnjami in pomoč pri utrjevanju regionalnega razvoja v teh državah;

| 131. | meni, da je Odbor regij pomemben posrednik pri spodbujanju dialoga regij v Evropi o prihodnji obliki kohezijske politike in iskanju novih oblik čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, zlasti glede uporabe novega pravnega instrumenta za teritorialno sodelovanje. |
| --- | --- |

131.

meni, da je Odbor regij pomemben posrednik pri spodbujanju dialoga regij v Evropi o prihodnji obliki kohezijske politike in iskanju novih oblik čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, zlasti glede uporabe novega pravnega instrumenta za teritorialno sodelovanje.

Prispevek Odbora regij k razpravi o prihodnosti kohezijske politike

ODBOR REGIJ

| 132. | meni, da je na ta vprašanja mogoče obsežno odgovoriti le v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi in evropskimi institucijami, in zato vidi to prvo mnenje kot začetek dolgoročne razprave; |
| --- | --- |

132.

meni, da je na ta vprašanja mogoče obsežno odgovoriti le v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi in evropskimi institucijami, in zato vidi to prvo mnenje kot začetek dolgoročne razprave;

| 133. | toda opozarja, da je poleg teh vprašanj potrebna obsežna razprava o prihodnjih načelih kohezijske politike glede osredotočenja, partnerstva, večletnega načrtovanja in upravljanja, in bo zato v okviru komisije za kohezijsko politiko ustanovil delovno skupino, ki bo delovala kot sogovornik z ostalimi institucijami in forum za nadaljnjo razpravo o prihodnosti kohezijske politike; |
| --- | --- |

133.

toda opozarja, da je poleg teh vprašanj potrebna obsežna razprava o prihodnjih načelih kohezijske politike glede osredotočenja, partnerstva, večletnega načrtovanja in upravljanja, in bo zato v okviru komisije za kohezijsko politiko ustanovil delovno skupino, ki bo delovala kot sogovornik z ostalimi institucijami in forum za nadaljnjo razpravo o prihodnosti kohezijske politike;

| 134. | poziva zlasti Evropski parlament, naj v sodelovanju z Odborom regij išče morebitne odgovore na zastavljena vprašanja in tako prispeva k razpravi o prihodnosti evropske kohezijske politike in s tem tudi politik EU na splošno; |
| --- | --- |

134.

poziva zlasti Evropski parlament, naj v sodelovanju z Odborom regij išče morebitne odgovore na zastavljena vprašanja in tako prispeva k razpravi o prihodnosti evropske kohezijske politike in s tem tudi politik EU na splošno;

| 135. | zato na podlagi ustreznega dogovora predlaga tesnejše sodelovanje med odborom Evropskega parlamenta za regionalni razvoj in komisijo OR za politiko ozemeljske kohezije, da bi v prihodnjih letih proučili prihodnje izzive kohezijske politike in delovali kot forum za razprave z Evropsko komisijo. To bi lahko na primer potekalo v obliki skupne delovne skupine obeh odborov. |
| --- | --- |

135.

zato na podlagi ustreznega dogovora predlaga tesnejše sodelovanje med odborom Evropskega parlamenta za regionalni razvoj in komisijo OR za politiko ozemeljske kohezije, da bi v prihodnjih letih proučili prihodnje izzive kohezijske politike in delovali kot forum za razprave z Evropsko komisijo. To bi lahko na primer potekalo v obliki skupne delovne skupine obeh odborov.

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/16

---

Mnenje Odbora regij – Strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu

(2008/C 53/03)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je ta strategija za države članice pomemben temeljni dokument za razvoj njihovih strateških razvojnih načrtov za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu, ki imajo pomemben vpliv na lokalne in regionalne skupnosti ter podjetja in MSP; |
| --- | --- |

—

meni, da je ta strategija za države članice pomemben temeljni dokument za razvoj njihovih strateških razvojnih načrtov za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu, ki imajo pomemben vpliv na lokalne in regionalne skupnosti ter podjetja in MSP;

| — | opozarja, da organi lokalnih in regionalnih skupnosti v vseh državah članicah EU zaposlujejo veliko ljudi, s čimer so v idealnem položaju, da dajo dober zgled pri pobudah za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu. Evropska komisija bi morala zato pri izvajanju te strategije posebno pozornost posvetiti lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

—

opozarja, da organi lokalnih in regionalnih skupnosti v vseh državah članicah EU zaposlujejo veliko ljudi, s čimer so v idealnem položaju, da dajo dober zgled pri pobudah za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu. Evropska komisija bi morala zato pri izvajanju te strategije posebno pozornost posvetiti lokalnim in regionalnim oblastem;

| — | se strinja s Komisijo, da so v okviru lizbonske strategije države članice priznale, da lahko zagotovitev kakovosti in produktivnosti pri delu močno prispeva k spodbujanju gospodarske rasti in zaposlovanja. Pomanjkanje učinkovitega varstva za zagotovitev zdravja in varnosti pri delu lahko namreč povzroči odsotnost z dela zaradi nesreč pri delu in poklicnih bolezni, pa tudi trajno poklicno invalidnost. To je človeška tragedija za prizadete, hkrati pa zelo negativno vpliva na gospodarstvo. Ogromni gospodarski stroški zaradi težav, povezanih z zdravjem in varnostjo pri delu, ovirajo gospodarsko rast in vplivajo na konkurenčnost podjetij v EU; |
| --- | --- |

—

se strinja s Komisijo, da so v okviru lizbonske strategije države članice priznale, da lahko zagotovitev kakovosti in produktivnosti pri delu močno prispeva k spodbujanju gospodarske rasti in zaposlovanja. Pomanjkanje učinkovitega varstva za zagotovitev zdravja in varnosti pri delu lahko namreč povzroči odsotnost z dela zaradi nesreč pri delu in poklicnih bolezni, pa tudi trajno poklicno invalidnost. To je človeška tragedija za prizadete, hkrati pa zelo negativno vpliva na gospodarstvo. Ogromni gospodarski stroški zaradi težav, povezanih z zdravjem in varnostjo pri delu, ovirajo gospodarsko rast in vplivajo na konkurenčnost podjetij v EU;

| — | meni, da morajo EU in države članice nujno dobiti dostop do najnovejših zanesljivih statističnih podatkov ter sistema za zbiranje in obdelavo podatkov, ki omogoča vpogled v dejansko stanje na področju nesreč pri delu in poklicnih bolezni. V tem okviru priporoča, da bi si začeli prizadevati za usklajevanje statistike o nesrečah pri delu in o poklicnih boleznih v Evropski uniji. |
| --- | --- |

—

meni, da morajo EU in države članice nujno dobiti dostop do najnovejših zanesljivih statističnih podatkov ter sistema za zbiranje in obdelavo podatkov, ki omogoča vpogled v dejansko stanje na področju nesreč pri delu in poklicnih bolezni. V tem okviru priporoča, da bi si začeli prizadevati za usklajevanje statistike o nesrečah pri delu in o poklicnih boleznih v Evropski uniji.

| Poročevalec | : | Uno SILBERG (EE/UEN-EA), predsednik občinskega sveta mesta Kose |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Uno SILBERG (EE/UEN-EA), predsednik občinskega sveta mesta Kose

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007-2012 za zdravje in varnost pri delu

COM(2007) 62 konč.

Politična priporočila

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja pobudo Evropske komisije, da bi si še naprej prizadevali za izboljšanje kakovosti delovnih mest in povečanje delovne produktivnosti ter za obdobje 2007-2012 oblikovali strategijo Skupnosti za zdravje in varnost pri delu. Cilj te strategije je zmanjšati število nesreč pri delu v EU-27 za 25 % do leta 2012 z izboljšanjem varovanja zdravja in varnosti delavcev. S tem bi veliko prispevali tudi k uspehu strategije za večjo gospodarsko rast in več delovnih mest; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Evropske komisije, da bi si še naprej prizadevali za izboljšanje kakovosti delovnih mest in povečanje delovne produktivnosti ter za obdobje 2007-2012 oblikovali strategijo Skupnosti za zdravje in varnost pri delu. Cilj te strategije je zmanjšati število nesreč pri delu v EU-27 za 25 % do leta 2012 z izboljšanjem varovanja zdravja in varnosti delavcev. S tem bi veliko prispevali tudi k uspehu strategije za večjo gospodarsko rast in več delovnih mest;

| 2. | meni, da je ta strategija za države članice pomemben temeljni dokument za razvoj njihovih strateških razvojnih načrtov za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu, ki imajo pomemben vpliv na lokalne in regionalne skupnosti ter podjetja in MSP; |
| --- | --- |

2.

meni, da je ta strategija za države članice pomemben temeljni dokument za razvoj njihovih strateških razvojnih načrtov za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu, ki imajo pomemben vpliv na lokalne in regionalne skupnosti ter podjetja in MSP;

| 3. | opozarja, da organi lokalnih in regionalnih skupnosti v vseh državah članicah EU zaposlujejo veliko ljudi, s čimer so v idealnem položaju, da dajo dober zgled pri pobudah za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu. Evropska komisija bi morala zato pri izvajanju te strategije posebno pozornost posvetiti lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da organi lokalnih in regionalnih skupnosti v vseh državah članicah EU zaposlujejo veliko ljudi, s čimer so v idealnem položaju, da dajo dober zgled pri pobudah za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu. Evropska komisija bi morala zato pri izvajanju te strategije posebno pozornost posvetiti lokalnim in regionalnim oblastem;

| 4. | se strinja s Komisijo, da so v okviru lizbonske strategije države članice priznale, da lahko zagotovitev kakovosti in produktivnosti pri delu močno prispeva k spodbujanju gospodarske rasti in zaposlovanja. Pomanjkanje učinkovitega varstva za zagotovitev zdravja in varnosti pri delu lahko namreč povzroči odsotnost z dela zaradi nesreč pri delu in poklicnih bolezni, pa tudi trajno poklicno invalidnost. To je človeška tragedija za prizadete, hkrati pa zelo negativno vpliva na gospodarstvo. Ogromni gospodarski stroški zaradi težav, povezanih z zdravjem in varnostjo pri delu, ovirajo gospodarsko rast in vplivajo na konkurenčnost podjetij v EU; |
| --- | --- |

4.

se strinja s Komisijo, da so v okviru lizbonske strategije države članice priznale, da lahko zagotovitev kakovosti in produktivnosti pri delu močno prispeva k spodbujanju gospodarske rasti in zaposlovanja. Pomanjkanje učinkovitega varstva za zagotovitev zdravja in varnosti pri delu lahko namreč povzroči odsotnost z dela zaradi nesreč pri delu in poklicnih bolezni, pa tudi trajno poklicno invalidnost. To je človeška tragedija za prizadete, hkrati pa zelo negativno vpliva na gospodarstvo. Ogromni gospodarski stroški zaradi težav, povezanih z zdravjem in varnostjo pri delu, ovirajo gospodarsko rast in vplivajo na konkurenčnost podjetij v EU;

| 5. | poziva Komisijo, naj ustvari politično sinergijo med posameznimi evropskimi institucijami, državami članicami ter predvsem lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, da bi izboljšali zdravje in varnost pri delu; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj ustvari politično sinergijo med posameznimi evropskimi institucijami, državami članicami ter predvsem lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, da bi izboljšali zdravje in varnost pri delu;

| 6. | meni, da morajo EU in države članice nujno dobiti dostop do najnovejših zanesljivih statističnih podatkov ter sistema za zbiranje in obdelavo podatkov, ki omogoča vpogled v dejansko stanje na področju nesreč pri delu in poklicnih bolezni. V tem okviru priporoča, da bi si začeli prizadevati za usklajevanje statistike o nesrečah pri delu in o poklicnih boleznih v Evropski uniji; |
| --- | --- |

6.

meni, da morajo EU in države članice nujno dobiti dostop do najnovejših zanesljivih statističnih podatkov ter sistema za zbiranje in obdelavo podatkov, ki omogoča vpogled v dejansko stanje na področju nesreč pri delu in poklicnih bolezni. V tem okviru priporoča, da bi si začeli prizadevati za usklajevanje statistike o nesrečah pri delu in o poklicnih boleznih v Evropski uniji;

| 7. | meni, da morajo države članice na podlagi strategije Komisije pripraviti nacionalno strategijo za spodbujanje varnega delovnega okolja, ki bi obravnavala zaposlovanje, pogodbe o zaposlitvi in delovno okolje; |
| --- | --- |

7.

meni, da morajo države članice na podlagi strategije Komisije pripraviti nacionalno strategijo za spodbujanje varnega delovnega okolja, ki bi obravnavala zaposlovanje, pogodbe o zaposlitvi in delovno okolje;

| 8. | meni, da morajo imeti države članice učinkovit sistem zavarovanja za primer nesreče pri delu in poklicne bolezni. To bi spodbudilo povečanje varnosti delovnega okolja za delavce, hkrati pa omogočilo spremljanje števila nesreč pri delu in primerov poklicnih bolezni; |
| --- | --- |

8.

meni, da morajo imeti države članice učinkovit sistem zavarovanja za primer nesreče pri delu in poklicne bolezni. To bi spodbudilo povečanje varnosti delovnega okolja za delavce, hkrati pa omogočilo spremljanje števila nesreč pri delu in primerov poklicnih bolezni;

| 9. | poudarja, da je v okviru obvladovanja tveganja treba posvetiti zadostno mero pozornosti preventivnim ukrepom in da preventiva ne sme biti del nadzora. Obvladovanje tveganja vključuje preventivne ukrepe (proactive risk management – proaktivno obvladovanje tveganja) in „požarno strategijo“ (reactive risk management – reaktivno obvladovanje tveganja), ki morata imeti enak pomen; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je v okviru obvladovanja tveganja treba posvetiti zadostno mero pozornosti preventivnim ukrepom in da preventiva ne sme biti del nadzora. Obvladovanje tveganja vključuje preventivne ukrepe (proactive risk management – proaktivno obvladovanje tveganja) in „požarno strategijo“ (reactive risk management – reaktivno obvladovanje tveganja), ki morata imeti enak pomen;

| 10. | opaža, da je Komisija izbrala naziv strategija za spodbujanje zdravja in varnosti na delovnem mestu za obdobje 2007-2012. Zato je treba to sporočilo obravnavati kot strateški dokument. |
| --- | --- |

10.

opaža, da je Komisija izbrala naziv strategija za spodbujanje zdravja in varnosti na delovnem mestu za obdobje 2007-2012. Zato je treba to sporočilo obravnavati kot strateški dokument.

Izdelava strateškega razvojnega načrta

ODBOR REGIJ

| 11. | pozdravlja izdelavo strateškega razvojnega načrta (strateškega dokumenta) v skladu z zakonodajo Skupnosti; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja izdelavo strateškega razvojnega načrta (strateškega dokumenta) v skladu z zakonodajo Skupnosti;

| 12. | opozarja na nedoslednost razdelkov 5. poglavja – spremljanje zdravja (v okviru določenih postopkov) in obravnava družbenih in demografskih sprememb (z generacijskega vidika). Poleg tega so v razdelku o rehabilitaciji delavcev uporabljeni zelo stari podatki (iz leta 1999), ki za strategijo za obdobje do leta 2012 ne bodo ravno relevantni. Za podlago bi morali vzeti vsaj strategijo za obdobje 2002-2006. |
| --- | --- |

12.

opozarja na nedoslednost razdelkov 5. poglavja – spremljanje zdravja (v okviru določenih postopkov) in obravnava družbenih in demografskih sprememb (z generacijskega vidika). Poleg tega so v razdelku o rehabilitaciji delavcev uporabljeni zelo stari podatki (iz leta 1999), ki za strategijo za obdobje do leta 2012 ne bodo ravno relevantni. Za podlago bi morali vzeti vsaj strategijo za obdobje 2002-2006.

Naloga, cilji in vrednote

ODBOR REGIJ

| 13. | je presenečen nad nejasnostjo strateškega dokumenta v zvezi z nalogami in cilji. V dokumentu ni pojasnjeno, kakšni naj bi bili cilji ukrepov Skupnosti, določen ni niti njihov namen. Poleg tega ni jasno določenih ciljev strategije, ni razvidno, kaj naj bi storili in za koga, pa tudi ne, kaj naj bi dejansko dosegli z rešitvijo te težave; |
| --- | --- |

13.

je presenečen nad nejasnostjo strateškega dokumenta v zvezi z nalogami in cilji. V dokumentu ni pojasnjeno, kakšni naj bi bili cilji ukrepov Skupnosti, določen ni niti njihov namen. Poleg tega ni jasno določenih ciljev strategije, ni razvidno, kaj naj bi storili in za koga, pa tudi ne, kaj naj bi dejansko dosegli z rešitvijo te težave;

| 14. | meni, da je treba oblikovati skupne vrednote držav članic, ki bodo podlaga za skupno ukrepanje in doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba oblikovati skupne vrednote držav članic, ki bodo podlaga za skupno ukrepanje in doseganje zastavljenih ciljev.

Izhodišče za strateški razvojni načrt

ODBOR REGIJ

| 15. | ugotavlja, da strateški dokument določa strateški razvojni načrt za obdobje 2007-2012. Dokument določa obdobje, v katerem naj bi dosegli cilje in izvajali ukrepe, določene v razvojnem načrtu, ni pa časovnega načrta za konkretne cilje; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da strateški dokument določa strateški razvojni načrt za obdobje 2007-2012. Dokument določa obdobje, v katerem naj bi dosegli cilje in izvajali ukrepe, določene v razvojnem načrtu, ni pa časovnega načrta za konkretne cilje;

| 16. | opozarja, da bi morala biti v dokumentu navedena pogostnost in obseg pregleda načrtov (če se načrt, na primer, v treh letih natančno ne pregleda, lahko zastara); |
| --- | --- |

16.

opozarja, da bi morala biti v dokumentu navedena pogostnost in obseg pregleda načrtov (če se načrt, na primer, v treh letih natančno ne pregleda, lahko zastara);

| 17. | z zadovoljstvom pozdravlja veliko udeležbo držav članic pri pripravi strateškega razvojnega načrta. Vendar pa obžaluje, da vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo strategije ni bilo olajšano, čeprav je v tem procesu potrebna bližina državljanom. V tem okviru regionalne in lokalne skupnosti niso le delodajalci, temveč so tudi odgovorne za uresničevanje teh politik; |
| --- | --- |

17.

z zadovoljstvom pozdravlja veliko udeležbo držav članic pri pripravi strateškega razvojnega načrta. Vendar pa obžaluje, da vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo strategije ni bilo olajšano, čeprav je v tem procesu potrebna bližina državljanom. V tem okviru regionalne in lokalne skupnosti niso le delodajalci, temveč so tudi odgovorne za uresničevanje teh politik;

| 18. | zahteva nadaljevanje strateške usmeritve evropske strategije Evropske komisije za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2002-2006; |
| --- | --- |

18.

zahteva nadaljevanje strateške usmeritve evropske strategije Evropske komisije za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2002-2006;

| 19. | priznava, da je strategija povečala javno ozaveščenost glede pomena zdravja in varnosti pri delu, tako da ju je predstavila kot sestavna dela upravljanja kakovosti in kot ključna dejavnika za gospodarsko uspešnost in konkurenčnost; |
| --- | --- |

19.

priznava, da je strategija povečala javno ozaveščenost glede pomena zdravja in varnosti pri delu, tako da ju je predstavila kot sestavna dela upravljanja kakovosti in kot ključna dejavnika za gospodarsko uspešnost in konkurenčnost;

| 20. | izraža začudenje nad tem, da v strateškem dokumentu ni govora o upravljanju kakovosti v okviru zdravja in varnosti pri delu in da tema upravljanja kakovosti sploh ni omenjena; |
| --- | --- |

20.

izraža začudenje nad tem, da v strateškem dokumentu ni govora o upravljanju kakovosti v okviru zdravja in varnosti pri delu in da tema upravljanja kakovosti sploh ni omenjena;

| 21. | priznava, da je veliko podjetij v EU – tudi veliko vodilnih podjetij – sprejelo sistem upravljanja kakovosti Evropskega sklada za upravljanje kakovosti (EFQM – European Foundation for Quality Management) kot osnovo za svoje ukrepe. Gre za vzorec učinkovite strategije, ki bi ga lahko uporabili tudi na področju zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

21.

priznava, da je veliko podjetij v EU – tudi veliko vodilnih podjetij – sprejelo sistem upravljanja kakovosti Evropskega sklada za upravljanje kakovosti (EFQM – European Foundation for Quality Management) kot osnovo za svoje ukrepe. Gre za vzorec učinkovite strategije, ki bi ga lahko uporabili tudi na področju zdravja in varnosti pri delu;

| 22. | poziva države članice, naj sledijo temeljnim načelom sistema upravljanja kakovosti EFQM: usmerjenosti k ciljem, osredotočenosti na stranke, vodenju, stalnosti ciljev, upravljanju s pomočjo postopkov in dejstev, razvoju in vključenosti sodelavcev, razvoju partnerstev in socialni odgovornost podjetij. S tem se spodbujajo spremembe na področju zdravja in varnosti pri delu, ki pospešujejo harmonizacijo predpisov, ki urejajo to področje. Poleg tega se morajo države članice potruditi, da bi razumele pričakovanja posameznih interesnih skupin družbe in nanje ustrezno odgovorile. |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj sledijo temeljnim načelom sistema upravljanja kakovosti EFQM: usmerjenosti k ciljem, osredotočenosti na stranke, vodenju, stalnosti ciljev, upravljanju s pomočjo postopkov in dejstev, razvoju in vključenosti sodelavcev, razvoju partnerstev in socialni odgovornost podjetij. S tem se spodbujajo spremembe na področju zdravja in varnosti pri delu, ki pospešujejo harmonizacijo predpisov, ki urejajo to področje. Poleg tega se morajo države članice potruditi, da bi razumele pričakovanja posameznih interesnih skupin družbe in nanje ustrezno odgovorile.

Ocena trenutnega stanja

ODBOR REGIJ

| 23. | meni, da so za oceno trenutnega stanja nujno potrebni statistični podatki za posamezne države članice ali pa podatki za celotno Unijo skupaj in da morajo biti ti podatki predstavljeni v časovni perspektivi, da bi lahko ugotovili trend; |
| --- | --- |

23.

meni, da so za oceno trenutnega stanja nujno potrebni statistični podatki za posamezne države članice ali pa podatki za celotno Unijo skupaj in da morajo biti ti podatki predstavljeni v časovni perspektivi, da bi lahko ugotovili trend;

| 24. | poudarja, da bi morali biti v oceno trenutnega stanja vključeni analiza podatkov, ki so na voljo, ter razčlenitev sedanjih rezultatov in težav, možnosti in tveganj, in sicer za vsako področje posebej; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi morali biti v oceno trenutnega stanja vključeni analiza podatkov, ki so na voljo, ter razčlenitev sedanjih rezultatov in težav, možnosti in tveganj, in sicer za vsako področje posebej;

| 25. | opaža, da so nevarnosti in tveganja postali bolj kompleksni in med seboj odvisni. Zato je nujna ocena tveganja, da bi ugotovili morebitno nevarnost in obvladali tveganje, ob upoštevanju različnih vrst tveganja. Kritična ocena trenutnega položaja je izrednega pomena, saj je edino tako možno določiti realne cilje; |
| --- | --- |

25.

opaža, da so nevarnosti in tveganja postali bolj kompleksni in med seboj odvisni. Zato je nujna ocena tveganja, da bi ugotovili morebitno nevarnost in obvladali tveganje, ob upoštevanju različnih vrst tveganja. Kritična ocena trenutnega položaja je izrednega pomena, saj je edino tako možno določiti realne cilje;

| 26. | meni, da je za realno oceno škode, ki bi nastala na podlagi možnih tveganj, zelo pomembno, da se zbudi zavest o virih nevarnosti in njihovem celotnem učinku, pa tudi določijo merila za ocenjevanje škode. Pri ocenjevanju škode je treba ločiti med tehnološkimi, psihološkimi, sociološkimi, kulturnimi in ekonomskimi vidiki tveganja; |
| --- | --- |

26.

meni, da je za realno oceno škode, ki bi nastala na podlagi možnih tveganj, zelo pomembno, da se zbudi zavest o virih nevarnosti in njihovem celotnem učinku, pa tudi določijo merila za ocenjevanje škode. Pri ocenjevanju škode je treba ločiti med tehnološkimi, psihološkimi, sociološkimi, kulturnimi in ekonomskimi vidiki tveganja;

| 27. | poudarja, da morajo države članice jasno določiti, kako se bodo zbirale in urejale informacije, kdo bo za to pristojen in kakšni bodo postopki za to. Tega zakonodaja pogosto ne določa, vendar brez vsem jasne teoretične in praktične podlage niso možni pozitivni rezultati; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da morajo države članice jasno določiti, kako se bodo zbirale in urejale informacije, kdo bo za to pristojen in kakšni bodo postopki za to. Tega zakonodaja pogosto ne določa, vendar brez vsem jasne teoretične in praktične podlage niso možni pozitivni rezultati;

| 28. | meni, da morajo imeti države članice nujno na voljo primerno metodološko podlago za upravljanje tveganja, ki mora nastati v skladu z znanstvenimi načeli; |
| --- | --- |

28.

meni, da morajo imeti države članice nujno na voljo primerno metodološko podlago za upravljanje tveganja, ki mora nastati v skladu z znanstvenimi načeli;

| 29. | poudarja, da je treba stalno spremljati pogoje in dejavnike tveganja, da bi tako ostali v koraku s časom in opredelili morebitne nove dejavnike tveganja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba stalno spremljati pogoje in dejavnike tveganja, da bi tako ostali v koraku s časom in opredelili morebitne nove dejavnike tveganja;

| 30. | meni, da bi morale biti poklicne bolezni bolj natančno obravnavane v strateškem dokumentu. Pri določanju meril za analizo poklicne bolezni je potrebna določena fleksibilnost in jasnost, da bi bila možna klasifikacija te bolezni ob upoštevanju njenega vzroka; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morale biti poklicne bolezni bolj natančno obravnavane v strateškem dokumentu. Pri določanju meril za analizo poklicne bolezni je potrebna določena fleksibilnost in jasnost, da bi bila možna klasifikacija te bolezni ob upoštevanju njenega vzroka;

| 31. | meni, da je bistvenega pomena, da diagnoza poklicne bolezni v državah članicah ne bi bila otežena in da bi bilo pri izplačilu nadomestila čim manj birokracije; |
| --- | --- |

31.

meni, da je bistvenega pomena, da diagnoza poklicne bolezni v državah članicah ne bi bila otežena in da bi bilo pri izplačilu nadomestila čim manj birokracije;

| 32. | meni, da je nujen učinkovit pravni in upravni sistem, ki omogoča pravilno beleženje nesreč pri delu in poklicnih bolezni, vendar te ne smejo pretirano obremeniti MSP; |
| --- | --- |

32.

meni, da je nujen učinkovit pravni in upravni sistem, ki omogoča pravilno beleženje nesreč pri delu in poklicnih bolezni, vendar te ne smejo pretirano obremeniti MSP;

| 33. | se zavzema za natančno beleženje vseh nesreč pri delu in poklicnih bolezni v vseh državah članicah ter za uvedbo strateškega načrta, da bi izboljšali varnost pri delu, vendar ti ukrepi ne smejo pretirano obremeniti MSP; |
| --- | --- |

33.

se zavzema za natančno beleženje vseh nesreč pri delu in poklicnih bolezni v vseh državah članicah ter za uvedbo strateškega načrta, da bi izboljšali varnost pri delu, vendar ti ukrepi ne smejo pretirano obremeniti MSP;

| 34. | meni, da je treba nadzorovati izpolnjevanje zahtev in pravil v zvezi z delovnim okoljem v državah članicah, da bi ugotovili morebitne pomanjkljivosti in preprečili tveganja; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba nadzorovati izpolnjevanje zahtev in pravil v zvezi z delovnim okoljem v državah članicah, da bi ugotovili morebitne pomanjkljivosti in preprečili tveganja;

| 35. | ugotavlja, da so napake pri organizaciji varnosti pri delu glavni vzrok nesreč pri delu in poklicnih bolezni. Vsako izgubljeno človeško življenje in vsak dan bolniške odsotnosti je za vsako državo članico, lokalno ali regionalno skupnost, podjetje ali MSP velika izguba – celotni strošek za družbo je seveda še veliko večji; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so napake pri organizaciji varnosti pri delu glavni vzrok nesreč pri delu in poklicnih bolezni. Vsako izgubljeno človeško življenje in vsak dan bolniške odsotnosti je za vsako državo članico, lokalno ali regionalno skupnost, podjetje ali MSP velika izguba – celotni strošek za družbo je seveda še veliko večji;

| 36. | obžaluje, da ni jasno navedeno dejstvo, da se zdravi vedenjski vzorci lahko razvijejo le v zdravih in zdravju neškodljivih razmerah na delovnem mestu in v družbi; |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da ni jasno navedeno dejstvo, da se zdravi vedenjski vzorci lahko razvijejo le v zdravih in zdravju neškodljivih razmerah na delovnem mestu in v družbi;

| 37. | želi, da bi se pri oblikovanju skupnega strateškega pristopa, ki bi ga uporabljale organizacije v posameznih državah članicah, uporabile priznane metode analize, kot so SWOT, PEST, GAP, FFA in CAF, da bi zagotovili objektivne, ustrezne in primerljive rezultate. |
| --- | --- |

37.

želi, da bi se pri oblikovanju skupnega strateškega pristopa, ki bi ga uporabljale organizacije v posameznih državah članicah, uporabile priznane metode analize, kot so SWOT, PEST, GAP, FFA in CAF, da bi zagotovili objektivne, ustrezne in primerljive rezultate.

Strateški cilji

ODBOR REGIJ

| 38. | pozdravlja predlog Komisije, da bi bil glavni cilj evropske strategije nadaljnje zmanjševanje števila nesreč pri delu v obdobju 2007-2012, in se strinja s Komisijo, da bi moral biti skupni cilj držav članic EU-27 v tem obdobju 25-odstotno zmanjšanje števila nesreč pri delu in primerov poklicnih bolezni, čeprav se lahko zdi, da zbuja ta cilj preveč pozornosti; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja predlog Komisije, da bi bil glavni cilj evropske strategije nadaljnje zmanjševanje števila nesreč pri delu v obdobju 2007-2012, in se strinja s Komisijo, da bi moral biti skupni cilj držav članic EU-27 v tem obdobju 25-odstotno zmanjšanje števila nesreč pri delu in primerov poklicnih bolezni, čeprav se lahko zdi, da zbuja ta cilj preveč pozornosti;

| 39. | ugotavlja, da morajo imeti strateški cilji jasno sporočilo. Končni cilj – kaj je treba do kdaj doseči – mora biti jasno določen; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da morajo imeti strateški cilji jasno sporočilo. Končni cilj – kaj je treba do kdaj doseči – mora biti jasno določen;

| 40. | poudarja, da mora biti strateški cilj v skladu z naslednjimi (t. i. SMART) zahtevami: mora biti specifičen (specific), merljiv (measurable), dogovorjen (agreed), realističen (realistic) in časovno določen (timed). Te lastnosti zagotavljajo jasno opredelitev in merljivost, kar pomeni, da bodo merilne lestvice pogodbeno zavezujoče; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora biti strateški cilj v skladu z naslednjimi (t. i. SMART) zahtevami: mora biti specifičen (specific), merljiv (measurable), dogovorjen (agreed), realističen (realistic) in časovno določen (timed). Te lastnosti zagotavljajo jasno opredelitev in merljivost, kar pomeni, da bodo merilne lestvice pogodbeno zavezujoče;

| 41. | opozarja, da mora biti strateški cilj v skladu z zahtevami, kar pomeni, da morajo imeti cilji natančno določen rok, da bi lahko spremljali in izmerili njihovo uresničitev. To pa vodi k zamisli o kratkoročnih in dolgoročnih ciljih, kar pomeni, da je treba glavni cilj razdeliti na več manjših vmesnih ciljev, da bi lahko bolj natančno izmerili njihovo uresničitev ter jo nadzorovali in usmerjali; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da mora biti strateški cilj v skladu z zahtevami, kar pomeni, da morajo imeti cilji natančno določen rok, da bi lahko spremljali in izmerili njihovo uresničitev. To pa vodi k zamisli o kratkoročnih in dolgoročnih ciljih, kar pomeni, da je treba glavni cilj razdeliti na več manjših vmesnih ciljev, da bi lahko bolj natančno izmerili njihovo uresničitev ter jo nadzorovali in usmerjali;

| 42. | meni, da je nujno treba določiti sistem kazalcev za države članice, ki bi bil podlaga za oceno začetnega in končnega stanja ter učinkovitosti sprejetih ukrepov. Glavne značilnosti teh kazalcev so relevantnost, pomembnost, kvantitativna merljivost, robustnost in učinkovita poraba sredstev. |
| --- | --- |

42.

meni, da je nujno treba določiti sistem kazalcev za države članice, ki bi bil podlaga za oceno začetnega in končnega stanja ter učinkovitosti sprejetih ukrepov. Glavne značilnosti teh kazalcev so relevantnost, pomembnost, kvantitativna merljivost, robustnost in učinkovita poraba sredstev.

Ukrepi za dosego ciljev

ODBOR REGIJ

| 43. | pozdravlja dejstvo, da Komisija nudi podporo MSP z uporabo obstoječih pravnih predpisov, in želi, da bi se pravni okvir uskladil s spremembami na trgu dela in poenostavil, pri čemer bi upoštevali predvsem položaj MSP; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja dejstvo, da Komisija nudi podporo MSP z uporabo obstoječih pravnih predpisov, in želi, da bi se pravni okvir uskladil s spremembami na trgu dela in poenostavil, pri čemer bi upoštevali predvsem položaj MSP;

| 44. | poudarja, da je treba instrumente opredeliti s pomočjo ukrepov, ki so predstavljeni v strateškem razvojnem načrtu. Med temi instrumenti so programi, večji projekti, strateške naložbe in druga večja področja ukrepanja, kot so rutinske naloge, s katerimi naj bi dosegli zastavljene cilje; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba instrumente opredeliti s pomočjo ukrepov, ki so predstavljeni v strateškem razvojnem načrtu. Med temi instrumenti so programi, večji projekti, strateške naložbe in druga večja področja ukrepanja, kot so rutinske naloge, s katerimi naj bi dosegli zastavljene cilje;

| 45. | opaža, da je v nasprotju z drugimi obravnavanimi vprašanji v četrtem poglavju strateškega dokumenta določitev pravnega okvirja preveč podrobno predstavljena. Različne vidike družbenega življenja bi bilo treba sistematično proučiti na podlagi načela PESTLE (s političnega, ekonomskega, socialnega, tehnološkega, pravnega (legal) in okoljskega (environmental) vidika). To bi bilo treba storiti na ravni Skupnosti, pa tudi na ravni posameznih držav članic, in sicer na področju politike, gospodarstva, socialnih vprašanj, tehnologije, prava in varstva delavcev; |
| --- | --- |

45.

opaža, da je v nasprotju z drugimi obravnavanimi vprašanji v četrtem poglavju strateškega dokumenta določitev pravnega okvirja preveč podrobno predstavljena. Različne vidike družbenega življenja bi bilo treba sistematično proučiti na podlagi načela PESTLE (s političnega, ekonomskega, socialnega, tehnološkega, pravnega (legal) in okoljskega (environmental) vidika). To bi bilo treba storiti na ravni Skupnosti, pa tudi na ravni posameznih držav članic, in sicer na področju politike, gospodarstva, socialnih vprašanj, tehnologije, prava in varstva delavcev;

| 46. | se zavzema za podporo pripravi programov za promocijo zdravja v podjetjih. |
| --- | --- |

46.

se zavzema za podporo pripravi programov za promocijo zdravja v podjetjih.

Finančni in časovni okvir

ODBOR REGIJ

| 47. | opozarja, da mora strateški dokument nujno vsebovati tudi finančni in časovni okvir ter da morajo biti ocenjeni skupni stroški razvojnega načrta in razporeditev stroškov glede na prejšnja leta ali druga obdobja; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da mora strateški dokument nujno vsebovati tudi finančni in časovni okvir ter da morajo biti ocenjeni skupni stroški razvojnega načrta in razporeditev stroškov glede na prejšnja leta ali druga obdobja;

| 48. | meni, da bi bilo dobro za finančni in časovni okvir določiti enotno obliko v delu dokumenta, ki obravnava načrtovanje in izvajanje ukrepov za zmanjšanje tveganj nevarnosti in varovanje zdravja pri delu, da bi zagotovili primerljivost podatkov posameznih držav članic, ki jih bo mogoče analizirati v celotni Uniji. |
| --- | --- |

48.

meni, da bi bilo dobro za finančni in časovni okvir določiti enotno obliko v delu dokumenta, ki obravnava načrtovanje in izvajanje ukrepov za zmanjšanje tveganj nevarnosti in varovanje zdravja pri delu, da bi zagotovili primerljivost podatkov posameznih držav članic, ki jih bo mogoče analizirati v celotni Uniji.

Vodstvena struktura

ODBOR REGIJ

| 49. | ugotavlja, da vodstvena struktura za zagotavljanje varnosti in varovanja zdravja na delovnem mestu vključuje opis potrebnih postopkov usklajevanja v zvezi s pripravo, izdelavo, izvajanjem in oceno razvojnega načrta ter objavo končnega poročila razvojnega načrta. Pri tem je treba navesti način organizacije skupinskega dela, razdelitve nalog in sprejemanja povratnih informacij udeleženih strani; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da vodstvena struktura za zagotavljanje varnosti in varovanja zdravja na delovnem mestu vključuje opis potrebnih postopkov usklajevanja v zvezi s pripravo, izdelavo, izvajanjem in oceno razvojnega načrta ter objavo končnega poročila razvojnega načrta. Pri tem je treba navesti način organizacije skupinskega dela, razdelitve nalog in sprejemanja povratnih informacij udeleženih strani;

| 50. | ugotavlja, da je nujna opredelitev vodstvene strukture za varnost in varovanje zdravja na delovnem mestu, da bi dosegli dogovor o usklajenosti, upravljanju in drugih pomembnih vidikih razvojnega načrta za vsa področja, pa tudi obveščali druge zainteresirane strani; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da je nujna opredelitev vodstvene strukture za varnost in varovanje zdravja na delovnem mestu, da bi dosegli dogovor o usklajenosti, upravljanju in drugih pomembnih vidikih razvojnega načrta za vsa področja, pa tudi obveščali druge zainteresirane strani;

| 51. | opozarja na smernice za sisteme upravljanja varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH), ki veljajo po vsem svetu in so bile zaradi zavrnitve priprave mednarodnih standardov na tem področju pripravljene na prošnjo Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). Smernice, ki naj bi jih države uvedle na nacionalni ravni (nekatere so to že storile), odražajo vrednote in instrumente Mednarodne organizacije dela na področju zdravja in varnosti delavcev ter določajo temeljne zahteve za sisteme upravljanja varnosti in zdravja pri delu, s katerimi se zagotovi trajnostno izboljšanje na tem področju; |
| --- | --- |

51.

opozarja na smernice za sisteme upravljanja varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH), ki veljajo po vsem svetu in so bile zaradi zavrnitve priprave mednarodnih standardov na tem področju pripravljene na prošnjo Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). Smernice, ki naj bi jih države uvedle na nacionalni ravni (nekatere so to že storile), odražajo vrednote in instrumente Mednarodne organizacije dela na področju zdravja in varnosti delavcev ter določajo temeljne zahteve za sisteme upravljanja varnosti in zdravja pri delu, s katerimi se zagotovi trajnostno izboljšanje na tem področju;

| 52. | ugotavlja, da so zgoraj navedena metodološka načela predstavljena v naslednjem dokumentu:






  — | Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001 (Smernice za sisteme upravljanja zdravja in varnosti pri delu Mednarodne organizacije dela); |
| --- | --- | --- |

52.

ugotavlja, da so zgoraj navedena metodološka načela predstavljena v naslednjem dokumentu:

—

Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001 (Smernice za sisteme upravljanja zdravja in varnosti pri delu Mednarodne organizacije dela);

| 53. | ugotavlja, da mora vsak trajnostni in učinkovit sistem upravljanja zdravja in varnosti pri delu za stalne izboljšave na tem področju vsebovati naslednje temeljne elemente:






  — | politiko varnosti in zdravja pri delu (occupational, safety and health policy); |
| --- | --- | --- |

53.

ugotavlja, da mora vsak trajnostni in učinkovit sistem upravljanja zdravja in varnosti pri delu za stalne izboljšave na tem področju vsebovati naslednje temeljne elemente:

—

politiko varnosti in zdravja pri delu (occupational, safety and health policy);

| — | organizacijo (organizing); |
| --- | --- |

—

organizacijo (organizing);

| — | načrtovanje in izvajanje (planning and implementation); |
| --- | --- |

—

načrtovanje in izvajanje (planning and implementation);

| — | ocenjevanje (evaluation); |
| --- | --- |

—

ocenjevanje (evaluation);

| — | ukrepe za izboljšanje (action for improvement). |
| --- | --- |

—

ukrepe za izboljšanje (action for improvement).

Izvajanje, spremljanje izvajanja, dokončanje in zaključek strateškega načrta

ODBOR REGIJ

| 54. | ugotavlja, da razdelek o strukturi razvojnega načrta obravnava cilje in ukrepe, ki jih je treba uporabiti med izvajanjem akcijskega načrta, ter razlago ukrepov. Akcijski in razvojni načrt morata biti primerljiva in imeti morata podobno strukturo; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da razdelek o strukturi razvojnega načrta obravnava cilje in ukrepe, ki jih je treba uporabiti med izvajanjem akcijskega načrta, ter razlago ukrepov. Akcijski in razvojni načrt morata biti primerljiva in imeti morata podobno strukturo;

| 55. | priporoča, da se akcijski načrt pripravi v obliki tabele, kjer bodo za vsako podskupino navedeni cilji, kazalci in ukrepi, potrebni za dosego teh ciljev, poleg tega pa tudi dejavnosti, ki bodo potekale skupaj z drugimi stranmi, financerji ter viri in instrumenti financiranja; |
| --- | --- |

55.

priporoča, da se akcijski načrt pripravi v obliki tabele, kjer bodo za vsako podskupino navedeni cilji, kazalci in ukrepi, potrebni za dosego teh ciljev, poleg tega pa tudi dejavnosti, ki bodo potekale skupaj z drugimi stranmi, financerji ter viri in instrumenti financiranja;

| 56. | ugotavlja, da so potrebni dodatni ukrepi, če bi med izvajanjem strateškega razvojnega načrta postalo očitno, da so potrebne spremembe oziroma je treba določiti predpise v zvezi z obstoječimi cilji in ukrepi. Pri sprejemanju odločitev v zvezi z dodatnimi ukrepi oziroma ukinitvi obstoječih ukrepov je treba upoštevati predvsem naslednje: korist zastavljenih ciljev, učinkovitost sprejetih ukrepov in spremembe, ki potekajo oziroma so načrtovane v zvezi s financiranjem in področjem ukrepanja. |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da so potrebni dodatni ukrepi, če bi med izvajanjem strateškega razvojnega načrta postalo očitno, da so potrebne spremembe oziroma je treba določiti predpise v zvezi z obstoječimi cilji in ukrepi. Pri sprejemanju odločitev v zvezi z dodatnimi ukrepi oziroma ukinitvi obstoječih ukrepov je treba upoštevati predvsem naslednje: korist zastavljenih ciljev, učinkovitost sprejetih ukrepov in spremembe, ki potekajo oziroma so načrtovane v zvezi s financiranjem in področjem ukrepanja.

Ocena izvajanja razvojne strategije

ODBOR REGIJ

| 57. | ugotavlja, da je treba pripraviti končno poročilo o razvojnem načrtu, ko so doseženi cilji, ko se strateški razvojni načrt izteče ali ko je uspešno izveden; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da je treba pripraviti končno poročilo o razvojnem načrtu, ko so doseženi cilji, ko se strateški razvojni načrt izteče ali ko je uspešno izveden;

| 58. | opozarja, da je treba v poglavju o državah članicah poudariti naslednje vidike v zvezi s poročevalnim obdobjem:






  — | parametre, na katerih temeljijo kazalci – stanje napredka na poti do zastavljenih ciljev; |
| --- | --- | --- |

58.

opozarja, da je treba v poglavju o državah članicah poudariti naslednje vidike v zvezi s poročevalnim obdobjem:

—

parametre, na katerih temeljijo kazalci – stanje napredka na poti do zastavljenih ciljev;

| — | neposredne rezultate ukrepov; |
| --- | --- |

—

neposredne rezultate ukrepov;

| — | pregled instrumentov, uporabljenih pri izvajanju razvojnega načrta, skupaj z razlago; |
| --- | --- |

—

pregled instrumentov, uporabljenih pri izvajanju razvojnega načrta, skupaj z razlago;

| — | spremembe – predvidene ali že izvedene – na področju delovanja. |
| --- | --- |

—

spremembe – predvidene ali že izvedene – na področju delovanja.

Oblika in struktura poročila o izvajanju strateškega razvojnega načrta se mora ujemati z obliko in strukturo razvojnega in z njim povezanega akcijskega načrta.

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/21

---

Mnenje Odbora regij – Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi možnosti za ukrepanje EU

(2008/C 53/04)

ODBOR REGIJ

| — | poziva Komisijo, naj prizna pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri razvijanju in izvajanju prilagajanja podnebnim spremembam in nujnost, da se tem organom zagotovijo pooblastila in finančna podpora, da bodo lahko razvili in izvajali strategije za prilagajanje; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj prizna pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri razvijanju in izvajanju prilagajanja podnebnim spremembam in nujnost, da se tem organom zagotovijo pooblastila in finančna podpora, da bodo lahko razvili in izvajali strategije za prilagajanje;

| — | se strinja z oceno vpliva podnebnih sprememb na fizično geografijo in ekosisteme po vsem svetu. Vendar je prepričan, da je treba v zeleni knjigi gospodarske in družbene vidike sprememb obravnavati enako kot okoljske vidike; |
| --- | --- |

—

se strinja z oceno vpliva podnebnih sprememb na fizično geografijo in ekosisteme po vsem svetu. Vendar je prepričan, da je treba v zeleni knjigi gospodarske in družbene vidike sprememb obravnavati enako kot okoljske vidike;

| — | priznava nevarnost, ki jo podnebne spremembe predstavljajo za državljane in okolje, vendar je prepričan, da je zgodnje ukrepanje v zvezi s prilagajanjem z nastankom novih področij strokovnega znanja in možnosti za zaposlitev ter čim učinkovitejšim in trajnostnim izkoriščanjem virov priložnost za oblikovanje trajnostnih skupnosti ter konkurenčnih lokalnih in regionalnih gospodarstev; |
| --- | --- |

—

priznava nevarnost, ki jo podnebne spremembe predstavljajo za državljane in okolje, vendar je prepričan, da je zgodnje ukrepanje v zvezi s prilagajanjem z nastankom novih področij strokovnega znanja in možnosti za zaposlitev ter čim učinkovitejšim in trajnostnim izkoriščanjem virov priložnost za oblikovanje trajnostnih skupnosti ter konkurenčnih lokalnih in regionalnih gospodarstev;

| — | podpira poziv Komisije k zgodnjemu ukrepanju, zlasti na področjih, na katerih je vpliv mogoče sorazmerno zanesljivo oceniti, ali na področjih, na katerih bi neukrepanje ali nesprejetje previdnostnega načela pomenilo precejšnje tveganje za družbo, gospodarstvo ali okolje držav članic. Prilagajanje podnebnim spremembam bo drago, vendar Sternovo poročilo kaže, da je neukrepanje najdražja možnost. Na razpolago imamo dovolj podatkov, da lahko začnemo ukrepati že zdaj. Odbor regij meni, da morajo lokalni, regionalni in nacionalni politiki prevzeti vodilno vlogo pri odgovornosti za to, da bo prilagajanje podnebnim spremembam postalo prednostna naloga; |
| --- | --- |

—

podpira poziv Komisije k zgodnjemu ukrepanju, zlasti na področjih, na katerih je vpliv mogoče sorazmerno zanesljivo oceniti, ali na področjih, na katerih bi neukrepanje ali nesprejetje previdnostnega načela pomenilo precejšnje tveganje za družbo, gospodarstvo ali okolje držav članic. Prilagajanje podnebnim spremembam bo drago, vendar Sternovo poročilo kaže, da je neukrepanje najdražja možnost. Na razpolago imamo dovolj podatkov, da lahko začnemo ukrepati že zdaj. Odbor regij meni, da morajo lokalni, regionalni in nacionalni politiki prevzeti vodilno vlogo pri odgovornosti za to, da bo prilagajanje podnebnim spremembam postalo prednostna naloga;

| — | meni, da bo eden ključnih izzivov verjetno obsežna migracija prebivalstva, tako iz tretjih držav v EU kot med državami članicami ter tudi med regijami in znotraj njih. Lokalne in regionalne oblasti bodo morale načrtovati in voditi upravljanje stanovanjskih objektov, infrastrukture ter potreb po zdravstvenih in javnih storitvah, ki bodo nastale zaradi teh migracij; |
| --- | --- |

—

meni, da bo eden ključnih izzivov verjetno obsežna migracija prebivalstva, tako iz tretjih držav v EU kot med državami članicami ter tudi med regijami in znotraj njih. Lokalne in regionalne oblasti bodo morale načrtovati in voditi upravljanje stanovanjskih objektov, infrastrukture ter potreb po zdravstvenih in javnih storitvah, ki bodo nastale zaradi teh migracij;

| — | poziva, da se proračun EU, programi, politike in zlasti ključna zakonodaja ponovno pregledajo zaradi spreminjanja parametrov, ki bo posledica podnebnih sprememb; Odbor zlasti poziva, naj se pri pregledu proračuna za leto 2008 predvidijo proračunska sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

—

poziva, da se proračun EU, programi, politike in zlasti ključna zakonodaja ponovno pregledajo zaradi spreminjanja parametrov, ki bo posledica podnebnih sprememb; Odbor zlasti poziva, naj se pri pregledu proračuna za leto 2008 predvidijo proračunska sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam.

| Poročevalka | : | Kay TWITCHEN, članica grofijskega sveta Essexa (UK/EPP) |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Kay TWITCHEN, članica grofijskega sveta Essexa (UK/EPP)

Referenčni dokument

Zelena knjiga Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU

COM(2007) 354 konč. {SEC(2007) 849}

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja ta dokument in spoznanje, da mora Evropska unija sprejeti izziv prilagajanja podnebnim spremembam v sodelovanju z vsemi vpletenimi partnerji, zlasti državami članicami in partnerji na lokalni in regionalni ravni, ter s partnerskimi državami na svetovni ravni. Pozdravlja tudi spoznanje, da je potreben evropski pristop in da morajo biti ukrepi prilagajanja usklajeni z blažilnimi ukrepi in obratno; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ta dokument in spoznanje, da mora Evropska unija sprejeti izziv prilagajanja podnebnim spremembam v sodelovanju z vsemi vpletenimi partnerji, zlasti državami članicami in partnerji na lokalni in regionalni ravni, ter s partnerskimi državami na svetovni ravni. Pozdravlja tudi spoznanje, da je potreben evropski pristop in da morajo biti ukrepi prilagajanja usklajeni z blažilnimi ukrepi in obratno;

| 2. | se strinja z oceno vpliva podnebnih sprememb na fizično geografijo in ekosisteme po vsem svetu. Vendar je prepričan, da je treba gospodarske in družbene vidike sprememb obravnavati enako kot okoljske vidike; |
| --- | --- |

2.

se strinja z oceno vpliva podnebnih sprememb na fizično geografijo in ekosisteme po vsem svetu. Vendar je prepričan, da je treba gospodarske in družbene vidike sprememb obravnavati enako kot okoljske vidike;

| 3. | priznava nevarnost, ki jo podnebne spremembe predstavljajo za državljane in okolje, vendar je prepričan, da je zgodnje ukrepanje v zvezi s prilagajanjem z nastankom novih področij strokovnega znanja in možnosti za zaposlitev ter čim učinkovitejšim in trajnostnim izkoriščanjem virov priložnost za oblikovanje trajnostnih skupnosti ter konkurenčnih lokalnih in regionalnih gospodarstev. |
| --- | --- |

3.

priznava nevarnost, ki jo podnebne spremembe predstavljajo za državljane in okolje, vendar je prepričan, da je zgodnje ukrepanje v zvezi s prilagajanjem z nastankom novih področij strokovnega znanja in možnosti za zaposlitev ter čim učinkovitejšim in trajnostnim izkoriščanjem virov priložnost za oblikovanje trajnostnih skupnosti ter konkurenčnih lokalnih in regionalnih gospodarstev.

V zvezi z negativnimi posledicami podnebnih sprememb

ODBOR REGIJ

| 4. | meni, da bo eden ključnih izzivov verjetno obsežna migracija prebivalstva, tako iz tretjih držav v EU kot med državami članicami ter tudi med regijami in znotraj njih. Lokalne in regionalne oblasti bodo morale načrtovati in voditi upravljanje stanovanjskih objektov, infrastrukture ter potreb po zdravstvenih in javnih storitvah, ki bodo nastale zaradi teh migracij; |
| --- | --- |

4.

meni, da bo eden ključnih izzivov verjetno obsežna migracija prebivalstva, tako iz tretjih držav v EU kot med državami članicami ter tudi med regijami in znotraj njih. Lokalne in regionalne oblasti bodo morale načrtovati in voditi upravljanje stanovanjskih objektov, infrastrukture ter potreb po zdravstvenih in javnih storitvah, ki bodo nastale zaradi teh migracij;

| 5. | potrjuje sporočilo, da bodo – kot so pokazali nedavni vročinski valovi v Evropi – podnebne spremembe zelo obremenile zdravstvene in lokalne socialne storitve. Zaradi staranja prebivalstva v večini držav članic EU je treba resno pretehtati družbene učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

5.

potrjuje sporočilo, da bodo – kot so pokazali nedavni vročinski valovi v Evropi – podnebne spremembe zelo obremenile zdravstvene in lokalne socialne storitve. Zaradi staranja prebivalstva v večini držav članic EU je treba resno pretehtati družbene učinke podnebnih sprememb;

| 6. | meni, da bi bilo treba upoštevati vprašanje osenčenja javnih površin (glej vprašanje 3). Zagotovitev osenčenja z drevesi, parki, zelenimi strehami, različnimi načini gradnje itd. je pomemben dejavnik pri zmanjševanju števila smrti zaradi vročine in potreb po klimatiziranju prostorov ter povečanju kakovosti življenja na mestnih območjih; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba upoštevati vprašanje osenčenja javnih površin (glej vprašanje 3). Zagotovitev osenčenja z drevesi, parki, zelenimi strehami, različnimi načini gradnje itd. je pomemben dejavnik pri zmanjševanju števila smrti zaradi vročine in potreb po klimatiziranju prostorov ter povečanju kakovosti življenja na mestnih območjih;

| 7. | je poleg tega prepričan, da se bo zmanjšana raba omejenih naravnih virov, kateri se bo moralo prilagoditi prebivalstvo po vsem svetu, izkazala za velik izziv, za katerega bo potrebna bistvena sprememba miselnosti. Odbor regij je zato prepričan, da bodo za spodbudo spremembe odnosa posameznikov do uporabe vode, rabe energije, recikliranja in ohranjanja virov potrebni izobraževalni programi, programi obveščanja in tržno usmerjeni instrumenti (kot je evropski sistem trgovanja z emisijami). |
| --- | --- |

7.

je poleg tega prepričan, da se bo zmanjšana raba omejenih naravnih virov, kateri se bo moralo prilagoditi prebivalstvo po vsem svetu, izkazala za velik izziv, za katerega bo potrebna bistvena sprememba miselnosti. Odbor regij je zato prepričan, da bodo za spodbudo spremembe odnosa posameznikov do uporabe vode, rabe energije, recikliranja in ohranjanja virov potrebni izobraževalni programi, programi obveščanja in tržno usmerjeni instrumenti (kot je evropski sistem trgovanja z emisijami).

V zvezi z zgodnjim ukrepanjem

ODBOR REGIJ

| 8. | podpira poziv Komisije k zgodnjemu ukrepanju, zlasti na področjih, na katerih je vpliv mogoče sorazmerno zanesljivo oceniti, ali na področjih, na katerih bi neukrepanje ali nesprejetje previdnostnega načela pomenilo precejšnje tveganje za družbo, gospodarstvo ali okolje držav članic. Prilagajanje podnebnim spremembam bo drago, vendar Sternovo poročilo kaže, da je neukrepanje najdražja možnost. Na razpolago imamo dovolj podatkov, da lahko začnemo ukrepati že zdaj. Odbor regij meni, da morajo lokalni, regionalni in nacionalni politiki prevzeti vodilno vlogo pri odgovornosti za to, da bo prilagajanje podnebnim spremembam postalo prednostna naloga. |
| --- | --- |

8.

podpira poziv Komisije k zgodnjemu ukrepanju, zlasti na področjih, na katerih je vpliv mogoče sorazmerno zanesljivo oceniti, ali na področjih, na katerih bi neukrepanje ali nesprejetje previdnostnega načela pomenilo precejšnje tveganje za družbo, gospodarstvo ali okolje držav članic. Prilagajanje podnebnim spremembam bo drago, vendar Sternovo poročilo kaže, da je neukrepanje najdražja možnost. Na razpolago imamo dovolj podatkov, da lahko začnemo ukrepati že zdaj. Odbor regij meni, da morajo lokalni, regionalni in nacionalni politiki prevzeti vodilno vlogo pri odgovornosti za to, da bo prilagajanje podnebnim spremembam postalo prednostna naloga.

V zvezi z vlogo regionalnih in lokalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 9. | je prepričan, da je njihovo sodelovanje bistvenega pomena za razvoj in izvajanje ukrepov prilagajanja. Lokalne in regionalne oblasti so ključni izvajalci na področju upravljanja učinkov podnebnih sprememb in njihovega vpliva na življenje državljanov. Družbene in gospodarske stroške spoprijemanja z izrednimi vremenskimi razmerami pogosto prevzamejo lokalne in regionalne oblasti, zato jih je treba podpreti, da bodo lahko razvijale in izvajale strategije prilagajanja, ki bodo vključene v vse njihove ukrepe. Odbor regij meni, da je potrebno večje splošno priznanje ključne vloge lokalnih in regionalnih oblasti, ki jo imajo pri zagotavljanju varne prihodnosti naših skupnosti in varovanja šibkejših družbenih skupin, kot so mladi, revni in starejši; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da je njihovo sodelovanje bistvenega pomena za razvoj in izvajanje ukrepov prilagajanja. Lokalne in regionalne oblasti so ključni izvajalci na področju upravljanja učinkov podnebnih sprememb in njihovega vpliva na življenje državljanov. Družbene in gospodarske stroške spoprijemanja z izrednimi vremenskimi razmerami pogosto prevzamejo lokalne in regionalne oblasti, zato jih je treba podpreti, da bodo lahko razvijale in izvajale strategije prilagajanja, ki bodo vključene v vse njihove ukrepe. Odbor regij meni, da je potrebno večje splošno priznanje ključne vloge lokalnih in regionalnih oblasti, ki jo imajo pri zagotavljanju varne prihodnosti naših skupnosti in varovanja šibkejših družbenih skupin, kot so mladi, revni in starejši;

| 10. | ocenjuje, da so lokalne in regionalne oblasti pri spoprijemanju s posledicami podnebnih sprememb v ospredju, zlasti ko imajo blažilni ukrepi na nekem področju negativne učinke na drugem, npr. če zaščita obale in gradnja objektov za zaščito pred poplavami povzroči selitev problema na sosednje ali čezmejno območje. Zato morajo lokalne in regionalne oblasti med seboj uskladiti strategije in politike za prilagajanje posledicam podnebnih sprememb. To bi lahko potekalo v številnih oblikah, kot je združevanje na območjih porečij itd. |
| --- | --- |

10.

ocenjuje, da so lokalne in regionalne oblasti pri spoprijemanju s posledicami podnebnih sprememb v ospredju, zlasti ko imajo blažilni ukrepi na nekem področju negativne učinke na drugem, npr. če zaščita obale in gradnja objektov za zaščito pred poplavami povzroči selitev problema na sosednje ali čezmejno območje. Zato morajo lokalne in regionalne oblasti med seboj uskladiti strategije in politike za prilagajanje posledicam podnebnih sprememb. To bi lahko potekalo v številnih oblikah, kot je združevanje na območjih porečij itd.

V zvezi z razvojem strategij za prilagajanje

ODBOR REGIJ

| 11. | je prepričan, da imajo lokalne in regionalne oblasti poseben položaj in lahko na osnovi svojih pristojnosti na področjih, kot so prostorsko načrtovanje, načrtovanje gospodarske namembnosti površin, predpisi na področju gradnje in razvoja, javni promet, kmetijstvo, gozdarstvo, raba in proizvodnja energije, gospodarjenje z vodnimi viri in odpadki ter nabava, pomagajo pri širjenju strategij za prilagajanje na vsa področja. Izziv pri tem je zagotoviti trajnost sedanjih in prihodnjih storitev, infrastrukture in zgradb. Lokalne in regionalne oblasti bodo morale pri načrtovanju vzdržljivih strateških in lokalnih ukrepov v primeru katastrof ter pri razvoju in širitvi sedanjih zmogljivosti odziva na izredne vremenske razmere, ki se pojavljajo pogosteje in v večjih razsežnostih, sodelovati z drugimi partnerji. |
| --- | --- |

11.

je prepričan, da imajo lokalne in regionalne oblasti poseben položaj in lahko na osnovi svojih pristojnosti na področjih, kot so prostorsko načrtovanje, načrtovanje gospodarske namembnosti površin, predpisi na področju gradnje in razvoja, javni promet, kmetijstvo, gozdarstvo, raba in proizvodnja energije, gospodarjenje z vodnimi viri in odpadki ter nabava, pomagajo pri širjenju strategij za prilagajanje na vsa področja. Izziv pri tem je zagotoviti trajnost sedanjih in prihodnjih storitev, infrastrukture in zgradb. Lokalne in regionalne oblasti bodo morale pri načrtovanju vzdržljivih strateških in lokalnih ukrepov v primeru katastrof ter pri razvoju in širitvi sedanjih zmogljivosti odziva na izredne vremenske razmere, ki se pojavljajo pogosteje in v večjih razsežnostih, sodelovati z drugimi partnerji.

V zvezi z vlogo EU

ODBOR REGIJ

| 12. | je prepričan, da je integriran pristop držav članic EU bistvenega pomena. To lahko z izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja omogoči zmanjšanje stroškov in razvoj ter sprejetje najboljše prakse v državah članicah. Ob upoštevanju pomena oblikovanja integriranega pristopa bi Odbor regij lahko bil koristna pomoč za lokalne in regionalne oblasti pri organizaciji izmenjave izkušenj. |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da je integriran pristop držav članic EU bistvenega pomena. To lahko z izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja omogoči zmanjšanje stroškov in razvoj ter sprejetje najboljše prakse v državah članicah. Ob upoštevanju pomena oblikovanja integriranega pristopa bi Odbor regij lahko bil koristna pomoč za lokalne in regionalne oblasti pri organizaciji izmenjave izkušenj.

V zvezi z vključitvijo ukrepov prilagajanja v sedanjo politiko in zakonodajo

ODBOR REGIJ

| 13. | meni, da je treba prilagajanje kot izrecen cilj razširiti v vse sedanje politične okvire EU, kot je kmetijska politika in politika za razvoj podeželja, in v programe financiranja, kot je kohezijska politika, da jih bo mogoče spremeniti tako, da bodo bolj usklajeni s potrebami po prilagajanju, ki sodijo v pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti. Pomembna je njihova stalna prožnost, ker bo prilagajanje nenehen proces, lokalne in regionalne potrebe pa se bodo sčasoma nadalje spreminjale; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba prilagajanje kot izrecen cilj razširiti v vse sedanje politične okvire EU, kot je kmetijska politika in politika za razvoj podeželja, in v programe financiranja, kot je kohezijska politika, da jih bo mogoče spremeniti tako, da bodo bolj usklajeni s potrebami po prilagajanju, ki sodijo v pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti. Pomembna je njihova stalna prožnost, ker bo prilagajanje nenehen proces, lokalne in regionalne potrebe pa se bodo sčasoma nadalje spreminjale;

| 14. | meni, da je del sedanje zakonodaje v nasprotju s potrebo po prilagajanju podnebnim spremembam. Direktivo o habitatih na primer bo treba spremeniti zaradi možnih sprememb sedanjih določenih habitatov kot posledice podnebnih sprememb. Prilagoditi bo treba tudi okvirno direktivo o vodi, saj bodo manjše količine padavin na nekaterih območjih negativno vplivale na kakovost vode. Za zagotovitev ustrezne in uspešne prilagoditve podnebnim spremembam bo treba ponovno pregledati velik del sedanje zakonodaje. |
| --- | --- |

14.

meni, da je del sedanje zakonodaje v nasprotju s potrebo po prilagajanju podnebnim spremembam. Direktivo o habitatih na primer bo treba spremeniti zaradi možnih sprememb sedanjih določenih habitatov kot posledice podnebnih sprememb. Prilagoditi bo treba tudi okvirno direktivo o vodi, saj bodo manjše količine padavin na nekaterih območjih negativno vplivale na kakovost vode. Za zagotovitev ustrezne in uspešne prilagoditve podnebnim spremembam bo treba ponovno pregledati velik del sedanje zakonodaje.

V zvezi z razširjenimi celostnimi raziskavami podnebja

ODBOR REGIJ

| 15. | podpira potrebo po nadaljnjih raziskavah, da se ugotovi, kako ukrepi, sprejeti v neki regiji, vplivajo na drugo regijo ali morda na drugo državo članico. Take raziskave so nujne za zagotovitev, da odločitve ene lokalne oblasti ne bodo negativno vplivale na sosednje ali čezmejne skupnosti. To velja zlasti za vprašanja, kot je učinkovita raba vode in drugih naravnih virov; |
| --- | --- |

15.

podpira potrebo po nadaljnjih raziskavah, da se ugotovi, kako ukrepi, sprejeti v neki regiji, vplivajo na drugo regijo ali morda na drugo državo članico. Take raziskave so nujne za zagotovitev, da odločitve ene lokalne oblasti ne bodo negativno vplivale na sosednje ali čezmejne skupnosti. To velja zlasti za vprašanja, kot je učinkovita raba vode in drugih naravnih virov;

| 16. | poziva k raziskavam in spremljanju podnebja, kar bo prispevalo k predvidevanju izrednih meteoroloških pojavov in tako pomagalo državam v razvoju, posebej tistim, ki jih ogroža širjenje puščav; |
| --- | --- |

16.

poziva k raziskavam in spremljanju podnebja, kar bo prispevalo k predvidevanju izrednih meteoroloških pojavov in tako pomagalo državam v razvoju, posebej tistim, ki jih ogroža širjenje puščav;

| 17. | spodbuja tudi nadaljnjo podporo raziskav in razvoja glede na njihovo vlogo pri spodbujanju inovacij in razvoju inovativne tehnologije in proizvodov za prilagajanje. Tako imajo podjetja, ki se ukvarjajo z vplivi podnebnih sprememb, zelo dobro priložnost za razvoj inovativnih proizvodov in storitev. |
| --- | --- |

17.

spodbuja tudi nadaljnjo podporo raziskav in razvoja glede na njihovo vlogo pri spodbujanju inovacij in razvoju inovativne tehnologije in proizvodov za prilagajanje. Tako imajo podjetja, ki se ukvarjajo z vplivi podnebnih sprememb, zelo dobro priložnost za razvoj inovativnih proizvodov in storitev.

V zvezi vključitvijo evropske družbe, gospodarstva in javnega sektorja

ODBOR REGIJ

| 18. | je prepričan, da bodo imele lokalne in regionalne oblasti preko partnerstev zasebnega in javnega sektorja ter mrež med državami članicami, kot je INTERREG (Regije za gospodarsko spremembo), pomembno vlogo pri olajšanju dostopa do informacij, strokovnega znanja in najboljše prakse ter pri njihovem širjenju. Ta partnerstva in mreže bodo vedno pomembnejša za omogočanje sodelovanja med sektorji, regijami in državami članicami ter partnerskimi državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

18.

je prepričan, da bodo imele lokalne in regionalne oblasti preko partnerstev zasebnega in javnega sektorja ter mrež med državami članicami, kot je INTERREG (Regije za gospodarsko spremembo), pomembno vlogo pri olajšanju dostopa do informacij, strokovnega znanja in najboljše prakse ter pri njihovem širjenju. Ta partnerstva in mreže bodo vedno pomembnejša za omogočanje sodelovanja med sektorji, regijami in državami članicami ter partnerskimi državami, ki niso članice EU;

| 19. | podpira sodelovanje z državami v razvoju, da se jim zagotovi pomoč pri strategijah za prilagajanje, in predlaga, naj se ta pomoč podpre v okviru zunanjih dejavnosti EU. Prepričan je, da lahko lokalne in regionalne oblasti igrajo ključno vlogo pri izmenjavi dobre prakse in znanja z državami v razvoju z uporabo sedanjih povezav in mrež. Višina sredstev, ki jih EU za to namenja, mora biti v ustreznem razmerju s potrebami držav v razvoju in odgovornostjo EU. |
| --- | --- |

19.

podpira sodelovanje z državami v razvoju, da se jim zagotovi pomoč pri strategijah za prilagajanje, in predlaga, naj se ta pomoč podpre v okviru zunanjih dejavnosti EU. Prepričan je, da lahko lokalne in regionalne oblasti igrajo ključno vlogo pri izmenjavi dobre prakse in znanja z državami v razvoju z uporabo sedanjih povezav in mrež. Višina sredstev, ki jih EU za to namenja, mora biti v ustreznem razmerju s potrebami držav v razvoju in odgovornostjo EU.

V zvezi z naslednjimi koraki

ODBOR REGIJ

| 20. | je prepričan, da je obravnava teh vprašanj nujna in da je treba v prihodnje v vsa sporočila in direktive EU vključiti potrebo, da morajo lokalne in regionalne oblasti v sodelovanju s številnimi socialnimi in gospodarskimi partnerji, s katerimi že sodelujejo, obvladovati prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da je obravnava teh vprašanj nujna in da je treba v prihodnje v vsa sporočila in direktive EU vključiti potrebo, da morajo lokalne in regionalne oblasti v sodelovanju s številnimi socialnimi in gospodarskimi partnerji, s katerimi že sodelujejo, obvladovati prilagajanje podnebnim spremembam;

| 21. | izraža zadovoljstvo, da se je soočanje s temi vprašanji že začelo, in poziva Komisijo, naj jih še naprej obravnava kot prednostna; |
| --- | --- |

21.

izraža zadovoljstvo, da se je soočanje s temi vprašanji že začelo, in poziva Komisijo, naj jih še naprej obravnava kot prednostna;

| 22. | poziva Komisijo, naj prizna pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri razvijanju in izvajanju prilagajanja podnebnim spremembam in nujnost, da se tem organom zagotovijo pooblastila in finančna podpora, da bodo lahko razvili in izvajali strategije za prilagajanje; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj prizna pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri razvijanju in izvajanju prilagajanja podnebnim spremembam in nujnost, da se tem organom zagotovijo pooblastila in finančna podpora, da bodo lahko razvili in izvajali strategije za prilagajanje;

| 23. | poziva Komisijo, naj pri nadaljnjem delu v zvezi s to zeleno knjigo ne obravnava le okoljskih vidikov, temveč družbene in gospodarske vplive podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj pri nadaljnjem delu v zvezi s to zeleno knjigo ne obravnava le okoljskih vidikov, temveč družbene in gospodarske vplive podnebnih sprememb;

| 24. | je prepričan, da je izmenjava najboljše prakse med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter državami članicami ključnega pomena za uspešno razvijanje ukrepov prilagajanja, in meni, da mora EU prevzeti vlogo pri zagotavljanju, da bo ta izmenjava informacij in najboljše prakse potekala v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

24.

je prepričan, da je izmenjava najboljše prakse med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter državami članicami ključnega pomena za uspešno razvijanje ukrepov prilagajanja, in meni, da mora EU prevzeti vlogo pri zagotavljanju, da bo ta izmenjava informacij in najboljše prakse potekala v EU in zunaj nje;

| 25. | meni, da ima EU strateško vlogo pri načrtovanju in upravljanju migracij prebivalstva; |
| --- | --- |

25.

meni, da ima EU strateško vlogo pri načrtovanju in upravljanju migracij prebivalstva;

| 26. | poziva, da se proračun EU, programi, politike in zlasti ključna zakonodaja ponovno pregledajo zaradi spreminjanja parametrov, ki bo posledica podnebnih sprememb; Odbor zlasti poziva, naj se prilagajanje podnebnim spremembam vključi v vse ključne proračunske postavke (SKP, kohezija, raziskave itd.) s posebej za ta namen določenimi sredstvi kot del, ki ga je treba upoštevati pri pregledu proračuna za leto 2008; |
| --- | --- |

26.

poziva, da se proračun EU, programi, politike in zlasti ključna zakonodaja ponovno pregledajo zaradi spreminjanja parametrov, ki bo posledica podnebnih sprememb; Odbor zlasti poziva, naj se prilagajanje podnebnim spremembam vključi v vse ključne proračunske postavke (SKP, kohezija, raziskave itd.) s posebej za ta namen določenimi sredstvi kot del, ki ga je treba upoštevati pri pregledu proračuna za leto 2008;

| 27. | meni, da je pomembno, da EU raziskavam za iskanje rešitev za probleme, ki jih povzročajo podnebne spremembe, in inovativnim ukrepom prilagajanja nameni večji delež svoje sedanje podpore. Take raziskave lahko zagotovijo inovativne rešitve za ohranjanje evropske konkurenčnosti. Raziskave je treba bolje uskladiti. Ključnega pomena je zapolniti največje informativne vrzeli in tudi preprečiti podvajanje raziskav; |
| --- | --- |

27.

meni, da je pomembno, da EU raziskavam za iskanje rešitev za probleme, ki jih povzročajo podnebne spremembe, in inovativnim ukrepom prilagajanja nameni večji delež svoje sedanje podpore. Take raziskave lahko zagotovijo inovativne rešitve za ohranjanje evropske konkurenčnosti. Raziskave je treba bolje uskladiti. Ključnega pomena je zapolniti največje informativne vrzeli in tudi preprečiti podvajanje raziskav;

| 28. | je zaskrbljen zaradi morebitnega vpliva ukrepov na regijo, ki so bili sprejeti v drugi regiji, in meni, da je EU primeren organ za vzpostavitev strateških okvirov za obravnavo teh morebitnih problemov; |
| --- | --- |

28.

je zaskrbljen zaradi morebitnega vpliva ukrepov na regijo, ki so bili sprejeti v drugi regiji, in meni, da je EU primeren organ za vzpostavitev strateških okvirov za obravnavo teh morebitnih problemov;

| 29. | poziva k oblikovanju izobraževalnih programov in programov obveščanja, ki bi spodbudili spremembo odnosa posameznikov do uporabe vode, rabe energije, recikliranja in ohranjanja virov. |
| --- | --- |

29.

poziva k oblikovanju izobraževalnih programov in programov obveščanja, ki bi spodbudili spremembo odnosa posameznikov do uporabe vode, rabe energije, recikliranja in ohranjanja virov.

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/25

---

Mnenje Odbora regij – Evropska agenda za kulturo v svetu globalizacije

(2008/C 53/05)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture na svojem področju, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine, ter kot podporniki kulturnih inovacij; |
| --- | --- |

—

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture na svojem področju, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine, ter kot podporniki kulturnih inovacij;

| — | poudarja, da kulturni sektor pomembno prispeva k izvajanju ciljev prenovljene lizbonske strategije. Opozarja na posebne priložnosti, ki jih prinaša kulturni turizem za gospodarski razvoj mnogih regij. Kljub temu svari pred enostranskim poudarjanjem izključno gospodarskega pomena kulture. Prav tako pomemben je pomen kulture za oblikovanje kakovostnega in dinamičnega življenjskega okolja, ki je pogoj za razvoj; |
| --- | --- |

—

poudarja, da kulturni sektor pomembno prispeva k izvajanju ciljev prenovljene lizbonske strategije. Opozarja na posebne priložnosti, ki jih prinaša kulturni turizem za gospodarski razvoj mnogih regij. Kljub temu svari pred enostranskim poudarjanjem izključno gospodarskega pomena kulture. Prav tako pomemben je pomen kulture za oblikovanje kakovostnega in dinamičnega življenjskega okolja, ki je pogoj za razvoj;

| — | obžaluje, da Evropska komisija v agendi za kulturo v svetu globalizacije ne upošteva številnih partnerstev mest, občin in regij; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da Evropska komisija v agendi za kulturo v svetu globalizacije ne upošteva številnih partnerstev mest, občin in regij;

| — | kritizira Evropsko komisijo, ker v sporočilu ne omenja financiranja visokih ciljev agende za kulturo; |
| --- | --- |

—

kritizira Evropsko komisijo, ker v sporočilu ne omenja financiranja visokih ciljev agende za kulturo;

| — | želi začeti konstruktivno razpravo o načrtu Evropske komisije, ki predvideva uporabo odprte metode usklajevanja za področje kulture. Pozornost bo treba usmeriti na podnacionalne ravni, ki so v veliki meri odgovorne za kulturo, dodatno upravno breme pa bo treba ohraniti na minimalni ravni. |
| --- | --- |

—

želi začeti konstruktivno razpravo o načrtu Evropske komisije, ki predvideva uporabo odprte metode usklajevanja za področje kulture. Pozornost bo treba usmeriti na podnacionalne ravni, ki so v veliki meri odgovorne za kulturo, dodatno upravno breme pa bo treba ohraniti na minimalni ravni.

| Poročevalec | : | Gerd HARMS (DE/PES) predstavnik zvezne dežele Brandenburg za zvezne in evropske zadeve, državni sekretar v uradu ministrskega predsednika zvezne dežele |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Gerd HARMS (DE/PES) predstavnik zvezne dežele Brandenburg za zvezne in evropske zadeve, državni sekretar v uradu ministrskega predsednika zvezne dežele

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije

COM(2007) 242 konč.

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | izrecno pozdravlja razmišljanje Evropske komisije o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije. Sporočilo upravičeno predstavlja osrednjo vlogo kulture v procesu vključevanja in ugotavlja, da so za popolno uveljavitev kulturnega bogastva Evrope in njene kulturne pestrosti potrebni ustrezni instrumenti, da bi dosegli strateške cilje „blaginje, solidarnosti in varnosti“ znotraj in zunaj Evropske unije.
  Zato je potrebno intenzivno sodelovanje vseh akterjev na področju kulturne politike na vseh ravneh in ob upoštevanju predstavnikov civilne družbe in njihovih mrež.
  V procesu preoblikovanja evropske agende za kulturo ob upoštevanju globalizacije dobiva kulturna politika regij in lokalnih skupnosti bistveno večji pomen: izziv globalizacije avtomatično pomeni ponovno oživitev „Evrope regij“. To predvsem velja v zvezi z načelom subsidiarnosti, ki velja v Evropski uniji in ki sloni na ideji, da se kultura razvija „od spodaj“, torej v mestih in regijah. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture na svojem področju, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine, ter kot podporniki kulturnih inovacij, nosilci in pokrovitelji kulturnih ustanov in pobud, izobraževanja in usposabljanja in organizatorji festivalov in kulturnih srečanj.
  Kakovost in intenzivnost sodelovanja na področju kulture zlasti v čezmejnih regijah je v luči svetovnih izzivov odločilnega pomena za evropski proces vključevanja; |
| --- | --- |

1.

izrecno pozdravlja razmišljanje Evropske komisije o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije. Sporočilo upravičeno predstavlja osrednjo vlogo kulture v procesu vključevanja in ugotavlja, da so za popolno uveljavitev kulturnega bogastva Evrope in njene kulturne pestrosti potrebni ustrezni instrumenti, da bi dosegli strateške cilje „blaginje, solidarnosti in varnosti“ znotraj in zunaj Evropske unije.

Zato je potrebno intenzivno sodelovanje vseh akterjev na področju kulturne politike na vseh ravneh in ob upoštevanju predstavnikov civilne družbe in njihovih mrež.

V procesu preoblikovanja evropske agende za kulturo ob upoštevanju globalizacije dobiva kulturna politika regij in lokalnih skupnosti bistveno večji pomen: izziv globalizacije avtomatično pomeni ponovno oživitev „Evrope regij“. To predvsem velja v zvezi z načelom subsidiarnosti, ki velja v Evropski uniji in ki sloni na ideji, da se kultura razvija „od spodaj“, torej v mestih in regijah. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture na svojem področju, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine, ter kot podporniki kulturnih inovacij, nosilci in pokrovitelji kulturnih ustanov in pobud, izobraževanja in usposabljanja in organizatorji festivalov in kulturnih srečanj.

Kakovost in intenzivnost sodelovanja na področju kulture zlasti v čezmejnih regijah je v luči svetovnih izzivov odločilnega pomena za evropski proces vključevanja;

| 2. | pozdravlja, da Evropska komisija v sporočilu prvič izraža potrebo po obsežni agendi za kulturo, da bi pripravili učinkovito strategijo, ki bo upoštevala osrednjo vlogo kulture v odnosih držav članic s svojimi regijami in s tretjimi državami.
  Medkulturna izmenjava mora postati temelj dialoga z državami kandidatkami in sestavni del evropske sosedske politike. Poleg tega se OR strinja z Evropsko komisijo, da je treba podpirati dialog med verskimi skupnostmi in združenji; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja, da Evropska komisija v sporočilu prvič izraža potrebo po obsežni agendi za kulturo, da bi pripravili učinkovito strategijo, ki bo upoštevala osrednjo vlogo kulture v odnosih držav članic s svojimi regijami in s tretjimi državami.

Medkulturna izmenjava mora postati temelj dialoga z državami kandidatkami in sestavni del evropske sosedske politike. Poleg tega se OR strinja z Evropsko komisijo, da je treba podpirati dialog med verskimi skupnostmi in združenji;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da se Evropska komisija v sporočilu izrecno sklicuje na temelj člena 151 Pogodbe o ES (Amsterdam 1997) in načelo subsidiarnosti, ki poudarjata,






  — | da Skupnost na kulturnem področju prispeva k združevanju Evrope, „pri čemer upošteva [...] nacionalno in regionalno raznolikost“ držav članic; |
| --- | --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da se Evropska komisija v sporočilu izrecno sklicuje na temelj člena 151 Pogodbe o ES (Amsterdam 1997) in načelo subsidiarnosti, ki poudarjata,

—

da Skupnost na kulturnem področju prispeva k združevanju Evrope, „pri čemer upošteva [...] nacionalno in regionalno raznolikost“ držav članic;

| — | da je treba na vseh področjih kulture spodbujati sodelovanje med državami članicami in s tretjimi državami ter pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju, zlasti s Svetom Evrope; |
| --- | --- |

—

da je treba na vseh področjih kulture spodbujati sodelovanje med državami članicami in s tretjimi državami ter pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju, zlasti s Svetom Evrope;

| — | da Skupnost v vseh svojih dejavnostih upošteva „kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur“; |
| --- | --- |

—

da Skupnost v vseh svojih dejavnostih upošteva „kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur“;

| — | da Skupnost na področju kulture lahko ukrepa le s podpornimi in dopolnilnimi ukrepi kulturne politike, ne pa z nadomestnimi ukrepi; |
| --- | --- |

—

da Skupnost na področju kulture lahko ukrepa le s podpornimi in dopolnilnimi ukrepi kulturne politike, ne pa z nadomestnimi ukrepi;

| 4. | pozdravlja, da Evropska komisija v sporočilu izrecno poudarja pozitivno vlogo OR pri spodbujanju agende za kulturo in vključevanju lokalnih in regionalnih skupnosti ter civilne družbe. |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da Evropska komisija v sporočilu izrecno poudarja pozitivno vlogo OR pri spodbujanju agende za kulturo in vključevanju lokalnih in regionalnih skupnosti ter civilne družbe.

Temeljni cilji sporočila

ODBOR REGIJ

| 5. | poudarja usmeritev sporočila in sprejema naslednjo opredelitev prednostnih nalog:






  — | pospeševanje kulturne različnosti in medkulturnega dialoga, |
| --- | --- | --- |

5.

poudarja usmeritev sporočila in sprejema naslednjo opredelitev prednostnih nalog:

—

pospeševanje kulturne različnosti in medkulturnega dialoga,

| — | pospeševanje kulture kot bistvenega sestavnega dela mednarodnih odnosov, |
| --- | --- |

—

pospeševanje kulture kot bistvenega sestavnega dela mednarodnih odnosov,

| — | pospeševanje kulture kot gonila ustvarjalnosti (lizbonska strategija); |
| --- | --- |

—

pospeševanje kulture kot gonila ustvarjalnosti (lizbonska strategija);

| 6. | pozdravlja dejstvo, da Komisija poudarja pomembno vlogo kulture in ustvarjalnega gospodarstva pri ustvarjanju rasti in delovnih mest. Kulturna industrija je eno od področij rasti evropskega gospodarstva. S tem kulturni sektor pomembno prispeva k izvajanju ciljev prenovljene lizbonske strategije. Zato spodbuja Evropsko komisijo, naj bolje oceni učinke kulturnega in ustvarjalnega sektorja na regionalno in lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da Komisija poudarja pomembno vlogo kulture in ustvarjalnega gospodarstva pri ustvarjanju rasti in delovnih mest. Kulturna industrija je eno od področij rasti evropskega gospodarstva. S tem kulturni sektor pomembno prispeva k izvajanju ciljev prenovljene lizbonske strategije. Zato spodbuja Evropsko komisijo, naj bolje oceni učinke kulturnega in ustvarjalnega sektorja na regionalno in lokalno gospodarstvo;

| 7. | pri tem opozarja na posebno vlogo kulturnega turizma. Poziva k intenzivnejši izmenjavi izkušenj na evropski ravni, v katero je treba vključiti gospodarstvo s področja kulturnega turizma, kulturna združenja in druge kulturnopolitične akterje ter predstavnike regij. Pri tem zlasti opozarja na posebne priložnosti, ki jih prinaša kulturni turizem za gospodarski razvoj mnogih regij, pa tudi na nevarnosti za kulturno dediščino, ki jih zlasti predstavlja neustrezna uporaba; |
| --- | --- |

7.

pri tem opozarja na posebno vlogo kulturnega turizma. Poziva k intenzivnejši izmenjavi izkušenj na evropski ravni, v katero je treba vključiti gospodarstvo s področja kulturnega turizma, kulturna združenja in druge kulturnopolitične akterje ter predstavnike regij. Pri tem zlasti opozarja na posebne priložnosti, ki jih prinaša kulturni turizem za gospodarski razvoj mnogih regij, pa tudi na nevarnosti za kulturno dediščino, ki jih zlasti predstavlja neustrezna uporaba;

| 8. | kljub popolni podpori ciljev lizbonskega procesa v tem smislu svari pred enostranskim poudarjanjem izključno gospodarskega pomena kulture. Prav tako pomemben je pomen kulture za oblikovanje kakovostnega in dinamičnega življenjskega okolja, ki je pogoj za razvoj. Skupnost poziva, naj najprej izpolni poslanstvo, opredeljeno v pogodbi, in spodbuja „nekomercialn[o] kulturn[o] izmenjav[o]“ (člen 151(2) (tretja alinea)), Pogodba o ES).
  Odbor želi, da se jasno pove, da je tudi cilje lizbonskega procesa mogoče uspešno doseči le, če Evropska unija v središče svojih prizadevanj na področju kulture postavi družbeni pomen nematerialnih vrednot. Meni, da je spodbujanje usposabljanja na področju kulture in sodelovanje na področju kulture pogoj za razvoj družbenih virov ustvarjalnosti in za uspešnost kulturne industrije. Kultura obstaja brez kulturne industrije, kulturna industrija pa ne more obstajati brez kulture; |
| --- | --- |

8.

kljub popolni podpori ciljev lizbonskega procesa v tem smislu svari pred enostranskim poudarjanjem izključno gospodarskega pomena kulture. Prav tako pomemben je pomen kulture za oblikovanje kakovostnega in dinamičnega življenjskega okolja, ki je pogoj za razvoj. Skupnost poziva, naj najprej izpolni poslanstvo, opredeljeno v pogodbi, in spodbuja „nekomercialn[o] kulturn[o] izmenjav[o]“ (člen 151(2) (tretja alinea)), Pogodba o ES).

Odbor želi, da se jasno pove, da je tudi cilje lizbonskega procesa mogoče uspešno doseči le, če Evropska unija v središče svojih prizadevanj na področju kulture postavi družbeni pomen nematerialnih vrednot. Meni, da je spodbujanje usposabljanja na področju kulture in sodelovanje na področju kulture pogoj za razvoj družbenih virov ustvarjalnosti in za uspešnost kulturne industrije. Kultura obstaja brez kulturne industrije, kulturna industrija pa ne more obstajati brez kulture;

| 9. | v zvezi s tem opozarja tudi na bistveno vrednost kulture in želi poudariti pomen spodbujanja kakovosti. Eden od ciljev evropske agende za kulturo bi moral biti dinamičen kulturni razvoj in ponudba vrhunske kulture v Evropi in v svetu; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem opozarja tudi na bistveno vrednost kulture in želi poudariti pomen spodbujanja kakovosti. Eden od ciljev evropske agende za kulturo bi moral biti dinamičen kulturni razvoj in ponudba vrhunske kulture v Evropi in v svetu;

| 10. | zato poziva h krepitvi in podpori mednarodne kulturne izmenjave, pridobivanju medkulturnih kompetenc in večjezičnosti državljanov znotraj EU; |
| --- | --- |

10.

zato poziva h krepitvi in podpori mednarodne kulturne izmenjave, pridobivanju medkulturnih kompetenc in večjezičnosti državljanov znotraj EU;

| 11. | meni, da je načrt za vzpostavitev pilotnega projekta „Erasmus for Culture“ (Erasmus za kulturo), pobudo za katerega je dala Evropska kulturna fundacija iz Amsterdama in za katerega si sedaj prizadevata tudi Evropski parlament in generalni direktorat Evropske komisije za izobraževanje in kulturo, dober, podpore vreden način za spodbujanje kulturnega sodelovanja z vključevanjem potenciala regij in njihovih organizacij in ustanov, ki imajo velik vpliv na področju kulture. OR bo to pobudo podprl kot partner; |
| --- | --- |

11.

meni, da je načrt za vzpostavitev pilotnega projekta „Erasmus for Culture“ (Erasmus za kulturo), pobudo za katerega je dala Evropska kulturna fundacija iz Amsterdama in za katerega si sedaj prizadevata tudi Evropski parlament in generalni direktorat Evropske komisije za izobraževanje in kulturo, dober, podpore vreden način za spodbujanje kulturnega sodelovanja z vključevanjem potenciala regij in njihovih organizacij in ustanov, ki imajo velik vpliv na področju kulture. OR bo to pobudo podprl kot partner;

| 12. | potrjuje učinkovitost tekočega kulturnega programa Kultura 2007 (2007-2013) in drugih podpornih programov, zlasti tistih, ki podpirajo kulturni razvoj na podeželju „z namenom večje privlačnosti regij“.
  Odbor je kritičen, ker so sredstva, ki so jih EU in države članice dale na razpolago v ta namen, še vedno nezadostna; |
| --- | --- |

12.

potrjuje učinkovitost tekočega kulturnega programa Kultura 2007 (2007-2013) in drugih podpornih programov, zlasti tistih, ki podpirajo kulturni razvoj na podeželju „z namenom večje privlačnosti regij“.

Odbor je kritičen, ker so sredstva, ki so jih EU in države članice dale na razpolago v ta namen, še vedno nezadostna;

| 13. | izraža začudenje, da se Evropska komisija le obrobno seznanja z novimi trendi v zvezi z najprivlačnejšim kulturnim projektom Evropske unije, namreč kulturnih prestolnic Evrope, in mu očitno ne pripisuje strateškega pomena. Program kulturnih prestolnic je najpopularnejši kulturni projekt Evrope. Z vedno več nacionalnimi natečaji za naziv kulturne prestolnice (za leto 2008 se je v Veliki Britaniji prijavilo 8 mest, za leto 2010 v Nemčiji 18 in na Madžarskem 11, za leto 2011 na Finskem 8, za leto 2016 je v Španiji že 7 kandidatov) hitro pridobiva na pomenu za kulturni razvoj mest in regij. Posebna spodbuda je dejstvo, da se v okviru programa kulturne prestolnice v letih 2007 do 2011 kultura razume in obravnava kot gonilo in vir družbenega razvoja in tako bistveno prispeva k evropski dodani vrednosti; |
| --- | --- |

13.

izraža začudenje, da se Evropska komisija le obrobno seznanja z novimi trendi v zvezi z najprivlačnejšim kulturnim projektom Evropske unije, namreč kulturnih prestolnic Evrope, in mu očitno ne pripisuje strateškega pomena. Program kulturnih prestolnic je najpopularnejši kulturni projekt Evrope. Z vedno več nacionalnimi natečaji za naziv kulturne prestolnice (za leto 2008 se je v Veliki Britaniji prijavilo 8 mest, za leto 2010 v Nemčiji 18 in na Madžarskem 11, za leto 2011 na Finskem 8, za leto 2016 je v Španiji že 7 kandidatov) hitro pridobiva na pomenu za kulturni razvoj mest in regij. Posebna spodbuda je dejstvo, da se v okviru programa kulturne prestolnice v letih 2007 do 2011 kultura razume in obravnava kot gonilo in vir družbenega razvoja in tako bistveno prispeva k evropski dodani vrednosti;

| 14. | zato poziva Komisijo, naj previdno spremlja, analizira in podpira nove trende v okviru programa kulturne prestolnice Evrope.
  Pri tem je treba zlasti posvetiti pozornost:






  — | intenzivnemu in učinkovitemu sodelovanju med kulturnimi prestolnicami Evrope v obdobju 2007-2011; |
| --- | --- | --- |

14.

zato poziva Komisijo, naj previdno spremlja, analizira in podpira nove trende v okviru programa kulturne prestolnice Evrope.

Pri tem je treba zlasti posvetiti pozornost:

—

intenzivnemu in učinkovitemu sodelovanju med kulturnimi prestolnicami Evrope v obdobju 2007-2011;

| — | sodelovanju kulturnih prestolnic v letu 2010 – Porurje, Pécs in Istanbul – tako zaradi inovativnih potencialov trajnostnega razvoja mest s pomočjo kulture kot tudi zaradi posebnih priložnosti za dialog z islamom; |
| --- | --- |

—

sodelovanju kulturnih prestolnic v letu 2010 – Porurje, Pécs in Istanbul – tako zaradi inovativnih potencialov trajnostnega razvoja mest s pomočjo kulture kot tudi zaradi posebnih priložnosti za dialog z islamom;

| — | mreži Cultural Cities Net 2010, v katero se je prvič združilo več kot 20 mest iz Madžarske, Nemčije in Turčije, ki bodo sodelovala pri pripravi lastnih evropskih kulturnih ciljev, pri pripravi na leto 2010 skupaj s kulturnimi prestolnicami in skupni sočasni predstavitvi projektov na mnogih krajih; |
| --- | --- |

—

mreži Cultural Cities Net 2010, v katero se je prvič združilo več kot 20 mest iz Madžarske, Nemčije in Turčije, ki bodo sodelovala pri pripravi lastnih evropskih kulturnih ciljev, pri pripravi na leto 2010 skupaj s kulturnimi prestolnicami in skupni sočasni predstavitvi projektov na mnogih krajih;

| 15. | bo tudi pozoren na razvojne potenciale in potenciale vključevanja za regije in mesta, ki nastajajo pri njihovem sodelovanju na področju kulture, kot so madžarska in nemška kulturna mesta zapisala v Izjavi iz Budimpešte (2005); |
| --- | --- |

15.

bo tudi pozoren na razvojne potenciale in potenciale vključevanja za regije in mesta, ki nastajajo pri njihovem sodelovanju na področju kulture, kot so madžarska in nemška kulturna mesta zapisala v Izjavi iz Budimpešte (2005);

| 16. | obžaluje, da Evropska komisija v agendi za kulturo v svetu globalizacije ne upošteva številnih partnerstev mest, občin in regij, ki so se po drugi svetovni vojni začela razvijati v Evropi in se razširila po celem svetu. Ravno tovrstna partnerstva mest in regij so prispevala in še vedno prispevajo k stabilizaciji družbe ter k mirnemu razvoju in premagovanju delitve Evrope. Zato Evropski komisiji priporoča, naj pri pripravi programov upošteva kulturni potencial partnerstev mest in regij, ki so pomembna za celotno družbo, in sprejme nove kakovostne trende; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da Evropska komisija v agendi za kulturo v svetu globalizacije ne upošteva številnih partnerstev mest, občin in regij, ki so se po drugi svetovni vojni začela razvijati v Evropi in se razširila po celem svetu. Ravno tovrstna partnerstva mest in regij so prispevala in še vedno prispevajo k stabilizaciji družbe ter k mirnemu razvoju in premagovanju delitve Evrope. Zato Evropski komisiji priporoča, naj pri pripravi programov upošteva kulturni potencial partnerstev mest in regij, ki so pomembna za celotno družbo, in sprejme nove kakovostne trende;

| 17. | potrjuje pomen programa Evropa za državljane, ki vpliva na regionalni in lokalni razvoj kulture, ter poziva k njegovemu širjenju; |
| --- | --- |

17.

potrjuje pomen programa Evropa za državljane, ki vpliva na regionalni in lokalni razvoj kulture, ter poziva k njegovemu širjenju;

| 18. | pričakuje konkretne predloge o izvajanju Evropskega leta medkulturnega dialoga 2008 in zato tudi vključitev Odbora regij v ta proces. Zato spodbuja GD za izobraževanje in kulturo, da se tudi po letu 2008 osredotoča na medkulturni dialog s pomočjo posebnih politik in s sodelovanjem z drugimi generalnimi direktorati; |
| --- | --- |

18.

pričakuje konkretne predloge o izvajanju Evropskega leta medkulturnega dialoga 2008 in zato tudi vključitev Odbora regij v ta proces. Zato spodbuja GD za izobraževanje in kulturo, da se tudi po letu 2008 osredotoča na medkulturni dialog s pomočjo posebnih politik in s sodelovanjem z drugimi generalnimi direktorati;

| 19. | kritizira Evropsko komisijo, ker v sporočilu ne omenja financiranja visokih ciljev agende za kulturo, in ugotavlja, da jih nikakor ni mogoče uresničevati s skromnimi sredstvi programa Kultura 2007. V zvezi s tem poudarja pomembno vlogo strukturnih skladov za podporo infrastrukture na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine ter podpira načrte Evropske komisije, da bo kulturne projekte v prihodnosti vključila tudi v druge programe Skupnosti. V zvezi s tem OR pričakuje konkretnejše informacije; |
| --- | --- |

19.

kritizira Evropsko komisijo, ker v sporočilu ne omenja financiranja visokih ciljev agende za kulturo, in ugotavlja, da jih nikakor ni mogoče uresničevati s skromnimi sredstvi programa Kultura 2007. V zvezi s tem poudarja pomembno vlogo strukturnih skladov za podporo infrastrukture na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine ter podpira načrte Evropske komisije, da bo kulturne projekte v prihodnosti vključila tudi v druge programe Skupnosti. V zvezi s tem OR pričakuje konkretnejše informacije;

| 20. | se strinja z Evropsko komisijo, da je Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je začela veljati marca 2007, pomemben kulturnopolitični in mednarodnopravni instrument, ki je zelo pomemben za Skupnost in države članice ter bo imel tudi regionalni vpliv.
  Zato Evropsko komisijo poziva, naj brez poseganja v načelo subsidiarnosti prispeva k uveljavljanju tega svetovnega sporazuma; |
| --- | --- |

20.

se strinja z Evropsko komisijo, da je Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je začela veljati marca 2007, pomemben kulturnopolitični in mednarodnopravni instrument, ki je zelo pomemben za Skupnost in države članice ter bo imel tudi regionalni vpliv.

Zato Evropsko komisijo poziva, naj brez poseganja v načelo subsidiarnosti prispeva k uveljavljanju tega svetovnega sporazuma;

| 21. | znova opozarja, da je mogoče skupno zunanjo politiko na področju kulture, sklenjeno med državami članicami, razviti in izvajati le, če se spodbuja prizadevanja za sodelovanje in dejavnosti akterjev iz držav članic, ki gojijo stike s tretjimi državami. Zato Odbor regij priporoča Evropski komisiji, naj okrepi in podpre pobude kot proces EUNIC (European Union National Institutes for Culture); |
| --- | --- |

21.

znova opozarja, da je mogoče skupno zunanjo politiko na področju kulture, sklenjeno med državami članicami, razviti in izvajati le, če se spodbuja prizadevanja za sodelovanje in dejavnosti akterjev iz držav članic, ki gojijo stike s tretjimi državami. Zato Odbor regij priporoča Evropski komisiji, naj okrepi in podpre pobude kot proces EUNIC (European Union National Institutes for Culture);

| 22. | pozdravlja, da sklepi Sveta o temeljni pogodbi za Evropo zaenkrat na področju kulture prevzemajo pozitivno osnovo, ki jo je pripravila konvencija; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja, da sklepi Sveta o temeljni pogodbi za Evropo zaenkrat na področju kulture prevzemajo pozitivno osnovo, ki jo je pripravila konvencija;

| 23. | obžaluje, ker se sporočilo ne sklicuje na Berlinsko deklaracijo ob 50. obletnici rimskih pogodb, ki je poleg gospodarskega pomena procesa združevanja poudarila tudi kulturni pomen in zato tudi pomen regij; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, ker se sporočilo ne sklicuje na Berlinsko deklaracijo ob 50. obletnici rimskih pogodb, ki je poleg gospodarskega pomena procesa združevanja poudarila tudi kulturni pomen in zato tudi pomen regij;

| 24. | želi začeti konstruktivno razpravo o pristopu Evropske komisije, ki predvideva uporabo odprte metode usklajevanja za področje kulture. Odbor ob tem opozarja, da bo pozornost treba usmeriti na podnacionalne ravni, ki so v veliki meri odgovorne za kulturo, ter da bo treba dodatno upravno breme ohraniti na minimalni ravni. OR priporoča tudi uporabo različnih možnosti, ki jih ponujata vzpostavljanje in podpora evropskih platform in mrež. Meni, da je zlasti okrepljena podpora skupnih projektov več držav in spodbujanje izmenjave kulturnih ustvarjalcev obetavni način za pospešitev in okrepitev evropske integracije; |
| --- | --- |

24.

želi začeti konstruktivno razpravo o pristopu Evropske komisije, ki predvideva uporabo odprte metode usklajevanja za področje kulture. Odbor ob tem opozarja, da bo pozornost treba usmeriti na podnacionalne ravni, ki so v veliki meri odgovorne za kulturo, ter da bo treba dodatno upravno breme ohraniti na minimalni ravni. OR priporoča tudi uporabo različnih možnosti, ki jih ponujata vzpostavljanje in podpora evropskih platform in mrež. Meni, da je zlasti okrepljena podpora skupnih projektov več držav in spodbujanje izmenjave kulturnih ustvarjalcev obetavni način za pospešitev in okrepitev evropske integracije;

| 25. | podpira načrt Evropske komisije, da vsaki dve leti pripravi evropski kulturni forum, v katerega bodo vključene vse ravni kulturne politike in kulturne prakse. |
| --- | --- |

25.

podpira načrt Evropske komisije, da vsaki dve leti pripravi evropski kulturni forum, v katerega bodo vključene vse ravni kulturne politike in kulturne prakse.

| 26. | v zvezi s tem izrecno pozdravlja namen Evropske komisije, da vsaki dve leti predloži poročilo o napredku na področju kulturne politike, ki bo zlasti vsebovalo informacije o tem, kako Evropska komisija na ostalih političnih področjih upošteva člen o združljivosti s kulturno politiko (člen 151(4) Pogodbe ES). |
| --- | --- |

26.

v zvezi s tem izrecno pozdravlja namen Evropske komisije, da vsaki dve leti predloži poročilo o napredku na področju kulturne politike, ki bo zlasti vsebovalo informacije o tem, kako Evropska komisija na ostalih političnih področjih upošteva člen o združljivosti s kulturno politiko (člen 151(4) Pogodbe ES).

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/29

---

Mnenje Odbora regij – Izobraževanje in ozaveščanje za spodbujanje trajnostnega razvoja

(2008/C 53/06)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da brez sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ni mogoče učinkovito izvajati izobraževalnih ukrepov za trajnostni razvoj, glede na to da imajo lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah osrednjo vlogo pri izobraževanju o trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

—

poudarja, da brez sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ni mogoče učinkovito izvajati izobraževalnih ukrepov za trajnostni razvoj, glede na to da imajo lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah osrednjo vlogo pri izobraževanju o trajnostnem razvoju;

| — | poziva k izobraževanju za trajnostni razvoj, ki mora za povečanje ozaveščenosti in stopnje odgovornosti v družbi v okviru učnih programov širše obravnavati tudi teme varstva okolja, državljanstva in zdravstvene vzgoje; |
| --- | --- |

—

poziva k izobraževanju za trajnostni razvoj, ki mora za povečanje ozaveščenosti in stopnje odgovornosti v družbi v okviru učnih programov širše obravnavati tudi teme varstva okolja, državljanstva in zdravstvene vzgoje;

| — | priporoča oblikovanje privlačnega spletnega portala z redno posodabljano vsebino, reklamnim in izobraževalnim gradivom, ki naj bi ga uporabljali učitelji, združenja, lokalne oblasti in vse zainteresirane strani pri spodbujanju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

—

priporoča oblikovanje privlačnega spletnega portala z redno posodabljano vsebino, reklamnim in izobraževalnim gradivom, ki naj bi ga uporabljali učitelji, združenja, lokalne oblasti in vse zainteresirane strani pri spodbujanju trajnostnega razvoja;

| — | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj se povežejo z mediji in skupaj igrajo osrednjo vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, tako da v razumljivem jeziku pojasnijo njegova osnovna načela in prednosti čim širši javnosti ter spodbujajo in spremljajo javno razpravo o tej temi; |
| --- | --- |

—

poziva lokalne in regionalne oblasti, naj se povežejo z mediji in skupaj igrajo osrednjo vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, tako da v razumljivem jeziku pojasnijo njegova osnovna načela in prednosti čim širši javnosti ter spodbujajo in spremljajo javno razpravo o tej temi;

| — | spodbuja medije, da prevzamejo pobudo pri objavljanju rezultatov izobraževanja o trajnostnem razvoju in načrtujejo predstavitve ukrepov in dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti takrat, ko lahko dosežejo ljudi, ki so jim te dejavnosti namenjene. |
| --- | --- |

—

spodbuja medije, da prevzamejo pobudo pri objavljanju rezultatov izobraževanja o trajnostnem razvoju in načrtujejo predstavitve ukrepov in dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti takrat, ko lahko dosežejo ljudi, ki so jim te dejavnosti namenjene.

| Poročevalec | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), župan mesta Lubicz, predsednik komisije za izobraževanje in kulturo pri skupni komisiji vlade in lokalnih skupnosti |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), župan mesta Lubicz, predsednik komisije za izobraževanje in kulturo pri skupni komisiji vlade in lokalnih skupnosti

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja na dejstvo, da so lokalne in regionalne oblasti v Evropski uniji ena glavnih sil, ki oblikujejo politiko izobraževanja in obveščanja, tudi na področju trajnostnega razvoja. Njihova vloga vključuje spodbujanje, usklajevanje in podpiranje teh vrst dejavnosti. Zato brez sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ni mogoče učinkovito izvajati izobraževalnih ukrepov za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

1.

opozarja na dejstvo, da so lokalne in regionalne oblasti v Evropski uniji ena glavnih sil, ki oblikujejo politiko izobraževanja in obveščanja, tudi na področju trajnostnega razvoja. Njihova vloga vključuje spodbujanje, usklajevanje in podpiranje teh vrst dejavnosti. Zato brez sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ni mogoče učinkovito izvajati izobraževalnih ukrepov za trajnostni razvoj;

| 2. | potrjuje primere najboljše prakse, kjer ima lokalna uprava vlogo pri spodbujanju, izvajanju in usklajevanju trajnostnega razvoja s pomočjo izobraževanja in usposabljanja. Primeri projektov, ki bi jih morali širiti kot zglede, so mreža Agende 21, pobuda RES (Network of Regions on Education for Sustainability – Mreža regij za izobraževanje o trajnosti) v italijanski pokrajini Umbrija, Evropski teden trajnostne energije, britanski projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour – Spreminjanje načinov življenja, odnosa in vedenja), obvezno izobraževanje o trajnostnem razvoju na Bavarskem (Nemčija) in na Finskem, sistem poklicnega usposabljanja na Nizozemskem, dejavnost regionalnih centrov za izobraževanje o okolju na Poljskem in dejavnost odprtih univerz; |
| --- | --- |

2.

potrjuje primere najboljše prakse, kjer ima lokalna uprava vlogo pri spodbujanju, izvajanju in usklajevanju trajnostnega razvoja s pomočjo izobraževanja in usposabljanja. Primeri projektov, ki bi jih morali širiti kot zglede, so mreža Agende 21, pobuda RES (Network of Regions on Education for Sustainability – Mreža regij za izobraževanje o trajnosti) v italijanski pokrajini Umbrija, Evropski teden trajnostne energije, britanski projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour – Spreminjanje načinov življenja, odnosa in vedenja), obvezno izobraževanje o trajnostnem razvoju na Bavarskem (Nemčija) in na Finskem, sistem poklicnega usposabljanja na Nizozemskem, dejavnost regionalnih centrov za izobraževanje o okolju na Poljskem in dejavnost odprtih univerz;

| 3. | poziva, da je treba več pozornosti posvetiti vlogi, ki jih imajo na področju neformalnega izobraževanja o trajnostnem razvoju naslednje ustanove: krajinski parki, nacionalni parki, regionalna zaščitena območja, muzeji in umetniški centri. Te ustanove lahko bistveno podprejo formalno izobraževanje učiteljev in učencev na tem področju; |
| --- | --- |

3.

poziva, da je treba več pozornosti posvetiti vlogi, ki jih imajo na področju neformalnega izobraževanja o trajnostnem razvoju naslednje ustanove: krajinski parki, nacionalni parki, regionalna zaščitena območja, muzeji in umetniški centri. Te ustanove lahko bistveno podprejo formalno izobraževanje učiteljev in učencev na tem področju;

| 4. | v zvezi s tem opozarja, da sta razvoj mreže za sodelovanje med regijami in lokalnimi skupnostmi ter organizacijami, ki spodbujajo najboljše prakse na področju trajnostnega razvoja, ter izmenjava izkušenj ključnega pomena. Evropska komisija bi morala v sodelovanju z Odborom regij izrecno podpirati zbiranje in širjenje dobrih praks na področju izobraževanja za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem opozarja, da sta razvoj mreže za sodelovanje med regijami in lokalnimi skupnostmi ter organizacijami, ki spodbujajo najboljše prakse na področju trajnostnega razvoja, ter izmenjava izkušenj ključnega pomena. Evropska komisija bi morala v sodelovanju z Odborom regij izrecno podpirati zbiranje in širjenje dobrih praks na področju izobraževanja za trajnostni razvoj;

| 5. | pozdravlja priznanje, da je vlaganje v človeški kapital nujen pogoj za vzdrževanje trajnostnega razvoja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja priznanje, da je vlaganje v človeški kapital nujen pogoj za vzdrževanje trajnostnega razvoja v Evropski uniji;

| 6. | meni, da je izobraževanje element, ki povezuje tri stebre trajnostnega razvoja – gospodarski razvoj, varstvo okolja in družbeni razvoj. Izobraževanje je pogoj za razvoj in sodelovanje vsakega posameznika v sodobni družbi, pa tudi za razvoj družbe same; |
| --- | --- |

6.

meni, da je izobraževanje element, ki povezuje tri stebre trajnostnega razvoja – gospodarski razvoj, varstvo okolja in družbeni razvoj. Izobraževanje je pogoj za razvoj in sodelovanje vsakega posameznika v sodobni družbi, pa tudi za razvoj družbe same;

| 7. | trdi, da izobraževanje predstavlja najpomembnejši del širokega procesa, kjer ne gre le za razpravo o sami ideji, ampak tudi za spreminjanje načina življenja s ciljem spoštovanja načel trajnostnega razvoja v okviru prizadevanj za izboljšanje kakovosti življenja ljudi; |
| --- | --- |

7.

trdi, da izobraževanje predstavlja najpomembnejši del širokega procesa, kjer ne gre le za razpravo o sami ideji, ampak tudi za spreminjanje načina življenja s ciljem spoštovanja načel trajnostnega razvoja v okviru prizadevanj za izboljšanje kakovosti življenja ljudi;

| 8. | potrjuje, da ustrezno izobraževanje in pojasnitev prednosti trajnostnega razvoja lahko omogočita večjo sprejemljivost potrebnih sprememb življenjskih navad in preprečita trenja med tradicionalnim načinom življenja, ki se zdi „udoben“, in novejšimi, bolj trajnostnimi oblikami; |
| --- | --- |

8.

potrjuje, da ustrezno izobraževanje in pojasnitev prednosti trajnostnega razvoja lahko omogočita večjo sprejemljivost potrebnih sprememb življenjskih navad in preprečita trenja med tradicionalnim načinom življenja, ki se zdi „udoben“, in novejšimi, bolj trajnostnimi oblikami;

| 9. | pozdravlja tudi dejstvo, da je eden glavnih ciljev strategije zagotavljanje socialne pravičnosti in kohezije, ki naj bi ga med drugim dosegli z izobraževalnimi in informativnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja tudi dejstvo, da je eden glavnih ciljev strategije zagotavljanje socialne pravičnosti in kohezije, ki naj bi ga med drugim dosegli z izobraževalnimi in informativnimi dejavnostmi;

| 10. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah osrednjo vlogo pri izobraževanju o trajnostnem razvoju, ne le zato, ker so pogosto formalno pristojne za predšolsko, šolsko in visokošolsko izobraževanje, temveč tudi prek ustanov za izobraževanje odraslih ter dejavnosti za ohranjanje in spodbujanje kulture. Poleg tega so zgled v vlogi lokalnega delodajalca in investitorja ter izvajalec storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah osrednjo vlogo pri izobraževanju o trajnostnem razvoju, ne le zato, ker so pogosto formalno pristojne za predšolsko, šolsko in visokošolsko izobraževanje, temveč tudi prek ustanov za izobraževanje odraslih ter dejavnosti za ohranjanje in spodbujanje kulture. Poleg tega so zgled v vlogi lokalnega delodajalca in investitorja ter izvajalec storitev splošnega pomena;

| 11. | opozarja na različne izkušnje držav članic pri razvoju družbe in gospodarstva v skladu z načeli trajnostnega razvoja. Oblikovanje zavesti o trajnostnem razvoju zahteva razvoj posebnih programov za podporo izobraževanju v novih državah članicah in državah kandidatkah. Za družbene probleme ter gospodarske in politične izzive so potrebni različni pristopi; |
| --- | --- |

11.

opozarja na različne izkušnje držav članic pri razvoju družbe in gospodarstva v skladu z načeli trajnostnega razvoja. Oblikovanje zavesti o trajnostnem razvoju zahteva razvoj posebnih programov za podporo izobraževanju v novih državah članicah in državah kandidatkah. Za družbene probleme ter gospodarske in politične izzive so potrebni različni pristopi;

| 12. | v skladu s Strategijo Gospodarske komisije ZN za Evropo o izobraževanju za trajnostni razvoj z dne 23. marca 2005 opozarja na razvijajoči se značaj pojma trajnostni razvoj, ki se spreminja skupaj z našim razumevanjem procesov, ki so njegov sestavni del. Zato je treba poudariti vlogo spremljanja, ki jo imajo znanstvene raziskave, katerih cilj bi moral med drugim biti spremljanje sprememb, ki jih prinaša trajnostni razvoj, in nova opredelitev pojma trajnostne rasti. |
| --- | --- |

12.

v skladu s Strategijo Gospodarske komisije ZN za Evropo o izobraževanju za trajnostni razvoj z dne 23. marca 2005 opozarja na razvijajoči se značaj pojma trajnostni razvoj, ki se spreminja skupaj z našim razumevanjem procesov, ki so njegov sestavni del. Zato je treba poudariti vlogo spremljanja, ki jo imajo znanstvene raziskave, katerih cilj bi moral med drugim biti spremljanje sprememb, ki jih prinaša trajnostni razvoj, in nova opredelitev pojma trajnostne rasti.

Izobraževanje kot instrument ozaveščanja o načelih in namenu trajnostnega razvoja

ODBOR REGIJ

| 13. | poudarja, da je proces izobraževanja najpomembnejši način, da državljanom na individualni ravni posredujemo vrednote, na katerih temelji načelo trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je proces izobraževanja najpomembnejši način, da državljanom na individualni ravni posredujemo vrednote, na katerih temelji načelo trajnostnega razvoja;

| 14. | poudarja, da uspešno izobraževanje za trajnostni razvoj ni mogoče brez spodbujanja ustrezne mere zavezanosti, zavzetosti in kvalifikacij učiteljev in vodij usposabljanja. Za povečanje ozaveščenosti in stopnje odgovornosti v družbi mora uspešno izobraževanje za trajnostni razvoj v okviru učnih programov širše obravnavati tudi teme varstva okolja, državljanstva in zdravstvene vzgoje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da uspešno izobraževanje za trajnostni razvoj ni mogoče brez spodbujanja ustrezne mere zavezanosti, zavzetosti in kvalifikacij učiteljev in vodij usposabljanja. Za povečanje ozaveščenosti in stopnje odgovornosti v družbi mora uspešno izobraževanje za trajnostni razvoj v okviru učnih programov širše obravnavati tudi teme varstva okolja, državljanstva in zdravstvene vzgoje;

| 15. | poziva države članice, da povečajo možnosti za vključitev okoljskega in trajnostnega razvoja v nacionalne izobraževalne sisteme; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, da povečajo možnosti za vključitev okoljskega in trajnostnega razvoja v nacionalne izobraževalne sisteme;

| 16. | meni, da so otroci in mladi posebno pomembna ciljna skupina pri izobraževanju za trajnostni razvoj, saj predstavljajo generacijo, za katero bodo ta načela temelj njenega sistema vrednot in načina življenja. Izobraževanje o trajnostnem razvoju bi se moralo začeti že na predšolski stopnji; |
| --- | --- |

16.

meni, da so otroci in mladi posebno pomembna ciljna skupina pri izobraževanju za trajnostni razvoj, saj predstavljajo generacijo, za katero bodo ta načela temelj njenega sistema vrednot in načina življenja. Izobraževanje o trajnostnem razvoju bi se moralo začeti že na predšolski stopnji;

| 17. | se zavzema za izobraževanje za spodbujanje trajnostnega razvoja že od vrtca naprej. Pri tem je treba znanje posredovati predvsem z nazornim poučevanjem, ki temelji na praktičnih izkušnjah, in ne le v abstraktni obliki; |
| --- | --- |

17.

se zavzema za izobraževanje za spodbujanje trajnostnega razvoja že od vrtca naprej. Pri tem je treba znanje posredovati predvsem z nazornim poučevanjem, ki temelji na praktičnih izkušnjah, in ne le v abstraktni obliki;

| 18. | poudarja, da ima družinsko življenje pomembno izobraževalno vlogo, saj je podlaga za celotno formalno izobraževanje na področju trajnostnega razvoja. Zato je po mnenju Odbora regij eden najpomembnejših vidikov neformalnega izobraževanja na tem področju svetovanje o tem, kako lahko družine v vsakdanjem življenju uresničujejo načela trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da ima družinsko življenje pomembno izobraževalno vlogo, saj je podlaga za celotno formalno izobraževanje na področju trajnostnega razvoja. Zato je po mnenju Odbora regij eden najpomembnejših vidikov neformalnega izobraževanja na tem področju svetovanje o tem, kako lahko družine v vsakdanjem življenju uresničujejo načela trajnostnega razvoja;

| 19. | poziva k oblikovanju privlačnega spletnega portala z redno posodabljano vsebino, reklamnim in izobraževalnim gradivom, ki naj bi ga uporabljali učitelji, združenja, lokalne oblasti in vse zainteresirane strani pri spodbujanju trajnostnega razvoja. Spletni portal bi lahko oblikovali na pobudo ministrstev za izobraževanje in okolje v državah članicah; pooblaščeni uradniki bi lahko pripravili vsebino spletne strani in objavljali aktualne informacije o konferencah, pobudah in ukrepih za spodbujanje trajnostnega razvoja. Prav tako bi bilo koristno redno sodelovanje z drugimi institucijami, združenji in ustanovami, ki se ukvarjajo s trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

19.

poziva k oblikovanju privlačnega spletnega portala z redno posodabljano vsebino, reklamnim in izobraževalnim gradivom, ki naj bi ga uporabljali učitelji, združenja, lokalne oblasti in vse zainteresirane strani pri spodbujanju trajnostnega razvoja. Spletni portal bi lahko oblikovali na pobudo ministrstev za izobraževanje in okolje v državah članicah; pooblaščeni uradniki bi lahko pripravili vsebino spletne strani in objavljali aktualne informacije o konferencah, pobudah in ukrepih za spodbujanje trajnostnega razvoja. Prav tako bi bilo koristno redno sodelovanje z drugimi institucijami, združenji in ustanovami, ki se ukvarjajo s trajnostnim razvojem;

| 20. | meni, da bi moralo izobraževanje za trajnostni razvoj vključevati ukrepe, ki so bolj kot kdajkoli prej usmerjeni na podjetnike, kmete, javno upravo, medije in nevladne organizacije kot predstavnike skupin, ki so zlasti pomembne za vključevanje načel trajnostnega razvoja v vsakdanjik; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi moralo izobraževanje za trajnostni razvoj vključevati ukrepe, ki so bolj kot kdajkoli prej usmerjeni na podjetnike, kmete, javno upravo, medije in nevladne organizacije kot predstavnike skupin, ki so zlasti pomembne za vključevanje načel trajnostnega razvoja v vsakdanjik;

| 21. | poleg tega meni, da je vloga izobraževanja tudi ozaveščanje politične elite in družbe o potrebi po družbenem posvetovanju in dialogu pri izvajanju strategij trajnostnega razvoja, da se upoštevajo interesi vseh sektorjev in da se doseže ravnotežje med različnimi vidiki razvoja; |
| --- | --- |

21.

poleg tega meni, da je vloga izobraževanja tudi ozaveščanje politične elite in družbe o potrebi po družbenem posvetovanju in dialogu pri izvajanju strategij trajnostnega razvoja, da se upoštevajo interesi vseh sektorjev in da se doseže ravnotežje med različnimi vidiki razvoja;

| 22. | podpira zamisel o vzpostavitvi stalnih odnosov med Evropskim mladinskim forumom in posameznimi predsedstvi za izmenjavo mnenj o želenih usmeritvah trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

22.

podpira zamisel o vzpostavitvi stalnih odnosov med Evropskim mladinskim forumom in posameznimi predsedstvi za izmenjavo mnenj o želenih usmeritvah trajnostnega razvoja;

| 23. | opozarja na vlogo mednarodnih programov za izmenjavo študentov in učencev, katerih glavni namen je med drugim ozaveščanje o vrednosti kulturne raznolikosti in strpnosti ter spodbujanje različnih rešitev za trajnostni razvoj. Programi, kot so ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS itd., predstavljajo in bodo še naprej predstavljali glavni element izobraževanja, ki spodbuja izmenjavo vsakdanjih izkušenj na področju trajnostnih načinov življenja in razširjanje najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

23.

opozarja na vlogo mednarodnih programov za izmenjavo študentov in učencev, katerih glavni namen je med drugim ozaveščanje o vrednosti kulturne raznolikosti in strpnosti ter spodbujanje različnih rešitev za trajnostni razvoj. Programi, kot so ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS itd., predstavljajo in bodo še naprej predstavljali glavni element izobraževanja, ki spodbuja izmenjavo vsakdanjih izkušenj na področju trajnostnih načinov življenja in razširjanje najboljših praks na tem področju;

| 24. | predlaga, da se še naprej podpirajo široko opredeljeni procesi ekologizacije kmetijstva, zlasti ustvarjanje povpraševanja po ekološko pridelanih proizvodih z izobraževanjem družbe o visokokakovostnih živilih in z zagotavljanjem dodatnega izobraževanja kmetov na področju ekološkega in celostnega kmetovanja, ekoloških dejavnostih na področju kmetijstva in gozdarstva, dobrega počutja živali in proizvodnje biomase; |
| --- | --- |

24.

predlaga, da se še naprej podpirajo široko opredeljeni procesi ekologizacije kmetijstva, zlasti ustvarjanje povpraševanja po ekološko pridelanih proizvodih z izobraževanjem družbe o visokokakovostnih živilih in z zagotavljanjem dodatnega izobraževanja kmetov na področju ekološkega in celostnega kmetovanja, ekoloških dejavnostih na področju kmetijstva in gozdarstva, dobrega počutja živali in proizvodnje biomase;

| 25. | poziva k povečanju financiranja za izobraževanje o okolju, širjenje podpore za uveljavljanje pravic tretje generacije pa bi moralo biti v središču tega procesa z izobraževanjem na področju varčne rabe energije, uvajanja obnovljivih virov energije in okolju prijaznih oblik prevoza, trajnostne potrošnje, uporabe ekoloških in energijskih oznak, pomena ekološke kmetijske proizvodnje, recikliranja itd. |
| --- | --- |

25.

poziva k povečanju financiranja za izobraževanje o okolju, širjenje podpore za uveljavljanje pravic tretje generacije pa bi moralo biti v središču tega procesa z izobraževanjem na področju varčne rabe energije, uvajanja obnovljivih virov energije in okolju prijaznih oblik prevoza, trajnostne potrošnje, uporabe ekoloških in energijskih oznak, pomena ekološke kmetijske proizvodnje, recikliranja itd.

Vseživljenjsko učenje in trajnostni razvoj

ODBOR REGIJ

| 26. | poziva k večjemu poudarku na vprašanju trajnostnega razvoja v novem celostnem programu vseživljenjskega učenja. Visokokakovostno izobraževanje je nujno za spoznanje, da je treba trajnostni razvoj vključiti v vsa področja življenja. Zato Odbor regij poziva k spodbujanju usposabljanja javnih uslužbencev, učiteljev v šolah ter profesorjev na dodiplomskih in podiplomskih programih, širše javnosti, prostovoljcev ter gospodarskih in socialnih akterjev, poleg tega pa tudi k sodelovanju v delovnih skupinah, na seminarjih in delavnicah o tej temi v evropskem okviru; |
| --- | --- |

26.

poziva k večjemu poudarku na vprašanju trajnostnega razvoja v novem celostnem programu vseživljenjskega učenja. Visokokakovostno izobraževanje je nujno za spoznanje, da je treba trajnostni razvoj vključiti v vsa področja življenja. Zato Odbor regij poziva k spodbujanju usposabljanja javnih uslužbencev, učiteljev v šolah ter profesorjev na dodiplomskih in podiplomskih programih, širše javnosti, prostovoljcev ter gospodarskih in socialnih akterjev, poleg tega pa tudi k sodelovanju v delovnih skupinah, na seminarjih in delavnicah o tej temi v evropskem okviru;

| 27. | opozarja na potrebo po večji prožnosti sistemov poklicnega usposabljanja, na primer s temeljitejšo uporabo postopkov za vrednotenje neformalno pridobljenih spretnosti, da bi zagotovili širši dostop do poklicnega usposabljanja tistim, ki so izključeni iz sistema. Dobra primera sta finski in nizozemski model certificiranja in vrednotenja neformalno pridobljenih poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

27.

opozarja na potrebo po večji prožnosti sistemov poklicnega usposabljanja, na primer s temeljitejšo uporabo postopkov za vrednotenje neformalno pridobljenih spretnosti, da bi zagotovili širši dostop do poklicnega usposabljanja tistim, ki so izključeni iz sistema. Dobra primera sta finski in nizozemski model certificiranja in vrednotenja neformalno pridobljenih poklicnih kvalifikacij;

| 28. | predlaga, da naj model izobraževanja za trajnostni razvoj na ravni celotne Skupnosti, ki bi ga oblikovale države članice, temelji na:






  — | zavezanosti celotne izobraževalne skupnosti za večjo okoljsko in trajnostno kakovost šol in njihove okolice; |
| --- | --- | --- |

28.

predlaga, da naj model izobraževanja za trajnostni razvoj na ravni celotne Skupnosti, ki bi ga oblikovale države članice, temelji na:

—

zavezanosti celotne izobraževalne skupnosti za večjo okoljsko in trajnostno kakovost šol in njihove okolice;

| — | trajnostnem upravljanju šol, ki obsega okolju prijazno nakupovanje, odstranjevanje odpadkov, energetsko učinkovitost, porabo vode, zvočno onesnaževanje in varnost; |
| --- | --- |

—

trajnostnem upravljanju šol, ki obsega okolju prijazno nakupovanje, odstranjevanje odpadkov, energetsko učinkovitost, porabo vode, zvočno onesnaževanje in varnost;

| — | usposabljanju izobraževalne skupnosti v skladu z njenimi področji strokovne usposobljenosti; |
| --- | --- |

—

usposabljanju izobraževalne skupnosti v skladu z njenimi področji strokovne usposobljenosti;

| — | uvedbi izobraževanja o okolju v šolske predmetnike; |
| --- | --- |

—

uvedbi izobraževanja o okolju v šolske predmetnike;

| — | vključitvi izobraževalne skupnosti v lokalno skupnost; |
| --- | --- |

—

vključitvi izobraževalne skupnosti v lokalno skupnost;

| — | povezavi ukrepov v okviru Lokalne agende 21 s šolskimi projekti te agende; |
| --- | --- |

—

povezavi ukrepov v okviru Lokalne agende 21 s šolskimi projekti te agende;

| — | opredelitvi posebnih kazalcev, s katerimi bi merili, v kolikšni meri so šole vključile izobraževanje na področju trajnostnega razvoja v svoje letne programe, in s tem ocenili trajnostno kakovost šol; |
| --- | --- |

—

opredelitvi posebnih kazalcev, s katerimi bi merili, v kolikšni meri so šole vključile izobraževanje na področju trajnostnega razvoja v svoje letne programe, in s tem ocenili trajnostno kakovost šol;

| 29. | meni, da je učenje na daljavo eden najpomembnejših načinov za doseganje tistih skupin, ki so tradicionalno izključene iz izobraževanja: prebivalci podeželskih območij, invalidi, gospodinje itd. Te skupine predstavljajo vir neizkoriščenega in skritega potenciala za družbeni razvoj EU. Predlagamo povečanje financiranja za razširjanje brezplačnih platform učenja na daljavo in za razvoj programov učenja na daljavo, vključno s programi za državljansko vzgojo; |
| --- | --- |

29.

meni, da je učenje na daljavo eden najpomembnejših načinov za doseganje tistih skupin, ki so tradicionalno izključene iz izobraževanja: prebivalci podeželskih območij, invalidi, gospodinje itd. Te skupine predstavljajo vir neizkoriščenega in skritega potenciala za družbeni razvoj EU. Predlagamo povečanje financiranja za razširjanje brezplačnih platform učenja na daljavo in za razvoj programov učenja na daljavo, vključno s programi za državljansko vzgojo;

| 30. | poudarja nujno potrebo po vključitvi vseživljenjskega učenja v lokalni in regionalni kontekst. Predlaga, da to dosežemo s sistematično širitvijo mreže R3L (regionalne mreže za vseživljenjsko učenje), ki bi obsegala vse regije Evropske unije, vključno z državami EGP/EFTA in državami kandidatkami; |
| --- | --- |

30.

poudarja nujno potrebo po vključitvi vseživljenjskega učenja v lokalni in regionalni kontekst. Predlaga, da to dosežemo s sistematično širitvijo mreže R3L (regionalne mreže za vseživljenjsko učenje), ki bi obsegala vse regije Evropske unije, vključno z državami EGP/EFTA in državami kandidatkami;

| 31. | pozdravlja dejstvo, da je v prenovljeni strategiji poudarjena potreba po zmanjšanju števila učencev, ki predčasno prekinejo šolanje, na 10 %. |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da je v prenovljeni strategiji poudarjena potreba po zmanjšanju števila učencev, ki predčasno prekinejo šolanje, na 10 %.

Trajnostni razvoj in družba znanja

ODBOR REGIJ

| 32. | meni, da trajnostni razvoj ni možen brez družbe, ki temelji na znanju. Da se bodo države članice EU gospodarsko razvijale in se znale soočiti s svetovno konkurenco, morajo nenehno krepiti ozaveščenost javnosti o pomenu izobrazbe, znanstvenih raziskav, ugleda znanstvene skupnosti in okrepitve položaja naravoslovnih znanosti. Levji delež te odgovornosti bodo nosili lokalni in regionalni akterji, ki neposredno vplivajo na formalno osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

32.

meni, da trajnostni razvoj ni možen brez družbe, ki temelji na znanju. Da se bodo države članice EU gospodarsko razvijale in se znale soočiti s svetovno konkurenco, morajo nenehno krepiti ozaveščenost javnosti o pomenu izobrazbe, znanstvenih raziskav, ugleda znanstvene skupnosti in okrepitve položaja naravoslovnih znanosti. Levji delež te odgovornosti bodo nosili lokalni in regionalni akterji, ki neposredno vplivajo na formalno osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje;

| 33. | glede na nenehno upadanje števila študentov na področju eksaktnih ved opozarja, da je treba pri otrocih in mladostnikih spodbujati zanimanje za naravoslovne znanosti (npr. s širitvijo raziskovalnega učenja oz. inquiry-based pedagogy), da bo mogoče izvajati načela trajnostnega razvoja. Poleg tega obstaja potreba po krepitvi vključevanja načela enakosti spolov, kar bo pripomoglo k povečanju števila mladih, ki študirajo na področju eksaktnih ved; |
| --- | --- |

33.

glede na nenehno upadanje števila študentov na področju eksaktnih ved opozarja, da je treba pri otrocih in mladostnikih spodbujati zanimanje za naravoslovne znanosti (npr. s širitvijo raziskovalnega učenja oz. inquiry-based pedagogy), da bo mogoče izvajati načela trajnostnega razvoja. Poleg tega obstaja potreba po krepitvi vključevanja načela enakosti spolov, kar bo pripomoglo k povečanju števila mladih, ki študirajo na področju eksaktnih ved;

| 34. | meni, da je treba nadaljevati z ukrepi za vzpostavljanje tesnejših odnosov med znanstvenoraziskovalnim sektorjem, izobraževanjem in regionalno upravo. V ta namen je treba širiti dobre prakse, ki se uporabljajo v okvirnih programih EU, kar bo okrepilo predvsem ozaveščenost regij o koristih, ki jih je mogoče pridobiti iz takšnega sodelovanja. Odbor regij ceni vlogo okvirnih programov pri spremljanju sprememb, ki jih prinaša trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba nadaljevati z ukrepi za vzpostavljanje tesnejših odnosov med znanstvenoraziskovalnim sektorjem, izobraževanjem in regionalno upravo. V ta namen je treba širiti dobre prakse, ki se uporabljajo v okvirnih programih EU, kar bo okrepilo predvsem ozaveščenost regij o koristih, ki jih je mogoče pridobiti iz takšnega sodelovanja. Odbor regij ceni vlogo okvirnih programov pri spremljanju sprememb, ki jih prinaša trajnostni razvoj.

Družbene spremembe v Evropi, trajnostni razvoj in izobraževanje

ODBOR REGIJ

| 35. | glede na staranje evropske družbe poziva k prizadevanjem za ponovno opredelitev izobraževalnih sistemov, da bi starejšim omogočili boljše vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

35.

glede na staranje evropske družbe poziva k prizadevanjem za ponovno opredelitev izobraževalnih sistemov, da bi starejšim omogočili boljše vključevanje v družbo;

| 36. | glede na sedanje in prihodnje demografske, migracijske in kulturne trende v Evropi je strpnost do drugačnosti v družbi ključni pogoj za trajen razvoj, zato poziva države članice k spodbujanju izobraževalnih modelov, kjer je strpnost do drugačnega prepričanja, kulture, spola in načina življenja ključni element izobraževanja državljanov; |
| --- | --- |

36.

glede na sedanje in prihodnje demografske, migracijske in kulturne trende v Evropi je strpnost do drugačnosti v družbi ključni pogoj za trajen razvoj, zato poziva države članice k spodbujanju izobraževalnih modelov, kjer je strpnost do drugačnega prepričanja, kulture, spola in načina življenja ključni element izobraževanja državljanov;

| 37. | poziva k namenjanju večje pozornost vprašanju, kako podpirati lokalne in regionalne oblasti pri upoštevanju trajnostnega razvoja v procesih, ki spodbujajo zdravo življenje in politike varovanja zdravja. |
| --- | --- |

37.

poziva k namenjanju večje pozornost vprašanju, kako podpirati lokalne in regionalne oblasti pri upoštevanju trajnostnega razvoja v procesih, ki spodbujajo zdravo življenje in politike varovanja zdravja.

Mediji in izobraževanje za trajnostni razvoj

ODBOR REGIJ

| 38. | glede na navedeno poziva lokalne in regionalne oblasti, naj se povežejo z mediji in skupaj igrajo osrednjo vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, tako da v razumljivem jeziku pojasnijo njegova osnovna načela in prednosti čim širši javnosti ter spodbujajo in spremljajo javno razpravo o tej temi; |
| --- | --- |

38.

glede na navedeno poziva lokalne in regionalne oblasti, naj se povežejo z mediji in skupaj igrajo osrednjo vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, tako da v razumljivem jeziku pojasnijo njegova osnovna načela in prednosti čim širši javnosti ter spodbujajo in spremljajo javno razpravo o tej temi;

| 39. | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj tesno sodelujejo z mediji pri širjenju dobrih praks na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

39.

poziva lokalne in regionalne oblasti, naj tesno sodelujejo z mediji pri širjenju dobrih praks na področju trajnostnega razvoja;

| 40. | ob upoštevanju omenjenih trditev o vlogi regij in lokalnih skupnosti pri izobraževanju za trajnostni razvoj poziva lokalne in regionalne oblasti, da razvijejo lastne komunikacijske strategije za spodbujanje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

40.

ob upoštevanju omenjenih trditev o vlogi regij in lokalnih skupnosti pri izobraževanju za trajnostni razvoj poziva lokalne in regionalne oblasti, da razvijejo lastne komunikacijske strategije za spodbujanje trajnostnega razvoja;

| 41. | poziva h krepitvi in večji podpori obstoječih pobud regij, kot so promocijske kampanje za trajnostni razvoj ter usposabljanje in svetovanje na teh področjih; |
| --- | --- |

41.

poziva h krepitvi in večji podpori obstoječih pobud regij, kot so promocijske kampanje za trajnostni razvoj ter usposabljanje in svetovanje na teh področjih;

| 42. | poziva javne institucije k pripravi sporazumov o sodelovanju z javnimi in zasebnimi medijskimi organizacijami, da bodo okoljska vprašanja vključena v dokumentarne, izobraževalne in zabavno-razvedrilne programe ter da bo pristojno osebje usposobljeno za obravnavo takšnih tem na strogo znanstven način. Poleg tega je treba načrtovati komunikacijske strategije v skladu z določenim kontekstom, ki bodo vključevale tako vprašanja ali teme z obravnavanega področja kot tudi skupine prebivalstva, ki so jim namenjene. Tako bi oblikovali vedenje in stališča, ki so v skladu s trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

42.

poziva javne institucije k pripravi sporazumov o sodelovanju z javnimi in zasebnimi medijskimi organizacijami, da bodo okoljska vprašanja vključena v dokumentarne, izobraževalne in zabavno-razvedrilne programe ter da bo pristojno osebje usposobljeno za obravnavo takšnih tem na strogo znanstven način. Poleg tega je treba načrtovati komunikacijske strategije v skladu z določenim kontekstom, ki bodo vključevale tako vprašanja ali teme z obravnavanega področja kot tudi skupine prebivalstva, ki so jim namenjene. Tako bi oblikovali vedenje in stališča, ki so v skladu s trajnostnim razvojem;

| 43. | spodbuja medije, da prevzamejo pobudo pri objavljanju rezultatov izobraževanja o trajnostnem razvoju in načrtujejo predstavitve ukrepov in dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti takrat, ko lahko dosežejo ljudi, ki so jim te dejavnosti namenjene. |
| --- | --- |

43.

spodbuja medije, da prevzamejo pobudo pri objavljanju rezultatov izobraževanja o trajnostnem razvoju in načrtujejo predstavitve ukrepov in dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti takrat, ko lahko dosežejo ljudi, ki so jim te dejavnosti namenjene.

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

PRILOGA

I.   Primeri najboljše prakse na podlagi odgovorov na vprašalnik

Bolgarija

Občina Dobrich v Bolgariji načrtuje v okviru aktivne kampanje otroke, učence in odrasle z reklamnim materialom pripraviti do sodelovanja pri ločevanju odpadkov. V kampanjo naj bi se vključili tudi lokalni časopisi, radio in televizija. Občina bo o rezultatih in izkušnjah v zvezi z uvedbo tega sistema pozneje poročala Odboru regij.

Ciper

Grško-ciprsko mesto Αyios Αthanasios je ustanovilo „skupino za okoljsko izobraževanje“, ki jo sestavljajo nekdanji učitelji, ki zelo dobro poznajo temo. Obenem so udeleženci programa Grundtvig ustanovili program z namenom pritegniti pozornost na okoljske zadeve. Mesto Ayos Athanasios je bil glavni organizator tega procesa. Sodelovanje se je razvilo med različnimi izobraževalnimi ustanovami, ki izvajajo dejavnosti za promocijo varstva okolja, recikliranja, trajnostnega razvoja itd.

Španija

Oddelek za izobraževanje o trajnostnem razvoju v Španiji („Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible“) je razvil projekt z naslovom Okoljske prakse pri športnih dogodkih. Cilj projekta je izkoristiti potencial, ki ga ponuja šport kot instrument za okoljsko izobraževanje, da bi v organizacijo športnih dogodkov vključili okoljska merila in pri javnosti spodbudili razvoj ekološkega in mestnemu okolju prijaznega znanja ter takšno vedenje med organizatorji dogodkov, športniki in gledalci. Okoljske prakse pri organizaciji športnih dogodkov se izvajajo na treh stopnjah:

| — | Madrid kot kraj, kjer se odvijajo nacionalna in mednarodna športna tekmovanja, v sodelovanju z ustreznimi združenji, |
| --- | --- |

—

Madrid kot kraj, kjer se odvijajo nacionalna in mednarodna športna tekmovanja, v sodelovanju z ustreznimi združenji,

| — | Madrid kot organizator manjših dogodkov, pogosto na okrajni ravni, |
| --- | --- |

—

Madrid kot organizator manjših dogodkov, pogosto na okrajni ravni,

| — | ustanovitev posebnega okoljskega organa prostovoljcev, ki sodeluje v športnih dogodkih. |
| --- | --- |

—

ustanovitev posebnega okoljskega organa prostovoljcev, ki sodeluje v športnih dogodkih.

Dogodke lahko razdelimo na tri tipe glede na različne ravni vpliva na okolje:

| — | dogodki v športnih objektih. Organizirani so na odprtih ali zaprtih športnih lokacijah, npr. na stadionih, v bazenih, športnih dvoranah, atletskih stezah itd.; |
| --- | --- |

—

dogodki v športnih objektih. Organizirani so na odprtih ali zaprtih športnih lokacijah, npr. na stadionih, v bazenih, športnih dvoranah, atletskih stezah itd.;

| — | cestni športni dogodki, ki zahtevajo posebne prometne ukrepe, pripravo poti in odvoz odpadkov. Sem spadajo maratoni in kolesarske dirke; |
| --- | --- |

—

cestni športni dogodki, ki zahtevajo posebne prometne ukrepe, pripravo poti in odvoz odpadkov. Sem spadajo maratoni in kolesarske dirke;

| — | športni dogodki na zelenih površinah. Sem spadajo dogodki, organizirani v mestnih parkih, ki lahko vključujejo atletska tekmovanja, kolesarjenje ali plavanje v odprtih bazenih. |
| --- | --- |

—

športni dogodki na zelenih površinah. Sem spadajo dogodki, organizirani v mestnih parkih, ki lahko vključujejo atletska tekmovanja, kolesarjenje ali plavanje v odprtih bazenih.

Ukrepe za obvladovanje posledic dogodkov (pri čemer je posebna pozornost namenjena okoljskim spremenljivkam, kot so odpadki, mobilnost ter poraba energije in vode) lahko razdelimo na primere dobre okoljske prakse pri pripravi dogodka, med dogodkom in po njem.

Oddelek je aprila 2007 organiziral 30. madridski maraton v sodelovanju z zasebnim organizatorjem MAPOMA. Izvedeni so bili naslednji ukrepi:

| — | minimizacija odpadkov z odstranjevanjem gobic, pomaranč in pokrovčkov od steklenic, |
| --- | --- |

—

minimizacija odpadkov z odstranjevanjem gobic, pomaranč in pokrovčkov od steklenic,

| — | povečano recikliranje s pobiranjem majic in plastičnih steklenic ter uvedbo posebnih reciklirnih točk, |
| --- | --- |

—

povečano recikliranje s pobiranjem majic in plastičnih steklenic ter uvedbo posebnih reciklirnih točk,

| — | okoljsko osveščanje tekačev in gledalcev, |
| --- | --- |

—

okoljsko osveščanje tekačev in gledalcev,

| — | komunikacija z mediji, |
| --- | --- |

—

komunikacija z mediji,

| — | zaščita občutljivih območij na trasi skozi park Retiro, |
| --- | --- |

—

zaščita občutljivih območij na trasi skozi park Retiro,

| — | mobilnost, z uporabo okolju prijaznih avtomobilov na bioetanol kot uradnih vozil, |
| --- | --- |

—

mobilnost, z uporabo okolju prijaznih avtomobilov na bioetanol kot uradnih vozil,

| — | sodelovanje s prostovoljci Rdečega križa (okolje) in dobrodelne organizacije Emaus, |
| --- | --- |

—

sodelovanje s prostovoljci Rdečega križa (okolje) in dobrodelne organizacije Emaus,

| — | sponzor je bil Ecoembes, neprofitna organizacija za recikliranje odpadkov, |
| --- | --- |

—

sponzor je bil Ecoembes, neprofitna organizacija za recikliranje odpadkov,

| — | udeležene strani: oddelek za izobraževanje, službe za čiščenje ulic in odvoz odpadkov (oddelek za okolje), Mapoma (organizatorji maratona), Ecoembes, Rdeči križ, Setém (pravična trgovina), Emaus. |
| --- | --- |

—

udeležene strani: oddelek za izobraževanje, službe za čiščenje ulic in odvoz odpadkov (oddelek za okolje), Mapoma (organizatorji maratona), Ecoembes, Rdeči križ, Setém (pravična trgovina), Emaus.

Ocena:

| — | povečanje reciklirane embalaže za 5 780 kg, |
| --- | --- |

—

povečanje reciklirane embalaže za 5 780 kg,

| — | odstranitev 70 000 gobic, pokrovčkov od steklenic in organskih odpadkov, |
| --- | --- |

—

odstranitev 70 000 gobic, pokrovčkov od steklenic in organskih odpadkov,

| — | zmanjšanje časa dela čistilnih služb za 30 minut, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje časa dela čistilnih služb za 30 minut,

| — | 88 % udeležencev je pozdravilo ukrepe, |
| --- | --- |

—

88 % udeležencev je pozdravilo ukrepe,

| — | 63 % udeležencev je izvajalo okoljske ukrepe, |
| --- | --- |

—

63 % udeležencev je izvajalo okoljske ukrepe,

| — | izobraževanje za organizatorje, udeležence in gledalce. |
| --- | --- |

—

izobraževanje za organizatorje, udeležence in gledalce.

Druge pobude oddelka so:

| — | SPOMLADANSKE, POLETNE IN JESENSKE ŠOLE |
| --- | --- |

—

SPOMLADANSKE, POLETNE IN JESENSKE ŠOLE

Dejavnosti v okviru teh programov so namenjene odraslim na splošno, odraslim in otrokom skupaj in samo otrokom. Gre za posebne sezonske programe, ki jih organizira Oddelek za izobraževanje o trajnostnem razvoju.

Zelene poti.
  Dejavnosti v javnih parkih z zgodovinskim, botaničnim ali kulturnim pomenom za mesto, ki vključujejo parke Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván in Lineal del Manzanares.

Okoljski dnevi odprtih vrat in delavnice.
  Dnevi odprtih vrat se odvijajo na različnih mestnih lokacijah, povezanih z okoljskim upravljanjem, in so namenjeni spoznavanju z mestnim okoljem in njegovi krepitvi. Ti dnevi vključujejo lokacije kot so npr. steklenjaki in rastlinjaki v parkih Retiro in Casa de Campo, Center metuljev in žuželk, Center za življenje ptic in štorkelj, tovarna komposta Migas Calientes, pa tudi posebne dni, namenjene obročkanju ptic, vrtičkanju, otroškim delavnicam, kolesarskim stezam itd.

Tečaji.
  Teme so izbrane z namenom spodbujanja ljudi k bolj ekološkemu ravnanju. Gre npr. za tradicionalno in ekološko vrtnarjenje, populacije ptic v parkih, vodo v mestu, ekološko vrtnarjenje doma in podnebne spremembe.

| — | ORGANIZACIJA ENODNEVNIH DOGODKOV, KONGRESOV, RAZSTAV |
| --- | --- |

—

ORGANIZACIJA ENODNEVNIH DOGODKOV, KONGRESOV, RAZSTAV

Oddelek za izobraževanje o trajnostnem razvoju podpira te tematske dejavnosti z organiziranjem enodnevnih dogodkov, kongresov in seminarjev. Mednje spadajo:

| — | prvi Dan za bioetanol za trajnostni razvoj v prometu, |
| --- | --- |

—

prvi Dan za bioetanol za trajnostni razvoj v prometu,

| — | razstava Skrivnost dreves, |
| --- | --- |

—

razstava Skrivnost dreves,

| — | Nacionalni okoljski kongres, organiziran dvakrat letno. Na njem sodeluje mesto s stojnico, za koordinacijo pa skrbijo mestni predstavniki. Dogodek organizira fundacija CONAMA, |
| --- | --- |

—

Nacionalni okoljski kongres, organiziran dvakrat letno. Na njem sodeluje mesto s stojnico, za koordinacijo pa skrbijo mestni predstavniki. Dogodek organizira fundacija CONAMA,

| — | prvi Dan trajnostne poslovne mobilnosti, v sodelovanju s trgovinsko zbornico in Fundacijo za mobilnost, |
| --- | --- |

—

prvi Dan trajnostne poslovne mobilnosti, v sodelovanju s trgovinsko zbornico in Fundacijo za mobilnost,

| — | prvi Dan trajnostnega vrtnarjenja v mestu prihodnosti, v sodelovanju z generalnim direktoratom za okoljsko dediščino. |
| --- | --- |

—

prvi Dan trajnostnega vrtnarjenja v mestu prihodnosti, v sodelovanju z generalnim direktoratom za okoljsko dediščino.

Nemčija

Primer 1

V zvezni deželi Bremen v Nemčiji so teme trajnostnega razvoja del rednega izobraževalnega programa deželnega inštituta za izobraževanje. Cilj akcije „Aktion Formula plus“ v deželi Bremen je varčevanje z energijo v deželnih šolah in s tem ozaveščanje šolarjev o pomenu trajnosti.

Primer 2

Deželni inštitut za šolstvo in medije Berlin-Brandenburg (LISUM) redno ponuja izobraževanja za učitelje o posameznih temah v zvezi s trajnostnim razvojem. Poleg tega je od leta 2000 vsako leto organizirana strokovna konferenca o trajnostnem razvoju. Leta 2008 bo v Brandenburgu pod pokroviteljstvom LISUM-a organiziran meddeželni kongres o globalnem učenju za trajnostni razvoj. Izhodiščna točka kongresa bodo cilji tisočletja in desetletje ZN za izobraževanje, skušal pa bo izboljšati osveščenost prebivalcev Berlina in Brandeburga na področjih izobraževanja in mladine glede priporočenega učnega načrta konference ministrov za šolstvo ter spodbujati njegovo izvajanje s programi usposabljanja in različnimi projekti.

Avstrija

Primer 1

Zgornja Avstrija pozdravlja uvedbo enotnega modela za ukrepe osveščanja v EU na področju trajnostnega razvoja na predšolski in osnovnošolski ravni izobraževanja, pri čemer meni, da bi se moral model omejiti na ključna sporočila, natančnejše informacije pa bi zagotavljale lokalne in regionalne oblasti, ki se lahko bolje odzovejo na posebne potrebe učencev po informacijah. Zamisel o širjenju skupnega evropskega duha o trajnostnem razvoju med učenci na podlagi ukrepov za ozaveščanje je zelo dobrodošla.

Primer 2

Gornjeavstrijska akademija za okolje in naravo gornjeavstrijske vlade izvaja dejavnosti v podporo trajnostnemu razvoju že od leta 1989. Akademija ima center za upravljanje Agenda 21, ki izvaja, podpira in spodbuja „lokalne procese Agende 21“ za okolje s prihodnostjo. Gre za kombinacijo metod, ki se izvajajo na lokalni ravni (npr. letaki, mestni časopisi, posterji, plakati, spletne strani, informativni večeri, osebni stiki, stiki z mediji).

Gornjeavstrijska mesta so bila vključena v oblikovanje in razvijanje gornjeavstrijskega okoljskega načrta. Spodbujanje za vzpostavitev občinskih zvez za podnebje in občin za reševanje podnebja in za spodbujanje lokalnih in regionalnih procesov Agende 21 je potekalo prek vključevanja in obveščanja mestnih in regionalnih nosilcev odločitev in politikov.

Program dodatnega izobraževanja gornjeavstrijske akademije za okolje in naravo vključuje usposabljanje za mestne okoljske strokovnjake in dejavnosti v okviru dodatnega izobraževanja za učitelje in pedagoge za osveščanje o pomenu trajnostnega življenjskega stila. Prav tako so bile oblikovane izobraževalne serije za osebe, vključene v mestne in regionalne razvojne projekte.

Poljska

Primer 1

Poljski nacionalni program „zeleni certifikat“ za podporo in certifikacijo izobraževalnih ustanov na področju trajnostnega razvoja

Ta program zagotavlja izobraževalnim ustanovam podporo in certifikacijo na področju trajnostnega razvoja. Izvaja se na dveh ravneh: okoljsko prijazni otroški vrtci in osnovne šole prejmejo „Zeleni certifikat I. razreda“, vrtci in osnovne šole, ki so centri trajnostnega razvoja, pa „Zeleni certifikat II. razreda“.

Program se izvaja od januarja 2000. Ta izobraževalna pobuda, ki jo izvajajo NVO, zagotavlja učinkovito pomoč poljskemu izobraževalnemu sistemu pri spodbujanju razvijanja dobrih navad in okoljskem osveščanju otrok, mladih in celotnih skupnosti, združenih okrog izobraževalnih ustanov. Zelena certifikata I. in II. razreda, podeljena institucijam, ki izpolnjujejo posebne zahteve, sta primer znakov kakovosti v poljskem izobraževanju za dejavnosti na področju trajnostnega izobraževanja. Program sponzorirajo ministrstvo za okolje, ministrstvo za šolstvo in šport in predsednik nacionalnega sklada za okoljsko zaščito in upravljanje z vodo. Izvaja se v sodelovanju z nacionalnim centrom za usposabljanje učiteljev. Cilj zelenega certifikata je razširiti idejo trajnostnega razvoja s spodbujanjem skupnosti, v katerih so izobraževalne ustanove, in podpiranjem ukrepov, ki jih sprejemajo skupnosti kot lokalni centri trajnostnega razvoja.

22. aprila 2005 je bila v poljskem mestu Trzebaw otvoritvena slovesnost za „zeleni razred“, namenjena ne le otrokom in mladim v šolah, temveč celotni lokalni skupnosti. Z zelenim razredom so šole in mesto dobile:

| — | odprt prostor za organizacijo učnih ur, iger in šolskih proslav, |
| --- | --- |

—

odprt prostor za organizacijo učnih ur, iger in šolskih proslav,

| — | prostor za „zelene učne ure“ v naravnem okolju (opazovanje „mini-ekosistema“ flore in favne, likovni in tehnični pouk z naravnimi materiali), |
| --- | --- |

—

prostor za „zelene učne ure“ v naravnem okolju (opazovanje „mini-ekosistema“ flore in favne, likovni in tehnični pouk z naravnimi materiali),

| — | prostor za počitek in sprostitev za otroke, učitelje, starše in lokalne prebivalce, |
| --- | --- |

—

prostor za počitek in sprostitev za otroke, učitelje, starše in lokalne prebivalce,

| — | prostor za dejavnosti čiščenja in vzdrževanja. |
| --- | --- |

—

prostor za dejavnosti čiščenja in vzdrževanja.

Program je poleg tega vključil vso šolsko okolje in lokalno skupnost in pokazal, da so lahko tudi majhne šole učinkovite v doseganju skupnih ciljev in izpolnjevanju skupnih nalog. Pobuda je pomagala spodbuditi prepoznavnost šole, ki je na lokalni ravni že dobro poznana kot „okoljska“ šola. Glede na veliko vrednost programa bi bilo treba učinkoviteje širiti njegovo prepoznavnost. Poleg tega bi morali poenostaviti prijavni postopek za certifikacijo.

Primer 2

„Eko-skupine“ v osnovni šoli št. 1 v mestu Września

Sodelovanje med šolsko upravo, učitelji, učenci in starši osnovne šole št. 1 v mestu Września (Poljska) v številnih okoljskih pobudah poteka že od leta 1999. Te dejavnosti so bile januarja 2007 nagrajene s prestižnim certifikatom „varuh okolja“ (ki ga sponzorira poljski predsednik). Pred tem je šola v letih 2004-2006 trikrat zaporedoma prejela naziv „pobudnik varstva okolja“.

Dejavnosti eko-skupin niso vključevale le vsakoletne kampanje „očistimo svet“, temveč tudi redno sodelovanje v okoljskih tekmovanjih, izlete in pohode. Cilj teh okoljskih projektov je bilo ozaveščanje in spodbujanje vedenja, ki varuje življenje živali in rastlin (npr. z zbiranjem odpadkov in sekundarnih surovin).

Leta 2004 je šola prejela prvo nagrado regionalnega sklada za varstvo okolja in upravljanje z vodami. Nagrada v vrednosti 70 000 PLN je pomagala ustanoviti šolski center za izobraževanje na področju okolja in narave, ki vključuje multimedijske pripomočke, učna sredstva, računalniške programe in prenosno vremensko postajo, ki omogoča opazovanje meteoroloških razmer na tem območju.

Šola je uvedla izobraževalni program za 4., 5. in 6. razrede o okolju v regiji. Program še vedno poteka. Vključuje osnovni program za splošno izobraževanje v šestrazrednih osnovnih šolah in srednjih šolah, program izobraževanja o naravi in druge izobraževalne vsebine.

Osrednje teme programa so ohranjanje narave, varstvo okolja in ekologija. Učne ure potekajo neposredno v naravnem okolju. Program uvaja različne oblike ohranjanja narave v regiji Września in druge teme, ki so neločljivo povezane s kakršno koli razpravo o naravnem okolju, kot je varstvo pokrajine, voda, zraka in tal v regiji, ravnanje z odpadki, uspevanje različnih rastlinskih skupnosti, zdrav življenjski slog.

V šolskem letu 2003-2004 je šola izvedla tudi izobraževalni projekt, ki je vključeval pripravo naravne poti od Nowy Folwark do Leśniczówka Słomówko. S tem projektom je bila ustvarjena naravna pot na obrobju mesta, ki omogoča, da se učne ure o naravi in biologiji za učence iz občine in okoliških krajev odvijajo v naravnem okolju.

Primer 3

„Zeleni paket“: multimedijsko gradivo za izobraževanje o okolju

Gradivo, ki ga je izdelal Regionalni center za okolje za srednjo in vzhodno Evropo (REC) v Varšavi, se je uporabljalo kot učna pomoč v šolah na Velikopoljskem.

Zeleni paket, ki ga je odobrilo ministrstvo za izobraževanje, je prejelo pozitivno oceno ministrstva za okolje. Gre za brezplačno multimedijsko gradivo za izobraževanje o okolju, ki ga uporabljajo učitelji in dijaki na srednjih šolah, vendar je primerno tudi za druge stopnje v izobraževanju. Gradivo obsega pet delov, ki vključujejo 22 tem, povezanih z varstvom okolja in trajnostnim razvojem. Vključuje knjigo za učitelje z učnim načrtom in podpornim gradivom, videokaseto z izobraževalnimi filmi, CD-ROM z obsežnimi informacijami o varstvu okolja in druga uporabna gradiva.

Zeleni paket ne omogoča dijakom zgolj pridobivanja znanja, temveč krepi predvsem nove vrednote in spodbuja okoljsko vedenje v šolah, doma in v neposredni okolici. Dijaki imajo v raznih dejavnostih, razpravah, pri igranju vlog in sprejemanju odločitev vlogo partnerja učitelja. Učitelji in dijaki sprejete vrednote v okviru „Zelenega paketa“ nato posredujejo svojim družinskim članom in celotni družbi.

Prvo izdajo tega gradiva so prejeli udeleženci posebej organiziranih tečajev. Prvotno so bili to tečaji usposabljanja za aktivne učitelje in vodje usposabljanja učiteljev na Poljskem, ki so izrazili zanimanje za to, da bi postali lokalni koordinatorji, organizatorji in vodje tečajev za srednješolske učitelje na njihovem območju.

Med aprilom in junijem 2002 je bilo organiziranih pet delavnic za 104 udeležence, od teh je bilo 13 udeležencev iz Velikopoljske (na primer iz Poznanja, Pile, Kalisza, Konina, Gniezna in Leszna).

Pri drugi izdaji aprila 2003 s 5 000 izvodi so bili upoštevani izkušnje in predlogi učiteljev, ki so že uporabljali prvo izdajo tega gradiva. Ta paket je vključeval nove filme, popravljene učne načrte in zgoščenko. Poljske institucije in organizacije, ki so pokazale zanimanje za razdeljevanje „Zelenih paketov“ srednješolskim učiteljem, so prejele to gradivo.

Primer 4

Podiplomski študij regionalnega trajnostnega razvoja (ki je prejel sredstva EU za spodbujanje trajnostnega razvoja v regiji) na Inštitutu za filozofijo Fakultete za družbene vede Univerze Adam Mickiewicz v Poznanju

Študiji trajnostnega razvoja so dragocena pobuda za izpolnitev lokalnih okoljskih zahtev. Zato bo Univerza Adam Mickiewicz v Poznanju v študijskem letu 2007-2008 uvedla podiplomski študijski program regionalnega trajnostnega razvoja. Ta študijski program je namenjen lokalnim in regionalnim svetnikom ter lokalnim in regionalnim oblastem in drugim lokalnim vladnim institucijam, javnim uslužbencem, zaposlenim v zasebnih in javnih podjetjih, prostovoljcem in predstavnikom NVO, ki želijo podobo organizacije uskladiti s strategijo trajnostnega razvoja. Izbor študentov za podiplomski študij trajnostnega razvoja se je začel spomladi 2007. Vodja študijskega programa je dr. Piotr Warych.

Cilj tega programa je dodatno izobraziti podiplomske študente, ki že imajo splošno znanje o trajnostnem razvoju, družbenih, ekonomskih in okoljskih vedah, in jih usposobiti, da bodo pridobljeno znanje uporabljali v zasebnem in poklicnem življenju. Podiplomski študenti tega programa naj bi bili sposobni razumeti in analizirati naravni proces in zapleteno medsebojno vplivanje različnih dejavnikov. Podiplomski študenti bodo zagotovo prispevali k širjenju in izvajanju koncepta trajnostnega razvoja v gospodarskem in družbenem procesu.

Grčija

V okviru formalnega šolskega sistema prefekture Atene smo predvsem v zadnjih nekaj letih v sodelovanju z regionalnimi uradi za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje spodbujali ustanovitev delovnih skupin učiteljev o okoljskih vprašanjih in vprašanjih državljanske vzgoje, da bi s tem povečali ozaveščenost študentov in izboljšali tudi učne metode. Vsakič, ko prefektura Atene v okviru informativnih kampanj organizira, soorganizira ali sodeluje pri dogodkih v zvezi s trajnostnim razvojem civilne družbe, te dejavnosti tudi vnaprej objavi v časopisih, na televiziji ali na radiu in zagotovi avdiovizualno opremo za boljšo obveščenost in vključitev širše javnosti. Pri tem je seveda še posebej pomembno, da mediji radijske in televizijske prenose predvidijo v času, ko so ljudje, ki so jim te dejavnosti ali pobude namenjene, dosegljivi.

Švedska

Primer 1

V Dalarnskem okrožju, ki ga sestavlja 15 občin (ena od teh je Orsa), se bo jeseni 2007 začel izvajati 3-letni projekt, v katerem bo sodelovalo 15 različnih osnovnih in srednjih šol tega okrožja (2 šoli sta v Orsi). Namen in cilji tega projekta so:

| — | organizirati vse šolske dejavnosti z vidika trajnostnega razvoja, kjer bodo učenci in dijaki pridobili znanje, sposobnosti in željo prispevati k dolgoročnemu trajnostnemu razvoju družbe; |
| --- | --- |

—

organizirati vse šolske dejavnosti z vidika trajnostnega razvoja, kjer bodo učenci in dijaki pridobili znanje, sposobnosti in željo prispevati k dolgoročnemu trajnostnemu razvoju družbe;

| — | razviti, preizkusiti in oceniti proces trajnostnega razvoja, metode in sredstva za vse šolske dejavnosti, kar bo omogočilo sistematično delitev in izmenjavo znanja ter izkušenj z drugimi šolami na državni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

razviti, preizkusiti in oceniti proces trajnostnega razvoja, metode in sredstva za vse šolske dejavnosti, kar bo omogočilo sistematično delitev in izmenjavo znanja ter izkušenj z drugimi šolami na državni in mednarodni ravni.

Poleg tega naj bi projekt omogočal, da:

| — | se učenci in dijaki sodelujočih šol naučijo in razumejo, kaj pomeni trajnostni razvoj v teoriji in praksi; |
| --- | --- |

—

se učenci in dijaki sodelujočih šol naučijo in razumejo, kaj pomeni trajnostni razvoj v teoriji in praksi;

| — | se osebje sodelujočih šol seznani s trajnostnim razvojem ter da lahko teoretično in praktično znanje posreduje učencem; |
| --- | --- |

—

se osebje sodelujočih šol seznani s trajnostnim razvojem ter da lahko teoretično in praktično znanje posreduje učencem;

| — | sodelujoče šole načrtujejo svoje delo za dosego ciljev in smernic učnega programa na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

—

sodelujoče šole načrtujejo svoje delo za dosego ciljev in smernic učnega programa na področju trajnostnega razvoja;

| — | se sodelujoče šole izpopolnjujejo na področju poučevanja svetovnih vprašanj; |
| --- | --- |

—

se sodelujoče šole izpopolnjujejo na področju poučevanja svetovnih vprašanj;

| — | se učenci in dijaki sodelujočih šol vse bolj zanimajo za naravoslovne vede in tehnologije na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

—

se učenci in dijaki sodelujočih šol vse bolj zanimajo za naravoslovne vede in tehnologije na področju trajnostnega razvoja;

| — | so učenci in dijaki ter osebje sodelujočih šol bolj ozaveščeni in bolje razumejo povezavo med zdravjem in trajnostnim razvojem. |
| --- | --- |

—

so učenci in dijaki ter osebje sodelujočih šol bolj ozaveščeni in bolje razumejo povezavo med zdravjem in trajnostnim razvojem.

Raziskovalni inštitut v Dalarne sodeluje tako, da nadzoruje projekt in ocenjuje pristope in rezultate sodelujočih šol, da se poudarijo ustrezne, učinkovite metode in pristopi v izobraževanju na področju trajnostnega razvoja.

Primer 2

Miljötinget („Sodišče za okolje“)

„Sodišče za okolje“ je letna konferenca o okolju za deveti razred in višje razrede srednjih šol v Dalarnskem in Gävleborškem okrožju. Namen konference je tako na resen kot na zabaven način spodbuditi mlade k dejavnosti na področju okoljskih vprašanj. Govorniki prihajajo iz poslovnega sveta, politike in NVO. Seveda pa ni treba posebej omenjati, da na tej prireditvi ni drog. Projekt skupaj vodita regija Dalarna in okrožni svet Gävleborga.

Na politični ravni mesto Orsa že od zgodnjih 90. let v ciljih na področju izobraževanja otrok poudarja, da naj bi si z dejavnostmi na tem področju prizadevali za pridobitev različnih nagrad, kot so Eko-šola, Zelena zastava itd. To pomeni, da so v mestu Orsa okoljska vprašanja in trajnostni razvoj prednostne teme v šolskem programu. S temi dejavnostmi otroci seznanjajo doma tudi druge družinske člane.

Izobraževalne ustanove v občini Orsa so dejavne v tem procesu na različnih področjih, npr. v kampanji eko-vlak (Ekotåg) v Skattungbynu ali v izobraževanju „Ohranite Švedsko čisto“ za vse učitelje; manjše število učiteljev se je prav tako udeležilo tečaja o okolju v petih točkah na Univerzi v Dalarni.

Mesto Orsa ima dejavno izobraževalno mrežo na področju okolja, ki se redno sestaja enkrat na mesec. Kot del pobude „Ladja prihodnosti“ (Framtidsskeppet) je bila ustanovljena „Ladja Dalarna“ (Dalaskeppet), v sklopu katere so organizirana letna srečanja v eni od občin Dalarne. Vodja tega projekta je Anders Sundvall. Več šol, ki so dejavne na področju trajnostnega razvoja, je prejelo nagrado Zelena zastava ali Eko-šola itd.

Ponudnik šolske prehrane vsako leto razširi ponudbo jedi, ki imajo oznako Krav (v skladu z varstvom okolja in zaščito živali ter zahtevami na področju družbene odgovornosti). Dve ali tri šole gojijo zelenjavo, ki jo nato uporabljajo v šolskih menzah.

Od 1997 obstaja v Dalarni mreža šol v celotnem okrožju za spodbujanje nadaljnjega izobraževanja, ustanavljanja forumov za izmenjavo izkušenj, uvajanje šol z Zeleno zastavo itd. Učitelji so javno izjavili, da je treba delo nadaljevati in ga izpopolnjevati. Trenutno te dejavnosti niso financirane na regionalni ravni. Dalarna ima zaradi teh pobud danes visok odstotek šol z Zeleno zastavo in šol z oznako „šole za trajnostni razvoj“.

Danes se ljudje veliko bolj zavedajo pomena dela na področju trajnostnega razvoja, vendar se večja težava pojavi, ko naj bi to ozaveščenost spremenili v vedenje. Šole imajo lahko glavno vlogo pri zagotavljanju, da bodo prihodnje generacije pridobile znanja in sposobnosti, ki so potrebni za dolgoročni trajnostni razvoj.

II.   Težave pri seznanjanju javnosti in izboljšanje ozaveščenosti o trajnostnem razvoju

| — | Informacije o trajnostnem razvoju so redno objavljene v občinskih publikacijah (občinski časopis, informativne brošure in obvestila). Težave se pojavljajo zaradi pomanjkljivega osnovnega znanja o okoljskih vprašanjih. |
| --- | --- |

—

Informacije o trajnostnem razvoju so redno objavljene v občinskih publikacijah (občinski časopis, informativne brošure in obvestila). Težave se pojavljajo zaradi pomanjkljivega osnovnega znanja o okoljskih vprašanjih.

| — | Na evropski ravni obstaja ustrezen okvir strategije, načrtovanja in programov, ki določajo smernice trajnostnega razvoja, vendar je uporaba znanja in izkušenj v praksi ter posredovanje tega širši javnosti še vedno pomanjkljivo. Zato bi morali posebni programi temeljiti na uporabi koncepta trajnostnega razvoja, in sicer z uvajanjem inovativnih tehnik in poskusov v izobraževanju, usposabljanju in učenju: obstoječe izobraževalne programe naj bi usmerili v specializirane programe, ki so prilagojeni razmeram v novih državah članicah. Težave pri izboljšanju ozaveščenosti o trajnostnem razvoju so:






  — | pomanjkljivo interdisciplinarno znanje in delo v skupinah v različnih službah, odgovornih za načrtovanje; |
| --- | --- | --- |

—

Na evropski ravni obstaja ustrezen okvir strategije, načrtovanja in programov, ki določajo smernice trajnostnega razvoja, vendar je uporaba znanja in izkušenj v praksi ter posredovanje tega širši javnosti še vedno pomanjkljivo. Zato bi morali posebni programi temeljiti na uporabi koncepta trajnostnega razvoja, in sicer z uvajanjem inovativnih tehnik in poskusov v izobraževanju, usposabljanju in učenju: obstoječe izobraževalne programe naj bi usmerili v specializirane programe, ki so prilagojeni razmeram v novih državah članicah. Težave pri izboljšanju ozaveščenosti o trajnostnem razvoju so:

—

pomanjkljivo interdisciplinarno znanje in delo v skupinah v različnih službah, odgovornih za načrtovanje;

| — | toge upravne strukture, ki otežujejo delo v skupinah; |
| --- | --- |

—

toge upravne strukture, ki otežujejo delo v skupinah;

| — | pomanjkanje predhodnih raziskav za izpolnjevanje zahtev javnosti, občin in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje predhodnih raziskav za izpolnjevanje zahtev javnosti, občin in zasebnega sektorja;

| — | nezadovoljiva vloga obveščanja in ozaveščenosti v postopku odločanja in na tehničnih področjih, pomanjkljivo zavedanje pomena obveščanja in ozaveščenosti za boljše ravnanje mesta z okoljem in spodbujanje državljanov k večji dejavnosti na področju okolja; |
| --- | --- |

—

nezadovoljiva vloga obveščanja in ozaveščenosti v postopku odločanja in na tehničnih področjih, pomanjkljivo zavedanje pomena obveščanja in ozaveščenosti za boljše ravnanje mesta z okoljem in spodbujanje državljanov k večji dejavnosti na področju okolja;

| — | pomanjkanje proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

—

pomanjkanje proračunskih sredstev.

| — | Obstaja tudi mnenje, da morajo biti politike trajnostnega razvoja skladne in verodostojne. Po mnenju zvezne dežele Brandenburg bi morala pri izobraževanju in izmenjavi znanja imeti pomembno vlogo večja prostovoljna združenja, ki dopolnjujejo formalne izobraževalne ustanove, kot so šole, institucije za nadaljnje izobraževanje in visokošolske ustanove. Ta prostovoljna združenja vodijo centre za usposabljanje in redno organizirajo dogodke v okviru dejavnosti, ki so v skladu z njihovim statutom. Vendar ti t. i. neodvisni ponudniki izobraževanja ponavadi nimajo dovolj finančnih sredstev, da bi lahko te dejavnosti izvajali stalno. Pogosto ne morejo zbrati zahtevanih lastnih finančnih sredstev, da bi bili upravičeni do državne pomoči, in prihodek, ki ga izobraževalne ustanove ustvarijo na tem področju, je nizek. Instrument financiranja za podporo izobraževalnim dejavnostim združenj, ki so dejavna na področju trajnostnega razvoja, je zato zelo zaželen. Strukturni skladi EU in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja tega dejansko v praksi ne omogočajo, saj ni v skladu z njihovimi pristojnostmi ali pa je operativno izvajanje držav članic osredotočeno na druge prednostne naloge. |
| --- | --- |

—

Obstaja tudi mnenje, da morajo biti politike trajnostnega razvoja skladne in verodostojne. Po mnenju zvezne dežele Brandenburg bi morala pri izobraževanju in izmenjavi znanja imeti pomembno vlogo večja prostovoljna združenja, ki dopolnjujejo formalne izobraževalne ustanove, kot so šole, institucije za nadaljnje izobraževanje in visokošolske ustanove. Ta prostovoljna združenja vodijo centre za usposabljanje in redno organizirajo dogodke v okviru dejavnosti, ki so v skladu z njihovim statutom. Vendar ti t. i. neodvisni ponudniki izobraževanja ponavadi nimajo dovolj finančnih sredstev, da bi lahko te dejavnosti izvajali stalno. Pogosto ne morejo zbrati zahtevanih lastnih finančnih sredstev, da bi bili upravičeni do državne pomoči, in prihodek, ki ga izobraževalne ustanove ustvarijo na tem področju, je nizek. Instrument financiranja za podporo izobraževalnim dejavnostim združenj, ki so dejavna na področju trajnostnega razvoja, je zato zelo zaželen. Strukturni skladi EU in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja tega dejansko v praksi ne omogočajo, saj ni v skladu z njihovimi pristojnostmi ali pa je operativno izvajanje držav članic osredotočeno na druge prednostne naloge.

| — | Glavna težava, s katero se srečuje Zgornja Avstrija pri prizadevanjih za večjo ozaveščenost o nujnosti trajnostnega razvoja, je to, da je pojem „trajnostni“ sam po sebi nekoliko nenavaden in abstrakten, zaradi česar ga je težko pojasniti javnosti. Ugotavlja se tudi, da tudi tam, kjer se doseže ustrezno razumevanje pomena trajnostnega razvoja, še vedno obstaja vrzel med razumevanjem in dejanskim izvajanjem. |
| --- | --- |

—

Glavna težava, s katero se srečuje Zgornja Avstrija pri prizadevanjih za večjo ozaveščenost o nujnosti trajnostnega razvoja, je to, da je pojem „trajnostni“ sam po sebi nekoliko nenavaden in abstrakten, zaradi česar ga je težko pojasniti javnosti. Ugotavlja se tudi, da tudi tam, kjer se doseže ustrezno razumevanje pomena trajnostnega razvoja, še vedno obstaja vrzel med razumevanjem in dejanskim izvajanjem.

| — | Večja težava, s katero se je Poljska srečala pri izboljšanju ozaveščenosti o trajnostnem razvoju, je pomanjkanje splošnega znanja ciljnih skupin, študentov, kmetov, predstavnikov javne uprave ali celo znanstvenih krogov. Zelo splošni pojav je napačno razumevanje koncepta trajnostnega razvoja, ki se ga je včasih povezovalo samo z varstvom okolja in ekološkimi vprašanji. Pomen tega koncepta za gospodarsko, družbeno in kulturno življenje je bil povsem prezrt. Trajnostni razvoj ni tema, ki bi jo lahko mediji predstavili na kratko, zato to ljudi odvrača od tega, da bi se z njim podrobneje seznanili ali da bi to znanje uporabljali v praksi. |
| --- | --- |

—

Večja težava, s katero se je Poljska srečala pri izboljšanju ozaveščenosti o trajnostnem razvoju, je pomanjkanje splošnega znanja ciljnih skupin, študentov, kmetov, predstavnikov javne uprave ali celo znanstvenih krogov. Zelo splošni pojav je napačno razumevanje koncepta trajnostnega razvoja, ki se ga je včasih povezovalo samo z varstvom okolja in ekološkimi vprašanji. Pomen tega koncepta za gospodarsko, družbeno in kulturno življenje je bil povsem prezrt. Trajnostni razvoj ni tema, ki bi jo lahko mediji predstavili na kratko, zato to ljudi odvrača od tega, da bi se z njim podrobneje seznanili ali da bi to znanje uporabljali v praksi.

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/40

---

Mnenje Odbora regij – Za prijetno staranje v informacijski družbi

(2008/C 53/07)

ODBOR REGIJ

| — | poziva lokalne in regionalne oblasti v Evropi, da čim obsežneje izkoristijo možnosti IKT za obvladovanje izzivov staranja prebivalstva in tako izboljšajo kakovost življenja starejših, jim zagotovijo, da ostanejo vključeni v lokalnih skupnostih, in spodbujajo lokalno in regionalno konkurenčnost z zagotavljanjem prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

—

poziva lokalne in regionalne oblasti v Evropi, da čim obsežneje izkoristijo možnosti IKT za obvladovanje izzivov staranja prebivalstva in tako izboljšajo kakovost življenja starejših, jim zagotovijo, da ostanejo vključeni v lokalnih skupnostih, in spodbujajo lokalno in regionalno konkurenčnost z zagotavljanjem prilagojenih storitev;

| — | poziva k temu, da se lokalnim in regionalnim oblastem dodeli večja vloga pri načrtovanju nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov in dejavnosti, usmerjenih v rešitve IKT za staranje, ob priznavanju, da so učinki staranja prebivalstva najbolj očitni na lokalni ravni ter da so lokalne in regionalne oblasti glavni uporabniki teh rešitev; |
| --- | --- |

—

poziva k temu, da se lokalnim in regionalnim oblastem dodeli večja vloga pri načrtovanju nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov in dejavnosti, usmerjenih v rešitve IKT za staranje, ob priznavanju, da so učinki staranja prebivalstva najbolj očitni na lokalni ravni ter da so lokalne in regionalne oblasti glavni uporabniki teh rešitev;

| — | poziva lokalne in regionalne oblasti k razširjanju informacij o tej temi, pripravi strategij o organizaciji zagotavljanja storitev v novih okoliščinah ter k povečanju lokalnega partnerstva med različnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

poziva lokalne in regionalne oblasti k razširjanju informacij o tej temi, pripravi strategij o organizaciji zagotavljanja storitev v novih okoliščinah ter k povečanju lokalnega partnerstva med različnimi zainteresiranimi stranmi;

| — | meni, da spodbujanje samostojnega življenja in spremljanje zdravja na daljavo s pomočjo IKT izboljšuje produktivnost socialnih in zdravstvenih storitev ter strokovnim delavcem daje več časa, da opravijo naloge, za katere so usposobljeni. Tehnologijo je treba prilagoditi potrebam starejših in ne obratno. Ne sme voditi k povečanju osamljenosti, spoštovati mora zasebnost in dostojanstvo starejših; |
| --- | --- |

—

meni, da spodbujanje samostojnega življenja in spremljanje zdravja na daljavo s pomočjo IKT izboljšuje produktivnost socialnih in zdravstvenih storitev ter strokovnim delavcem daje več časa, da opravijo naloge, za katere so usposobljeni. Tehnologijo je treba prilagoditi potrebam starejših in ne obratno. Ne sme voditi k povečanju osamljenosti, spoštovati mora zasebnost in dostojanstvo starejših;

| — | opaža, da akcijski načrt omejeno proučuje učenje s pomočjo IKT (e-učenje); treba je upoštevati, da učenje s pomočjo tehnologije pomembno prispeva k temu, da starejši ostanejo ustvarjalni in socialno aktivni; |
| --- | --- |

—

opaža, da akcijski načrt omejeno proučuje učenje s pomočjo IKT (e-učenje); treba je upoštevati, da učenje s pomočjo tehnologije pomembno prispeva k temu, da starejši ostanejo ustvarjalni in socialno aktivni;

| — | se strinja, da države članice različno izvajajo predpise za področje elektronskih komunikacij, povezane z invalidnostjo, kar ovira dostop do komunikacijskih storitev in povzroča razdrobljenost evropskega tehnološkega trga. |
| --- | --- |

—

se strinja, da države članice različno izvajajo predpise za področje elektronskih komunikacij, povezane z invalidnostjo, kar ovira dostop do komunikacijskih storitev in povzroča razdrobljenost evropskega tehnološkega trga.

| Poročevalec | : | Risto KOIVISTO (FI/PES), predsednik regionalnega sveta Tampereja |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Risto KOIVISTO (FI/PES), predsednik regionalnega sveta Tampereja

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Prijetno staranje v informacijski družbi – Pobuda i2010: Akcijski načrt za informacijske in komunikacijske tehnologije ter staranje

COM(2007) 332 konč.

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je akcijski načrt za prijetno staranje v informacijski družbi zelo pomemben korak pri razvoju evropske informacijske družbe. Naložbe v IKT so ključno orodje za regije in mesta pri njihovih prizadevanjih za obvladovanje izziva staranja prebivalstva. Tovrstne naložbe lahko povečajo kakovost življenja starejših in podpirajo njihovo socialno vključenost. Starejšim omogočajo, da prispevajo svoje dolgoletne izkušnje in znanja k razvoju družbe in z novimi izdelki in storitvami spodbujajo konkurenčnost in rast na lokalni in regionalni ravni. V predhodnem mnenju o strategiji i2010 za evropsko informacijsko družbo je Odbor pozdravil opredelitev potreb starajoče se družbe kot eno treh prednostnih nalog strategije (1); |
| --- | --- |

1.

meni, da je akcijski načrt za prijetno staranje v informacijski družbi zelo pomemben korak pri razvoju evropske informacijske družbe. Naložbe v IKT so ključno orodje za regije in mesta pri njihovih prizadevanjih za obvladovanje izziva staranja prebivalstva. Tovrstne naložbe lahko povečajo kakovost življenja starejših in podpirajo njihovo socialno vključenost. Starejšim omogočajo, da prispevajo svoje dolgoletne izkušnje in znanja k razvoju družbe in z novimi izdelki in storitvami spodbujajo konkurenčnost in rast na lokalni in regionalni ravni. V predhodnem mnenju o strategiji i2010 za evropsko informacijsko družbo je Odbor pozdravil opredelitev potreb starajoče se družbe kot eno treh prednostnih nalog strategije (1);

| 2. | ugotavlja, da sporočilo in akcijski načrt prav tako podpirata predloge mnenj Odbora, med drugim o demografski prihodnosti Evrope (2), praktičnih ukrepih, povezanih z uravnoteženo informacijsko družbo (3), raziskavah IKT (4), zaposlovanju starejših delavcev (5) in položaju invalidnih oseb (6); |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da sporočilo in akcijski načrt prav tako podpirata predloge mnenj Odbora, med drugim o demografski prihodnosti Evrope (2), praktičnih ukrepih, povezanih z uravnoteženo informacijsko družbo (3), raziskavah IKT (4), zaposlovanju starejših delavcev (5) in položaju invalidnih oseb (6);

| 3. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti velik interes in pomembno vlogo na vseh področjih, obravnavanih v akcijskem načrtu Komisije:






  — | Prijetno staranje na delovnem mestu. Lokalne in regionalne oblasti so glavni delodajalec. Starostna struktura njihove delovne sile je pogosto bolj raznolika in starejša kot v zasebnem sektorju, zato je zelo pomembno, da sodelujejo pri projektih, navedenih v akcijskem načrtu, in hkrati izvajajo podobne ukrepe na lokalni ravni; |
| --- | --- | --- |

3.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti velik interes in pomembno vlogo na vseh področjih, obravnavanih v akcijskem načrtu Komisije:

—

Prijetno staranje na delovnem mestu. Lokalne in regionalne oblasti so glavni delodajalec. Starostna struktura njihove delovne sile je pogosto bolj raznolika in starejša kot v zasebnem sektorju, zato je zelo pomembno, da sodelujejo pri projektih, navedenih v akcijskem načrtu, in hkrati izvajajo podobne ukrepe na lokalni ravni;

| — | Prijetno staranje v skupnosti in doma. Lokalne in regionalne oblasti so glavni izvajalci javnih zdravstvenih in socialnih storitev. Staranje povečuje povpraševanje po teh storitvah in spreminja njihovo vsebino. Hkrati postaja vedno težje najti kvalificirano delovno silo za opravljanje teh storitev. Informacijska tehnologija ima pomembno vlogo pri iskanju rešitev za te izzive. Doslej je bil izkoriščen le majhen del možnosti, ki jih ponuja ta tehnologija, vendar so za prihodnji razvoj pomembna zlasti prednostna področja, kot so spodbujanje samostojnega življenja doma, povečanje lastne odgovornosti varovancev za svoje zdravje in izboljšanje učinkovitosti opravljanja storitev; |
| --- | --- |

—

Prijetno staranje v skupnosti in doma. Lokalne in regionalne oblasti so glavni izvajalci javnih zdravstvenih in socialnih storitev. Staranje povečuje povpraševanje po teh storitvah in spreminja njihovo vsebino. Hkrati postaja vedno težje najti kvalificirano delovno silo za opravljanje teh storitev. Informacijska tehnologija ima pomembno vlogo pri iskanju rešitev za te izzive. Doslej je bil izkoriščen le majhen del možnosti, ki jih ponuja ta tehnologija, vendar so za prihodnji razvoj pomembna zlasti prednostna področja, kot so spodbujanje samostojnega življenja doma, povečanje lastne odgovornosti varovancev za svoje zdravje in izboljšanje učinkovitosti opravljanja storitev;

| 4. | poudarja glavne razlike med regijami v Evropi in opozarja na probleme, s katerimi se soočajo lokalne in regionalne oblasti, zlasti na območjih, kjer izseljevanje mladih povzroča hitrejše dvigovanje povprečne starosti kot drugod; |
| --- | --- |

4.

poudarja glavne razlike med regijami v Evropi in opozarja na probleme, s katerimi se soočajo lokalne in regionalne oblasti, zlasti na območjih, kjer izseljevanje mladih povzroča hitrejše dvigovanje povprečne starosti kot drugod;

| 5. | poudarja, da je neenotna uporaba interneta v Evropi večinoma posledica razlik, povezanih s premoženjem, znanjem in krajem bivanja, ki niso neposredni rezultat staranja, vendar pa so bolj izrazite med starejšimi. Tudi povečanje možnosti na lokalni ravni za izvajanje projektov usposabljanja, širokopasovnih povezav in drugih splošnih projektov, ki spodbujajo uravnoteženo informacijsko družbo, lahko izboljša položaj starejših; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je neenotna uporaba interneta v Evropi večinoma posledica razlik, povezanih s premoženjem, znanjem in krajem bivanja, ki niso neposredni rezultat staranja, vendar pa so bolj izrazite med starejšimi. Tudi povečanje možnosti na lokalni ravni za izvajanje projektov usposabljanja, širokopasovnih povezav in drugih splošnih projektov, ki spodbujajo uravnoteženo informacijsko družbo, lahko izboljša položaj starejših;

| 6. | se strinja s Komisijo, da je trg IKT za izdelke in storitve, povezane s staranjem, še vedno v začetni fazi. Za konkurenčnost EU je pomembno, da evropska podjetja čim hitreje dosežejo vodilni položaj na tem hitro rastočem trgu. |
| --- | --- |

6.

se strinja s Komisijo, da je trg IKT za izdelke in storitve, povezane s staranjem, še vedno v začetni fazi. Za konkurenčnost EU je pomembno, da evropska podjetja čim hitreje dosežejo vodilni položaj na tem hitro rastočem trgu.

Povečanje ozaveščenosti in oblikovanje skupnih strategij

ODBOR REGIJ

| 7. | podpira izmenjavo politik in praktičnih izkušenj, razširjanje najboljše prakse, primerjalne analize v regijah in mestih držav članic ter zlasti vzpostavitev regionalne mreže na evropski ravni, ki bi jo lahko uporabili za povečanje in izboljšanje možnosti regij, da sodelujejo pri usklajevanju projektov. Regije in mesta že imajo svoje izkušnje, ki jih lahko ponudijo mrežam, zlasti na področjih telemedicine ter storitev in tehnologij, ki spodbujajo samostojno življenje; |
| --- | --- |

7.

podpira izmenjavo politik in praktičnih izkušenj, razširjanje najboljše prakse, primerjalne analize v regijah in mestih držav članic ter zlasti vzpostavitev regionalne mreže na evropski ravni, ki bi jo lahko uporabili za povečanje in izboljšanje možnosti regij, da sodelujejo pri usklajevanju projektov. Regije in mesta že imajo svoje izkušnje, ki jih lahko ponudijo mrežam, zlasti na področjih telemedicine ter storitev in tehnologij, ki spodbujajo samostojno življenje;

| 8. | znova poudarja, da tudi tisti, ki so odgovorni za razvoj in upravljanje javnih storitev, potrebujejo nove programe za razvoj sposobnosti, ki vključujejo različna stališča, tako da se bodo ukrepi, predstavljeni v akcijskem načrtu, lahko izvajali. |
| --- | --- |

8.

znova poudarja, da tudi tisti, ki so odgovorni za razvoj in upravljanje javnih storitev, potrebujejo nove programe za razvoj sposobnosti, ki vključujejo različna stališča, tako da se bodo ukrepi, predstavljeni v akcijskem načrtu, lahko izvajali.

Vzpostavitev ustreznih razmer

ODBOR REGIJ

| 9. | ugotavlja, da je za povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev nujno treba spodbujati prožnejše oblike dela, uravnoteženost med delom in zasebnim življenjem, ustrezne zdravstvene in varnostne pogoje pri delu ter vseživljenjsko učenje. Odbor regij torej podpira stališče Komisije, da so inovativne rešitve IKT, ki podpirajo na primer delo na daljavo in usposabljanje, ključni dejavniki pri uresničevanju teh novih vzorcev poklicnega življenja; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je za povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev nujno treba spodbujati prožnejše oblike dela, uravnoteženost med delom in zasebnim življenjem, ustrezne zdravstvene in varnostne pogoje pri delu ter vseživljenjsko učenje. Odbor regij torej podpira stališče Komisije, da so inovativne rešitve IKT, ki podpirajo na primer delo na daljavo in usposabljanje, ključni dejavniki pri uresničevanju teh novih vzorcev poklicnega življenja;

| 10. | pozdravlja namen Komisije, da pregleda ukrepe za podporo digitalni pismenosti v obdobju med 2007 in 2008. Ena od prednostnih nalog bi morala biti podpora lokalnim in regionalnim oblastem pri njihovih prizadevanjih za optimalno uporabo strukturnih skladov in, med drugim, programa vseživljenjskega učenja za razvoj sposobnosti starejših in izkoriščanje dobrih izkušenj, pridobljenih z vzajemnim usposabljanjem med starejšimi; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja namen Komisije, da pregleda ukrepe za podporo digitalni pismenosti v obdobju med 2007 in 2008. Ena od prednostnih nalog bi morala biti podpora lokalnim in regionalnim oblastem pri njihovih prizadevanjih za optimalno uporabo strukturnih skladov in, med drugim, programa vseživljenjskega učenja za razvoj sposobnosti starejših in izkoriščanje dobrih izkušenj, pridobljenih z vzajemnim usposabljanjem med starejšimi;

| 11. | opozarja na to, kako je informacijska družba (zlasti mobilni telefoni in internet) spremenila jezik, kulturo, medije in družbo kot celoto. S tem je problem digitalnega razkoraka precej daljnosežnejši kot samo vprašanje glede možnosti za uporabo računalnika. Skupni projekti, ki vključujejo starejše in mlade, bi bili lahko način za premostitev razkoraka; |
| --- | --- |

11.

opozarja na to, kako je informacijska družba (zlasti mobilni telefoni in internet) spremenila jezik, kulturo, medije in družbo kot celoto. S tem je problem digitalnega razkoraka precej daljnosežnejši kot samo vprašanje glede možnosti za uporabo računalnika. Skupni projekti, ki vključujejo starejše in mlade, bi bili lahko način za premostitev razkoraka;

| 12. | poudarja, da so kljub interoperabilnim problemom in razlikam pri zagotavljanju zdravstvenih storitev ter storitev oskrbe na domu, navedenim v sporočilu, možnosti za razvoj in uporabo evropskih izdelkov, na primer storitev v pametnih domovih, trenutno že dobre; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so kljub interoperabilnim problemom in razlikam pri zagotavljanju zdravstvenih storitev ter storitev oskrbe na domu, navedenim v sporočilu, možnosti za razvoj in uporabo evropskih izdelkov, na primer storitev v pametnih domovih, trenutno že dobre;

| 13. | meni, da je pomembno, da različne zainteresirane strani (vključno s samimi starejšimi in ponudniki socialnih in zdravstvenih storitev) lahko oblikujejo skupno stališče, da bi odpravili zakonske in tehnične ovire, ovire pri dostopu in druge ovire, ki preprečujejo razvoj rešitev IKT za prijetno staranje. |
| --- | --- |

13.

meni, da je pomembno, da različne zainteresirane strani (vključno s samimi starejšimi in ponudniki socialnih in zdravstvenih storitev) lahko oblikujejo skupno stališče, da bi odpravili zakonske in tehnične ovire, ovire pri dostopu in druge ovire, ki preprečujejo razvoj rešitev IKT za prijetno staranje.

Spodbujanje uporabe

ODBOR REGIJ

| 14. | je tako kot Komisija zaskrbljen, da trenutno ni dovolj prizadevanj za zagotavljanje prenosa tehnoloških inovacij v praktične in cenovno sprejemljive izdelke. Regije in mesta lahko pomagajo pri izboljšanju tega položaja, ne le z nabavo in razvojem teh izdelkov, temveč tudi s spodbujanjem gospodarskega okolja, ki podjetjem zagotavlja boljše možnosti za dostop do večjih trgov; |
| --- | --- |

14.

je tako kot Komisija zaskrbljen, da trenutno ni dovolj prizadevanj za zagotavljanje prenosa tehnoloških inovacij v praktične in cenovno sprejemljive izdelke. Regije in mesta lahko pomagajo pri izboljšanju tega položaja, ne le z nabavo in razvojem teh izdelkov, temveč tudi s spodbujanjem gospodarskega okolja, ki podjetjem zagotavlja boljše možnosti za dostop do večjih trgov;

| 15. | zlasti pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt navaja, da bi morale tudi pilotne projekte voditi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

15.

zlasti pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt navaja, da bi morale tudi pilotne projekte voditi lokalne in regionalne oblasti;

| 16. | podpira namen Komisije, da spodbudi lokalno, regionalno in nacionalno raven upravljanja k izkoriščanju možnosti inovativnih javnih naročil, vendar želi poudariti, da lokalne in regionalne oblasti potrebujejo jasne smernice glede načina izvajanja inovativnih javnih naročil v okviru splošnih pravil o javnih naročilih. |
| --- | --- |

16.

podpira namen Komisije, da spodbudi lokalno, regionalno in nacionalno raven upravljanja k izkoriščanju možnosti inovativnih javnih naročil, vendar želi poudariti, da lokalne in regionalne oblasti potrebujejo jasne smernice glede načina izvajanja inovativnih javnih naročil v okviru splošnih pravil o javnih naročilih.

Priprava na prihodnost

ODBOR REGIJ

| 17. | izraža izrecno podporo okrepljenemu spodbujanju multidisciplinarnih raziskav staranja v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave; |
| --- | --- |

17.

izraža izrecno podporo okrepljenemu spodbujanju multidisciplinarnih raziskav staranja v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave;

| 18. | meni, da osredotočenje akcijskega načrta na skupne raziskave, združevanje virov in razvoj skupnih programov dobro odraža predhodne pozive Odbora k okrepljenemu usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov na področju staranja, ki naj bi potekalo na evropski ravni prek medregionalnega sodelovanja v okviru sheme ERA-NET; |
| --- | --- |

18.

meni, da osredotočenje akcijskega načrta na skupne raziskave, združevanje virov in razvoj skupnih programov dobro odraža predhodne pozive Odbora k okrepljenemu usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov na področju staranja, ki naj bi potekalo na evropski ravni prek medregionalnega sodelovanja v okviru sheme ERA-NET;

| 19. | poudarja, da je tesno sodelovanje med raziskovalci, podjetji različnih velikosti, tretjim sektorjem, lokalnimi in regionalnimi oblastmi in zlasti starejšimi predpogoj za uspešnost raziskav in razvoja na področju rešitev IKT za staranje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je tesno sodelovanje med raziskovalci, podjetji različnih velikosti, tretjim sektorjem, lokalnimi in regionalnimi oblastmi in zlasti starejšimi predpogoj za uspešnost raziskav in razvoja na področju rešitev IKT za staranje;

| 20. | ponovno poudarja, da lahko lokalne in regionalne oblasti ustvarijo inovativno raziskovalno okolje in raziščejo nove možnosti za institucionalno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter čezmejno regionalno sodelovanje. Poleg naložb lokalnih in regionalnih oblasti je za to potrebna tudi finančna podpora od držav članic in EU. |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da lahko lokalne in regionalne oblasti ustvarijo inovativno raziskovalno okolje in raziščejo nove možnosti za institucionalno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter čezmejno regionalno sodelovanje. Poleg naložb lokalnih in regionalnih oblasti je za to potrebna tudi finančna podpora od držav članic in EU.

Pomembna stališča Odbora regij

ODBOR REGIJ

| 21. | meni, da je potrebnih več informacij o velikih razlikah med regijami, da bo mogoče oblikovati pravilne sklepe in zagotoviti sprejetje dovolj učinkovitih ukrepov; |
| --- | --- |

21.

meni, da je potrebnih več informacij o velikih razlikah med regijami, da bo mogoče oblikovati pravilne sklepe in zagotoviti sprejetje dovolj učinkovitih ukrepov;

| 22. | opaža, da sporočilo omejeno proučuje učenje s pomočjo IKT (e-učenje), ki večinoma temelji na vidiku razvoja poklicnega življenja. V okviru priprav za izvajanje akcijskega načrta je treba upoštevati dejstvo, da so upokojenci v mnogih državah že obsežna ciljna skupina izobraževanja odraslih, ki ga organizirajo lokalne in regionalne oblasti, ter da učenje s pomočjo tehnologije pomembno prispeva k temu, da starejši ostanejo ustvarjalni in socialno aktivni; |
| --- | --- |

22.

opaža, da sporočilo omejeno proučuje učenje s pomočjo IKT (e-učenje), ki večinoma temelji na vidiku razvoja poklicnega življenja. V okviru priprav za izvajanje akcijskega načrta je treba upoštevati dejstvo, da so upokojenci v mnogih državah že obsežna ciljna skupina izobraževanja odraslih, ki ga organizirajo lokalne in regionalne oblasti, ter da učenje s pomočjo tehnologije pomembno prispeva k temu, da starejši ostanejo ustvarjalni in socialno aktivni;

| 23. | priporoča, da se storitvam IKT za starejše dodeli pomembnejša vloga v pobudi Regije za gospodarsko spremembo; |
| --- | --- |

23.

priporoča, da se storitvam IKT za starejše dodeli pomembnejša vloga v pobudi Regije za gospodarsko spremembo;

| 24. | poziva k temu, da se lokalnim in regionalnim oblastem dodeli večja vloga pri načrtovanju nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov in dejavnosti, usmerjenih v rešitve IKT za staranje, ob priznavanju, da so učinki staranja prebivalstva najbolj očitni na lokalni ravni in da so lokalne in regionalne oblasti glavni uporabniki teh rešitev; |
| --- | --- |

24.

poziva k temu, da se lokalnim in regionalnim oblastem dodeli večja vloga pri načrtovanju nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov in dejavnosti, usmerjenih v rešitve IKT za staranje, ob priznavanju, da so učinki staranja prebivalstva najbolj očitni na lokalni ravni in da so lokalne in regionalne oblasti glavni uporabniki teh rešitev;

| 25. | meni, da je pri izbiri projektov, navedenih v akcijskem načrtu za spodbujanje samostojnega življenja in spremljanje zdravja na daljavo, nujno treba upoštevati tudi naslednja merila:






  — | podpora za samostojno življenje ne sme voditi k povečanju osamljenosti; |
| --- | --- | --- |

25.

meni, da je pri izbiri projektov, navedenih v akcijskem načrtu za spodbujanje samostojnega življenja in spremljanje zdravja na daljavo, nujno treba upoštevati tudi naslednja merila:

—

podpora za samostojno življenje ne sme voditi k povečanju osamljenosti;

| — | tehnologijo je treba prilagoditi potrebam starejših in ne obratno; |
| --- | --- |

—

tehnologijo je treba prilagoditi potrebam starejših in ne obratno;

| — | storitve, ki se razvijajo, morajo spoštovati zasebnost in dostojanstvo starejših; |
| --- | --- |

—

storitve, ki se razvijajo, morajo spoštovati zasebnost in dostojanstvo starejših;

| — | projekti morajo omogočati izboljšanje produktivnosti storitev ter socialnim in zdravstvenim delavcem dati več časa, da opravijo naloge, za katere so usposobljeni; |
| --- | --- |

—

projekti morajo omogočati izboljšanje produktivnosti storitev ter socialnim in zdravstvenim delavcem dati več časa, da opravijo naloge, za katere so usposobljeni;

| 26. | se strinja z zaključkom Komisije, da države članice različno izvajajo predpise, povezane z invalidnostjo, ki so predvideni v zakonodajnem okviru za elektronske komunikacije, kar ovira dostop do komunikacijskih storitev in povzroča razdrobljenost evropskega tehnološkega trga, vendar hkrati poudarja, da invalidne osebe ne smemo pustiti, da se opirajo le na elektronske storitve. Nasprotno se je treba osredotočiti na uporabo tehnologije, ki podpira dostop do storitev na različne načine; |
| --- | --- |

26.

se strinja z zaključkom Komisije, da države članice različno izvajajo predpise, povezane z invalidnostjo, ki so predvideni v zakonodajnem okviru za elektronske komunikacije, kar ovira dostop do komunikacijskih storitev in povzroča razdrobljenost evropskega tehnološkega trga, vendar hkrati poudarja, da invalidne osebe ne smemo pustiti, da se opirajo le na elektronske storitve. Nasprotno se je treba osredotočiti na uporabo tehnologije, ki podpira dostop do storitev na različne načine;

| 27. | ponovno poudarja, da razvoj IKT ponuja priložnost za uskladitev potreb starejših po dostopu do informacijskih in komunikacijskih storitev ter potreb mladih po možnostih za zaposlitev, ki lahko prispevajo k dialogu med generacijama; |
| --- | --- |

27.

ponovno poudarja, da razvoj IKT ponuja priložnost za uskladitev potreb starejših po dostopu do informacijskih in komunikacijskih storitev ter potreb mladih po možnostih za zaposlitev, ki lahko prispevajo k dialogu med generacijama;

| 28. | poleg tega želi spomniti, da bi morale lokalne in regionalne oblasti ne glede na finančne ali druge programe EU oz. poleg njih:






  — | oblikovati svoje rešitve in pilotne projekte za razvoj, uvedbo in uporabo IKT za prijetno staranje; |
| --- | --- | --- |

28.

poleg tega želi spomniti, da bi morale lokalne in regionalne oblasti ne glede na finančne ali druge programe EU oz. poleg njih:

—

oblikovati svoje rešitve in pilotne projekte za razvoj, uvedbo in uporabo IKT za prijetno staranje;

| — | uporabljati druge razpoložljive instrumente, kot so nezavezujoče smernice, za spodbujanje preurejanja domov, da bodo primerni za samostojno življenje; |
| --- | --- |

—

uporabljati druge razpoložljive instrumente, kot so nezavezujoče smernice, za spodbujanje preurejanja domov, da bodo primerni za samostojno življenje;

| — | drugače spodbujati obsežno sodelovanje na področju socialnih, zdravstvenih in stanovanjskih storitev na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

drugače spodbujati obsežno sodelovanje na področju socialnih, zdravstvenih in stanovanjskih storitev na lokalni in regionalni ravni;

| 29. | poziva lokalne in regionalne oblasti k razširjanju informacij o tej temi, pripravi strategij o učinkih staranja in o organizaciji zagotavljanja storitev v novih okoliščinah ter, kot navaja akcijski načrt, k povečanju lokalnega partnerstva med različnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

29.

poziva lokalne in regionalne oblasti k razširjanju informacij o tej temi, pripravi strategij o učinkih staranja in o organizaciji zagotavljanja storitev v novih okoliščinah ter, kot navaja akcijski načrt, k povečanju lokalnega partnerstva med različnimi zainteresiranimi stranmi;

| 30. | poziva lokalne in regionalne oblasti v Evropi, da čim obsežneje izkoristijo možnosti IKT za obvladovanje izzivov staranja prebivalstva in tako izboljšajo kakovost življenja starejših, jim zagotovijo, da ostanejo vključeni v lokalnih skupnostih, in spodbujajo lokalno in regionalno konkurenčnost z zagotavljanjem prilagojenih storitev. |
| --- | --- |

30.

poziva lokalne in regionalne oblasti v Evropi, da čim obsežneje izkoristijo možnosti IKT za obvladovanje izzivov staranja prebivalstva in tako izboljšajo kakovost življenja starejših, jim zagotovijo, da ostanejo vključeni v lokalnih skupnostih, in spodbujajo lokalno in regionalno konkurenčnost z zagotavljanjem prilagojenih storitev.

V Bruslju, 28. novembra 2007

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin in CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 fin in CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---