# Uradni list C 75/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 75 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5126. marec 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 75

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5126. marec 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2008/C 075/01 | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 17. marca 2008, z dne o položaju invalidov v Evropski uniji | 1 |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2008/C 075/02 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost za obdobje 2007–2010 | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2008/C 075/01

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 17. marca 2008, z dne o položaju invalidov v Evropski uniji

1

MNENJA

Svet

2008/C 075/02

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost za obdobje 2007–2010

5

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 075/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5037 – Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 075/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5037 – Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2008/C 075/04 | Sklep Sveta z dne 17. marca 2008 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja | 10 |
| | Komisija |
| 2008/C 075/05 | Menjalni tečaji eura | 12 |
| 2008/C 075/06 | Menjalni tečaji eura | 13 |
| 2008/C 075/07 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 423. sestanka Svetovalnega odbora dne 9. februarja 2007 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice | 14 |
| 2008/C 075/08 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v postopku v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice (v skladu s členoma 15 in 16 Odločbe Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 424. sestanka Svetovalnega odbora dne 16. februarja 2007 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice | 18 |
| 2008/C 075/10 | Povzetek odločbe Komisije z dne 21. februarja 2007 v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Zadeva št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice) (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 512 konč) | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2008/C 075/04

Sklep Sveta z dne 17. marca 2008 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

10

Komisija

2008/C 075/05

Menjalni tečaji eura

12

2008/C 075/06

Menjalni tečaji eura

13

2008/C 075/07

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 423. sestanka Svetovalnega odbora dne 9. februarja 2007 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice

14

2008/C 075/08

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v postopku v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice (v skladu s členoma 15 in 16 Odločbe Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Odločbe Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

15

2008/C 075/09

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 424. sestanka Svetovalnega odbora dne 16. februarja 2007 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice

18

2008/C 075/10

Povzetek odločbe Komisije z dne 21. februarja 2007 v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Zadeva št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice) (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 512 konč)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 512 konč)

19

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 075/11 | Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 25 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2008/C 075/11

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Obvestilo | s3 |

2008/C 075/12

Obvestilo

Obvestilo

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/1

---

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 17. marca 2008, z dne o položaju invalidov v Evropski uniji

(2008/C 75/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

upoštevajoč, da:

| 1. | konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov („Konvencija ZN“), ki jo je Generalna skupščina sprejela na 61. zasedanju decembra 2006, potrjuje, da gre pri invalidnosti za vprašanje človekovih pravic in vprašanje prava, hkrati pa je njen cilj zagotoviti, da imajo invalidi enake človekove pravice kot drugi ljudje; |
| --- | --- |

1.

konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov („Konvencija ZN“), ki jo je Generalna skupščina sprejela na 61. zasedanju decembra 2006, potrjuje, da gre pri invalidnosti za vprašanje človekovih pravic in vprašanje prava, hkrati pa je njen cilj zagotoviti, da imajo invalidi enake človekove pravice kot drugi ljudje;

| 2. | izjava o invalidih, priložena Amsterdamski pogodbi, določa, da institucije Skupnosti upoštevajo potrebe invalidov pri sestavljanju ukrepov iz člena 95 Pogodbe; |
| --- | --- |

2.

izjava o invalidih, priložena Amsterdamski pogodbi, določa, da institucije Skupnosti upoštevajo potrebe invalidov pri sestavljanju ukrepov iz člena 95 Pogodbe;

| 3. | je Svet decembra 2003 sprejel sklepe o nadaljnjem ukrepanju po zaključku evropskega leta invalidov, s katerimi je podprl cilje evropskega akcijskega načrta o invalidnosti za obdobje 2004–2010: vsestransko socialno vključenost invalidov in njihove enake možnosti brez slehernih omejitev; |
| --- | --- |

3.

je Svet decembra 2003 sprejel sklepe o nadaljnjem ukrepanju po zaključku evropskega leta invalidov, s katerimi je podprl cilje evropskega akcijskega načrta o invalidnosti za obdobje 2004–2010: vsestransko socialno vključenost invalidov in njihove enake možnosti brez slehernih omejitev;

| 4. | so v evropskem akcijskem načrtu o invalidnosti za obdobje 2004–2010 poudarjeni trije operativni cilji: dosledno izvajanje Direktive o enakosti pri zaposlovanju (1), uspešno vključevanje problematike invalidnosti v zadevne politike Skupnosti ter izboljšanje dostopnosti za vse; |
| --- | --- |

4.

so v evropskem akcijskem načrtu o invalidnosti za obdobje 2004–2010 poudarjeni trije operativni cilji: dosledno izvajanje Direktive o enakosti pri zaposlovanju (1), uspešno vključevanje problematike invalidnosti v zadevne politike Skupnosti ter izboljšanje dostopnosti za vse;

| 5. | so osnovna načela iz Konvencije ZN katerih cilj je zagotoviti, da bodo invalidi lahko dejansko enakopravno uveljavljali svoje človekove pravice in svoboščine, naslednja: dostojanstvo in osebna samostojnost, nediskriminacija, polnopravna in učinkovita udeležba v družbi in na področju dela ter vključenost vanju, spoštovanje različnosti, enakost možnosti, dostopnost, enake možnosti za moške in ženske ter polno uveljavljanje vseh človekovih pravic otrok; |
| --- | --- |

5.

so osnovna načela iz Konvencije ZN katerih cilj je zagotoviti, da bodo invalidi lahko dejansko enakopravno uveljavljali svoje človekove pravice in svoboščine, naslednja: dostojanstvo in osebna samostojnost, nediskriminacija, polnopravna in učinkovita udeležba v družbi in na področju dela ter vključenost vanju, spoštovanje različnosti, enakost možnosti, dostopnost, enake možnosti za moške in ženske ter polno uveljavljanje vseh človekovih pravic otrok;

| 6. | so Konvencijo ZN na prvem neuradnem ministrskem srečanju o problematiki invalidnosti, ki je potekalo 11. junija 2007, potrdili kot temeljni ukrep, ki bo pripomogel k spodbujanju, varovanju in doslednemu uveljavljanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin vseh invalidov. Ministri so se zavezali k nadaljnjemu razvoju politik, s čimer naj bi zagotovili, da se bo konvencija dosledno izvajala, Evropsko komisijo pa so pozvali, naj poskrbi za to, da bodo nove prednostne naloge evropskega akcijskega načrta o invalidnosti omogočile učinkovito izvajanje Konvencije ZN; |
| --- | --- |

6.

so Konvencijo ZN na prvem neuradnem ministrskem srečanju o problematiki invalidnosti, ki je potekalo 11. junija 2007, potrdili kot temeljni ukrep, ki bo pripomogel k spodbujanju, varovanju in doslednemu uveljavljanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin vseh invalidov. Ministri so se zavezali k nadaljnjemu razvoju politik, s čimer naj bi zagotovili, da se bo konvencija dosledno izvajala, Evropsko komisijo pa so pozvali, naj poskrbi za to, da bodo nove prednostne naloge evropskega akcijskega načrta o invalidnosti omogočile učinkovito izvajanje Konvencije ZN;

| 7. | je Svet v resoluciji o nadaljnjem spremljanju evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) (2), ki jo je sprejel decembra 2007, pozval Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi nadaljujejo s procesom podpisovanja, sklepanja in ratificiranja Konvencije ZN. |
| --- | --- |

7.

je Svet v resoluciji o nadaljnjem spremljanju evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) (2), ki jo je sprejel decembra 2007, pozval Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi nadaljujejo s procesom podpisovanja, sklepanja in ratificiranja Konvencije ZN.

Pozdravljajo:

| 1. | sporočilo Komisije o položaju invalidnih oseb v Evropski uniji z evropskim akcijskim načrtom za obdobje 2008–2009, v katerem je jasno izražena evropska zaveza, da naj bi bilo invalidom zagotovljeno, da se jih obravnava kot državljane in dejavne družbeno-ekonomske akterje, ki prispevajo h gradnji trajnostne in povezane Evrope, v kateri imajo vsi enake možnosti. Cilj vseh ukrepov tega načrta je izpolnjevanje posameznih in raznolikih potreb invalidnih oseb; |
| --- | --- |

1.

sporočilo Komisije o položaju invalidnih oseb v Evropski uniji z evropskim akcijskim načrtom za obdobje 2008–2009, v katerem je jasno izražena evropska zaveza, da naj bi bilo invalidom zagotovljeno, da se jih obravnava kot državljane in dejavne družbeno-ekonomske akterje, ki prispevajo h gradnji trajnostne in povezane Evrope, v kateri imajo vsi enake možnosti. Cilj vseh ukrepov tega načrta je izpolnjevanje posameznih in raznolikih potreb invalidnih oseb;

| 2. | dosežke pri izvajanju druge faze evropskega akcijskega načrta o invalidnosti (2006–2007), v okviru katere je poudarek na dostojanstvu, temeljnih pravicah, zaščiti pred diskriminacijo, poštenosti in socialni koheziji. Danes se na mnogih področjih priznava, da je vključitev te problematike ključnega pomena za napredek pri njenem reševanju, zato se v okviru akcijskega načrta o invalidnosti spodbuja aktivno udejstvovanje in boljši dostop do socialnih storitev, pa tudi proizvodnjo blaga in izvajanje storitev, dostopnih invalidom; |
| --- | --- |

2.

dosežke pri izvajanju druge faze evropskega akcijskega načrta o invalidnosti (2006–2007), v okviru katere je poudarek na dostojanstvu, temeljnih pravicah, zaščiti pred diskriminacijo, poštenosti in socialni koheziji. Danes se na mnogih področjih priznava, da je vključitev te problematike ključnega pomena za napredek pri njenem reševanju, zato se v okviru akcijskega načrta o invalidnosti spodbuja aktivno udejstvovanje in boljši dostop do socialnih storitev, pa tudi proizvodnjo blaga in izvajanje storitev, dostopnih invalidom;

| 3. | javno posvetovanje, ki ga je Komisija organizirala na temo novih protidiskriminacijskih ukrepov, s katerimi naj bi zajezili diskriminacijo na podlagi spola, vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti tudi na drugih področjih, ne samo pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

3.

javno posvetovanje, ki ga je Komisija organizirala na temo novih protidiskriminacijskih ukrepov, s katerimi naj bi zajezili diskriminacijo na podlagi spola, vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti tudi na drugih področjih, ne samo pri zaposlovanju;

| 4. | napredek, ki so ga države članice in Evropska komisija dosegle od podpisa Konvencije ZN; |
| --- | --- |

4.

napredek, ki so ga države članice in Evropska komisija dosegle od podpisa Konvencije ZN;

| 5. | skupne cilje evropskega akcijskega načrta o invalidnosti in Konvencije ZN. |
| --- | --- |

5.

skupne cilje evropskega akcijskega načrta o invalidnosti in Konvencije ZN.

Ugotavljajo, da:

| 1. | so invalidi še vedno pogosto prikrajšani in potisnjeni na obrobje, zlasti na področju dela. Nezadosten dostop do trga dela pomeni, da se invalidi v družbi lahko znajdejo v ranljivem položaju ter so izpostavljeni tveganju, povezanemu z diskriminacijo, revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

1.

so invalidi še vedno pogosto prikrajšani in potisnjeni na obrobje, zlasti na področju dela. Nezadosten dostop do trga dela pomeni, da se invalidi v družbi lahko znajdejo v ranljivem položaju ter so izpostavljeni tveganju, povezanemu z diskriminacijo, revščino in socialno izključenostjo;

| 2. | je v nekaterih državah članicah stopnja nezaposlenosti invalidov sicer še vedno visoka, v drugih pa njihova zaposlenost narašča. To je dokaz, da so prizadevanja na nacionalni in evropski ravni vedno učinkovitejša, zato bi bilo treba z njimi nadaljevati in jih še okrepiti; |
| --- | --- |

2.

je v nekaterih državah članicah stopnja nezaposlenosti invalidov sicer še vedno visoka, v drugih pa njihova zaposlenost narašča. To je dokaz, da so prizadevanja na nacionalni in evropski ravni vedno učinkovitejša, zato bi bilo treba z njimi nadaljevati in jih še okrepiti;

| 3. | analize najnovejših podatkov potrjujejo močno povezavo med invalidnostjo in staranjem. V Skupnosti je vedno več starejših ljudi, tudi starejših invalidov, vedno večje pa so tudi potrebe po blagu, storitvah in infrastrukturi, dostopnih invalidom. Vedno obsežnejši je tudi sektor socialnih storitev, za izpolnjevanje potreb starajočega se prebivalstva pa bo treba ustvariti nova delovna mesta; |
| --- | --- |

3.

analize najnovejših podatkov potrjujejo močno povezavo med invalidnostjo in staranjem. V Skupnosti je vedno več starejših ljudi, tudi starejših invalidov, vedno večje pa so tudi potrebe po blagu, storitvah in infrastrukturi, dostopnih invalidom. Vedno obsežnejši je tudi sektor socialnih storitev, za izpolnjevanje potreb starajočega se prebivalstva pa bo treba ustvariti nova delovna mesta;

| 4. | združen vpliv spola in invalidnosti pomeni, da se morajo invalidne ženske pogosto spopadati z več oblikami diskriminacije hkrati, da so manj samostojne, imajo manj možnosti za izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev ter težji dostop do zdravstvenih storitev, zaradi tega pa so pogosto izpostavljene večji nevarnosti izključenosti, revščine in zlorab. |
| --- | --- |

4.

združen vpliv spola in invalidnosti pomeni, da se morajo invalidne ženske pogosto spopadati z več oblikami diskriminacije hkrati, da so manj samostojne, imajo manj možnosti za izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev ter težji dostop do zdravstvenih storitev, zaradi tega pa so pogosto izpostavljene večji nevarnosti izključenosti, revščine in zlorab.

Poudarjajo, da:

| 1. | je v strategiji EU o invalidnosti posebna pozornost namenjena enakemu dostopu do celovitega, kakovostnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, katerih ključni pomen je v tem, da se invalidom omogoči polnopravna udeleženost v družbi in kakovostnejše življenje; |
| --- | --- |

1.

je v strategiji EU o invalidnosti posebna pozornost namenjena enakemu dostopu do celovitega, kakovostnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, katerih ključni pomen je v tem, da se invalidom omogoči polnopravna udeleženost v družbi in kakovostnejše življenje;

| 2. | so grajeno okolje, prevoz ter informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT), ki so dostopni invalidom, v mestnih in podeželskih območjih osrednjega pomena pri oblikovanju družbe, v kateri bodo resnično vsi imeli enake pravice, svobodno delovali ter imeli na voljo sredstva za neodvisno in dejavno vlogo v gospodarskem in družbenem življenju. Za vsako vključujočo družbo, ki temelji na nediskriminaciji, je takšna dostopnost odločilnega pomena; |
| --- | --- |

2.

so grajeno okolje, prevoz ter informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT), ki so dostopni invalidom, v mestnih in podeželskih območjih osrednjega pomena pri oblikovanju družbe, v kateri bodo resnično vsi imeli enake pravice, svobodno delovali ter imeli na voljo sredstva za neodvisno in dejavno vlogo v gospodarskem in družbenem življenju. Za vsako vključujočo družbo, ki temelji na nediskriminaciji, je takšna dostopnost odločilnega pomena;

| 3. | je treba zbrati statistične podatke o invalidnosti, da bi si bilo mogoče ustvariti podobo o splošnem stanju invalidov v Evropi. Statistični podatki in podatki iz raziskav pripomorejo k oblikovanju in izvajanju politik na področju invalidnosti na različnih ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

3.

je treba zbrati statistične podatke o invalidnosti, da bi si bilo mogoče ustvariti podobo o splošnem stanju invalidov v Evropi. Statistični podatki in podatki iz raziskav pripomorejo k oblikovanju in izvajanju politik na področju invalidnosti na različnih ravneh upravljanja;

| 4. | bi morale države članice priznati, da imajo invalidi in njihove organizacije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri odločanju o zadevah na področju invalidnosti pomembno svetovalno vlogo in da lahko tudi pomagajo pri izvajanju sprejetih odločitev. |
| --- | --- |

4.

bi morale države članice priznati, da imajo invalidi in njihove organizacije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri odločanju o zadevah na področju invalidnosti pomembno svetovalno vlogo in da lahko tudi pomagajo pri izvajanju sprejetih odločitev.

Pozivajo Komisijo, naj:

| 1. | si še bolj prizadeva za preprečevanje diskriminacije na podlagi invalidnosti na trgu delovne sile in drugod ter se proti njej bori; v skladu z nediskriminacijsko strategijo naj spodbuja dostop do trga delovne sile ter blaga in storitev; |
| --- | --- |

1.

si še bolj prizadeva za preprečevanje diskriminacije na podlagi invalidnosti na trgu delovne sile in drugod ter se proti njej bori; v skladu z nediskriminacijsko strategijo naj spodbuja dostop do trga delovne sile ter blaga in storitev;

| 2. | takoj, ko bo mogoče, predstavi predlog sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije ZN o invalidih s strani Evropske skupnosti ter poskrbi za njeno izvajanje na področjih v pristojnosti Skupnosti; |
| --- | --- |

2.

takoj, ko bo mogoče, predstavi predlog sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije ZN o invalidih s strani Evropske skupnosti ter poskrbi za njeno izvajanje na področjih v pristojnosti Skupnosti;

| 3. | zlasti potem, ko bo Skupnost sklenila Konvencijo ZN in jo bodo države članice ratificirale, podpre njeno učinkovito izvajanje na različnih ravneh upravljanja, tudi z ozaveščanjem ter s financiranjem dejavnosti v okviru obstoječih programov Skupnosti, kot je program Progress (3). |
| --- | --- |

3.

zlasti potem, ko bo Skupnost sklenila Konvencijo ZN in jo bodo države članice ratificirale, podpre njeno učinkovito izvajanje na različnih ravneh upravljanja, tudi z ozaveščanjem ter s financiranjem dejavnosti v okviru obstoječih programov Skupnosti, kot je program Progress (3).

Pozivajo države članice in Komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovijo:

| 1. | Invalidom možnost, da bodo lahko brez omejitev uveljavljali svoje človekove pravice, in sicer tako, da:






  (a) | ratificirajo in sklenejo in nato izvajajo Konvencijo ZN ter v okviru povezanega in usklajenega pristopa k izvajanju te konvencije poskrbijo tudi za skupne rešitve na evropski ravni; |
| --- | --- | --- |

1.

Invalidom možnost, da bodo lahko brez omejitev uveljavljali svoje človekove pravice, in sicer tako, da:

(a)

ratificirajo in sklenejo in nato izvajajo Konvencijo ZN ter v okviru povezanega in usklajenega pristopa k izvajanju te konvencije poskrbijo tudi za skupne rešitve na evropski ravni;

| (b) | nadalje razvijajo medsebojno usklajene politike, ki vključujejo vse ustrezne instrumente, temelječe na pristopu z vidika človekovih pravic in vključevanju problematike invalidnosti, katerih cilj je odprava diskriminacije in vključitev invalidov v družbo; |
| --- | --- |

(b)

nadalje razvijajo medsebojno usklajene politike, ki vključujejo vse ustrezne instrumente, temelječe na pristopu z vidika človekovih pravic in vključevanju problematike invalidnosti, katerih cilj je odprava diskriminacije in vključitev invalidov v družbo;

| (c) | z zagotavljanjem protidiskriminacijskih ukrepov in njihovim izvajanjem, učinkovito podporo ter odpravo ovir invalide spodbujajo, naj se dejavno vključijo na trg delovne sile; |
| --- | --- |

(c)

z zagotavljanjem protidiskriminacijskih ukrepov in njihovim izvajanjem, učinkovito podporo ter odpravo ovir invalide spodbujajo, naj se dejavno vključijo na trg delovne sile;

| (d) | se posvetijo problematiki invalidnih žensk, ki so izpostavljene več oblikam diskriminacije hkrati, ter spodbujajo njihov celovit razvoj, napredovanje in krepitev njihove vloge; |
| --- | --- |

(d)

se posvetijo problematiki invalidnih žensk, ki so izpostavljene več oblikam diskriminacije hkrati, ter spodbujajo njihov celovit razvoj, napredovanje in krepitev njihove vloge;

| (e) | sprejmejo ukrepe, s katerimi bi invalidom omogočili čim bolj samostojno življenje, vključitev v skupnost ter dostop do kakovostnih storitev nege in pomoči; |
| --- | --- |

(e)

sprejmejo ukrepe, s katerimi bi invalidom omogočili čim bolj samostojno življenje, vključitev v skupnost ter dostop do kakovostnih storitev nege in pomoči;

| (f) | še v večji meri upoštevajo problematiko invalidnosti, in sicer na osnovi prizadevanj držav članic, da bi javne organe zavezale k spodbujanju enakih možnosti za invalide; |
| --- | --- |

(f)

še v večji meri upoštevajo problematiko invalidnosti, in sicer na osnovi prizadevanj držav članic, da bi javne organe zavezale k spodbujanju enakih možnosti za invalide;

| (g) | nadalje podpirajo države članice ter regionalne in lokalne skupnosti pri procesu deinstitucionalizacije, in sicer vedno, kadar je to v korist invalidom; |
| --- | --- |

(g)

nadalje podpirajo države članice ter regionalne in lokalne skupnosti pri procesu deinstitucionalizacije, in sicer vedno, kadar je to v korist invalidom;

| (h) | preučijo vse pomanjkljivosti, ki se lahko pojavljajo v zakonodajnem okviru Skupnosti o zaščiti pred diskriminacijo, zlasti diskriminacijo na podlagi invalidnosti, ter preučijo ustrezne ciljno naravnane rešitve; |
| --- | --- |

(h)

preučijo vse pomanjkljivosti, ki se lahko pojavljajo v zakonodajnem okviru Skupnosti o zaščiti pred diskriminacijo, zlasti diskriminacijo na podlagi invalidnosti, ter preučijo ustrezne ciljno naravnane rešitve;

| (i) | na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti okrepijo zmogljivosti zbiranja in analize ustreznih informacij, vključno s statističnimi podatki in podatki iz raziskav, v skladu s pravnimi zaščitnimi ukrepi in pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(i)

na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti okrepijo zmogljivosti zbiranja in analize ustreznih informacij, vključno s statističnimi podatki in podatki iz raziskav, v skladu s pravnimi zaščitnimi ukrepi in pravili o varstvu podatkov.

| 2. | Dostopnost za invalide:






  (a) | izboljšanje dostopnosti je predpogoj za samostojnost, vključevanje in udejstvovanje, invalidom pa omogoča uveljavljanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- | --- |

2.

Dostopnost za invalide:

(a)

izboljšanje dostopnosti je predpogoj za samostojnost, vključevanje in udejstvovanje, invalidom pa omogoča uveljavljanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| (b) | povečanje udeležbe na trgu delovne sile s prožnimi shemami zaposlovanja, podporo zaposlovanju, socialno ekonomijo, z dejavnim vključevanjem in pozitivnimi ukrepi, kot so storitve pomoči, dodatki k plači, prilagoditev delovnega okolja, uporaba podporne tehnologije in osebna pomoč, bo omogočilo boljše možnosti zaposlovanja za vse invalide, večja pa bo tudi storilnost; |
| --- | --- |

(b)

povečanje udeležbe na trgu delovne sile s prožnimi shemami zaposlovanja, podporo zaposlovanju, socialno ekonomijo, z dejavnim vključevanjem in pozitivnimi ukrepi, kot so storitve pomoči, dodatki k plači, prilagoditev delovnega okolja, uporaba podporne tehnologije in osebna pomoč, bo omogočilo boljše možnosti zaposlovanja za vse invalide, večja pa bo tudi storilnost;

| (c) | invalidom bi bilo treba omogočiti neoviran dostop do izobraževanja, po potrebi pa bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe, da bi se invalidni otroci lahko izobraževali v okviru rednega šolanja; |
| --- | --- |

(c)

invalidom bi bilo treba omogočiti neoviran dostop do izobraževanja, po potrebi pa bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe, da bi se invalidni otroci lahko izobraževali v okviru rednega šolanja;

| (d) | za podporo zaposlovanju, usposabljanju in uveljavljanju enakih možnosti za invalide bi bilo treba v še večji meri spodbuditi uporabo strukturnih skladov, tudi Evropskega socialnega sklada (ESS); |
| --- | --- |

(d)

za podporo zaposlovanju, usposabljanju in uveljavljanju enakih možnosti za invalide bi bilo treba v še večji meri spodbuditi uporabo strukturnih skladov, tudi Evropskega socialnega sklada (ESS);

| (e) | podpreti bi bilo treba sedanja prizadevanja za razvoj skupnih evropskih standardov glede dostopnosti in spodbuditi njihovo uporabo pri javnih naročilih; |
| --- | --- |

(e)

podpreti bi bilo treba sedanja prizadevanja za razvoj skupnih evropskih standardov glede dostopnosti in spodbuditi njihovo uporabo pri javnih naročilih;

| (f) | dostop do kakovostnih storitev splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami ter storitvami zdravstvenega varstva in rehabilitacije, bi bilo treba invalidom in njihovim družinam omogočiti z razvojem prostovoljnih vseevropskih okvirov kakovosti; |
| --- | --- |

(f)

dostop do kakovostnih storitev splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami ter storitvami zdravstvenega varstva in rehabilitacije, bi bilo treba invalidom in njihovim družinam omogočiti z razvojem prostovoljnih vseevropskih okvirov kakovosti;

| (g) | v skladu z deklaracijo iz Rige o e-vključenosti bi bilo treba z razvojem dostopnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij podpreti vključevanje vseh državljanov v informacijsko družbo, invalidom pa pri tem zagotoviti pomoč s podpornimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(g)

v skladu z deklaracijo iz Rige o e-vključenosti bi bilo treba z razvojem dostopnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij podpreti vključevanje vseh državljanov v informacijsko družbo, invalidom pa pri tem zagotoviti pomoč s podpornimi tehnologijami;

| (h) | izboljšati bi bilo treba dostop do osnovnega blaga, storitev in infrastrukture in tako okrepiti vlogo invalidov kot potrošnikov; |
| --- | --- |

(h)

izboljšati bi bilo treba dostop do osnovnega blaga, storitev in infrastrukture in tako okrepiti vlogo invalidov kot potrošnikov;

| (i) | invalidom bi bilo treba zagotoviti, da bodo lahko brez vseh omejitev, kolikor je to razumno mogoče, uveljavljali svoje pravice kot potniki, pravice pa bi jim bilo treba zagotoviti s spodbujanjem ustrezne evropske zakonodaje na področju prometa; |
| --- | --- |

(i)

invalidom bi bilo treba zagotoviti, da bodo lahko brez vseh omejitev, kolikor je to razumno mogoče, uveljavljali svoje pravice kot potniki, pravice pa bi jim bilo treba zagotoviti s spodbujanjem ustrezne evropske zakonodaje na področju prometa;

| (j) | podpirati bi bilo treba pravice vseh invalidov do vključitve v družbo ter se po potrebi zavzeti za postopno zamenjavo varstvenih ustanov z drugimi možnostmi na ravni lokalne skupnosti. |
| --- | --- |

(j)

podpirati bi bilo treba pravice vseh invalidov do vključitve v družbo ter se po potrebi zavzeti za postopno zamenjavo varstvenih ustanov z drugimi možnostmi na ravni lokalne skupnosti.

| 3. | Začetek priprav v zvezi z evropsko strategijo o invalidnosti, ki naj bi nadomestila sedanji evropski akcijski načrt o invalidnosti (2004–2010), in sicer tudi tako, da:






  (a) | v celoti izvedejo evropski akcijski načrt za obdobje 2008–2009; |
| --- | --- | --- |

3.

Začetek priprav v zvezi z evropsko strategijo o invalidnosti, ki naj bi nadomestila sedanji evropski akcijski načrt o invalidnosti (2004–2010), in sicer tudi tako, da:

(a)

v celoti izvedejo evropski akcijski načrt za obdobje 2008–2009;

| (b) | ocenijo, v kakšni meri nacionalni ukrepi odražajo zaveze Evropske skupnosti in držav članic, da bodo na evropski ravni dosledno izvajale konvencijo ZN, ter v ta namen razmislijo o oblikovanju usklajenih in primerljivih nacionalnih ciljev. |
| --- | --- |

(b)

ocenijo, v kakšni meri nacionalni ukrepi odražajo zaveze Evropske skupnosti in držav članic, da bodo na evropski ravni dosledno izvajale konvencijo ZN, ter v ta namen razmislijo o oblikovanju usklajenih in primerljivih nacionalnih ciljev.

Pozivajo institucije Evropske unije:

naj si še naprej prizadevajo zagotoviti enako obravnavanje in enake možnosti za vse iskalce zaposlitve, vključno z invalidi. Institucije Evropske unije so poleg tega pozvane, naj še dodatno izboljšajo dostopnost svojih lastnih objektov.

Pozivajo invalide in njihove organizacije:

| 1. | naj še naprej nastopajo z združenimi močmi in tako skrbijo za to, da so oblikovalci politik seznanjeni z njihovimi potrebami, ter opredelijo in analizirajo politične možnosti; |
| --- | --- |

1.

naj še naprej nastopajo z združenimi močmi in tako skrbijo za to, da so oblikovalci politik seznanjeni z njihovimi potrebami, ter opredelijo in analizirajo politične možnosti;

| 2. | naj skupaj s Komisijo in državami članicami sodelujejo pri razvoju in izvajanju evropskega akcijskega načrta o invalidnosti ter Konvencije ZN. |
| --- | --- |

2.

naj skupaj s Komisijo in državami članicami sodelujejo pri razvoju in izvajanju evropskega akcijskega načrta o invalidnosti ter Konvencije ZN.

Pozivajo vse zainteresirane strani, naj:

| 1. | si še naprej prizadevajo za dialog (tudi z invalidi in njihovimi organizacijami, javnimi organi ter socialnimi partnerji), da bi tako lahko razumeli potrebe enih in drugih ter dosegli sporazumne rešitve; |
| --- | --- |

1.

si še naprej prizadevajo za dialog (tudi z invalidi in njihovimi organizacijami, javnimi organi ter socialnimi partnerji), da bi tako lahko razumeli potrebe enih in drugih ter dosegli sporazumne rešitve;

| 2. | priložnost, ki jim jo ponuja sodelovanje v skupini EU na visoki ravni za področje invalidnosti, izkoristijo za nadaljnje vključevanje problematike invalidnosti v politike Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

priložnost, ki jim jo ponuja sodelovanje v skupini EU na visoki ravni za področje invalidnosti, izkoristijo za nadaljnje vključevanje problematike invalidnosti v politike Skupnosti.

Pozivajo prihodnja predsedstva:

naj si še naprej prizadevajo za evropski pristop k invalidnosti z vidika človekovih pravic, in s tem zagotavljajo vsestransko socialno vključenost ter enake možnosti invalidov brez slehernih omejitev, v ta namen pa nadaljujejo z dialogom in tesnim sodelovanjem med Skupnostjo, državami članicami, invalidi in njihovimi organizacijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi.

---

(1)  Direktiva 2000/78/ES (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

(2)  UL C 308, 19.12.2007, str. 1.

(3)  Sklep št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – „Progress“ (OJ L 315, 15.11. 2006, p. 1).

---

MNENJA

Svet

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/5

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost za obdobje 2007–2010

(2008/C 75/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Španije za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Španije za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2010 (2).

| (2) | V Španiji je mogoče opaziti dolgo obdobje trajnostne rasti, ki je v zadnjih dvanajstih letih v povprečju znašala 3,75 %, kar je precej nad povprečjem euroobmočja (okoli 2 %). Trajno nizke realne obrestne mere in dinamičen demografski razvoj so razlog za povečano domače povpraševanje, prispevajo pa tudi k ustvarjanju delovnih mest ter k rasti v stanovanjskem sektorju, ki še nikoli ni bila tako visoka
  Poleg tega so zaporedne reforme na trgu dela znatno zmanjšale strukturno brezposelnost. Ob tem so se pojavila številna neravnovesja, kot so naraščajoči zunanji primanjkljaj in razlike v inflaciji v euroobmočju, od katerih nekatera še vedno vztrajajo, rast produktivnosti pa je bila vseskozi nizka. Kar zadeva javne finance, je od sredine devetdesetih let uspešno potekal postopek konsolidacije, ki je temeljil na odhodkih in je izboljšal javnofinančni saldo; ta se je s primanjkljaja v višini okoli 6 % BDP skoraj približal uravnoteženemu položaju leta 2000, od leta 2005 pa je na ravni zadovoljivega presežka. Skupni davčni prihodki so se na podlagi modela rasti, ki temelji predvsem na davkih, od sredine devetdesetih let povečali za okoli 4,25 odstotne točke BDP. V prihodnje bi staranje prebivalstva lahko negativno vplivalo na dolgoročno vzdržnost javnih financ, predvsem zaradi vedno večjega pritiska odhodkov za pokojnine. |
| --- | --- |

(2)

V Španiji je mogoče opaziti dolgo obdobje trajnostne rasti, ki je v zadnjih dvanajstih letih v povprečju znašala 3,75 %, kar je precej nad povprečjem euroobmočja (okoli 2 %). Trajno nizke realne obrestne mere in dinamičen demografski razvoj so razlog za povečano domače povpraševanje, prispevajo pa tudi k ustvarjanju delovnih mest ter k rasti v stanovanjskem sektorju, ki še nikoli ni bila tako visoka

Poleg tega so zaporedne reforme na trgu dela znatno zmanjšale strukturno brezposelnost. Ob tem so se pojavila številna neravnovesja, kot so naraščajoči zunanji primanjkljaj in razlike v inflaciji v euroobmočju, od katerih nekatera še vedno vztrajajo, rast produktivnosti pa je bila vseskozi nizka. Kar zadeva javne finance, je od sredine devetdesetih let uspešno potekal postopek konsolidacije, ki je temeljil na odhodkih in je izboljšal javnofinančni saldo; ta se je s primanjkljaja v višini okoli 6 % BDP skoraj približal uravnoteženemu položaju leta 2000, od leta 2005 pa je na ravni zadovoljivega presežka. Skupni davčni prihodki so se na podlagi modela rasti, ki temelji predvsem na davkih, od sredine devetdesetih let povečali za okoli 4,25 odstotne točke BDP. V prihodnje bi staranje prebivalstva lahko negativno vplivalo na dolgoročno vzdržnost javnih financ, predvsem zaradi vedno večjega pritiska odhodkov za pokojnine.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 3,8 % leta 2007 na povprečno 3,1 % v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno dostopne podatke (3) se zdi, da je ta scenarij za celotno programsko obdobje ugoden. Inflacijski pritiski, pričakovana nižja rast in razvoj v stanovanjskem sektorju naj bi leta 2008 po napovedih obremenili razpoložljive dohodke in povzročili nižjo rast BDP, kot je predvidena v programu. Tudi sestava rasti iz programa je ugodna, zlasti kar zadeva potek prilagoditve sektorja stanovanjske gradnje. Medtem ko je v skladu s programom pričakovana upočasnitev stanovanjskih naložb, napoved služb Komisije iz jeseni 2007 predvideva krčenje sektorja, ki naj bi se začelo že leta 2008 in bi pomenilo stagnacijo skupnih naložb leta 2009. Zaradi manjšega uvoza pa bi se prispevek neto izvoza k rasti v primerjavi s programom lahko povečal. Glede na zadnje podatke o cenah hrane in nafte se zdijo napovedi iz programa glede inflacije nizke. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 3,8 % leta 2007 na povprečno 3,1 % v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno dostopne podatke (3) se zdi, da je ta scenarij za celotno programsko obdobje ugoden. Inflacijski pritiski, pričakovana nižja rast in razvoj v stanovanjskem sektorju naj bi leta 2008 po napovedih obremenili razpoložljive dohodke in povzročili nižjo rast BDP, kot je predvidena v programu. Tudi sestava rasti iz programa je ugodna, zlasti kar zadeva potek prilagoditve sektorja stanovanjske gradnje. Medtem ko je v skladu s programom pričakovana upočasnitev stanovanjskih naložb, napoved služb Komisije iz jeseni 2007 predvideva krčenje sektorja, ki naj bi se začelo že leta 2008 in bi pomenilo stagnacijo skupnih naložb leta 2009. Zaradi manjšega uvoza pa bi se prispevek neto izvoza k rasti v primerjavi s programom lahko povečal. Glede na zadnje podatke o cenah hrane in nafte se zdijo napovedi iz programa glede inflacije nizke.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 1,8 % BDP, pri čemer je bila ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost 1 % BDP. Polovico razlike je mogoče razložiti s pozitivnim baznim učinkom iz leta 2006. Vzrok za drugo polovico pa je rast prihodkov leta 2007, ki je bila višja od načrtovane in je bila deloma izravnana z rastjo odhodkov, višjo od predvidene v proračunu. Po zadnjih podatkih bi bilo mogoče doseči boljši končni rezultat, in sicer nad 2 % BDP, zaradi prihodkov, ki so bili leta 2007 še višji od pričakovanih, zlasti iz neposrednih davkov, iz česar je razvidna velika dinamika dobičkov podjetij. Proračunski rezultati, ki so bili leta 2006 boljši od pričakovanih, so pripomogli k doseganju proračunskih ciljev, ki so bili bolj ambicioznih od tistih, določenih v posodobljeni različici programa za stabilnost konec leta 2006, kljub nekaterim prekoračitvam pri odhodkih na ravni občin in regij. Svet ugotavlja, da je bilo izvrševanje proračuna v letu 2007 na splošno skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 1,8 % BDP, pri čemer je bila ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost 1 % BDP. Polovico razlike je mogoče razložiti s pozitivnim baznim učinkom iz leta 2006. Vzrok za drugo polovico pa je rast prihodkov leta 2007, ki je bila višja od načrtovane in je bila deloma izravnana z rastjo odhodkov, višjo od predvidene v proračunu. Po zadnjih podatkih bi bilo mogoče doseči boljši končni rezultat, in sicer nad 2 % BDP, zaradi prihodkov, ki so bili leta 2007 še višji od pričakovanih, zlasti iz neposrednih davkov, iz česar je razvidna velika dinamika dobičkov podjetij. Proračunski rezultati, ki so bili leta 2006 boljši od pričakovanih, so pripomogli k doseganju proračunskih ciljev, ki so bili bolj ambicioznih od tistih, določenih v posodobljeni različici programa za stabilnost konec leta 2006, kljub nekaterim prekoračitvam pri odhodkih na ravni občin in regij. Svet ugotavlja, da je bilo izvrševanje proračuna v letu 2007 na splošno skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina.

| (5) | V okviru širšega cilja, tj. ohraniti makroekonomsko in proračunsko stabilnost, je cilj zadnje posodobljene različice programa za stabilnost, da se srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. prilagojenega konjunkturnim nihanjem in brez posebnih in drugih začasnih ukrepov), doseže z znatno rezervo. Nominalni javnofinančni presežek naj bi se zmanjšal, in sicer z 1,8 % BDP leta 2007 na 1,2 % BDP leta 2008, potem pa naj bi se ustalil. Vzrok za poslabšanje leta 2008 je majhno povečanje deleža odhodkov in zmanjšanje deleža prihodkov za 0,5 odstotne točke BDP. Neposredni davki naj bi se predvidoma zmanjšali za 0,25 odstotne točke BDP leta 2008 zaradi nižje gospodarske rasti in vpliva davčne reforme iz leta 2007. Sestavni deli prihodkov in odhodkov naj bi po letu 2008 na splošno ostali stabilni. Po načrtih naj bi se primarni saldo zmanjšal z ocenjenega presežka v višini 3,4 % BDP leta 2007 na 2,7 % leta 2008, potem pa naj bi ostal na splošno stabilen. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se nekoliko zmanjšal, in sicer z 2,25 % leta 2007 na 1,75 % leta 2008, v letih 2009 in 2010 pa naj bi se povečal na okoli 2 %. V novi posodobljeni različici programa so na podlagi rezultata, ki je bil leta 2007 boljši od pričakovanega, ciljne vrednosti za leti 2008 in 2009 v primerjavi s predhodnim programom nekoliko boljše, če makroekonomski okvir ostane na splošno nespremenjen. |
| --- | --- |

(5)

V okviru širšega cilja, tj. ohraniti makroekonomsko in proračunsko stabilnost, je cilj zadnje posodobljene različice programa za stabilnost, da se srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. prilagojenega konjunkturnim nihanjem in brez posebnih in drugih začasnih ukrepov), doseže z znatno rezervo. Nominalni javnofinančni presežek naj bi se zmanjšal, in sicer z 1,8 % BDP leta 2007 na 1,2 % BDP leta 2008, potem pa naj bi se ustalil. Vzrok za poslabšanje leta 2008 je majhno povečanje deleža odhodkov in zmanjšanje deleža prihodkov za 0,5 odstotne točke BDP. Neposredni davki naj bi se predvidoma zmanjšali za 0,25 odstotne točke BDP leta 2008 zaradi nižje gospodarske rasti in vpliva davčne reforme iz leta 2007. Sestavni deli prihodkov in odhodkov naj bi po letu 2008 na splošno ostali stabilni. Po načrtih naj bi se primarni saldo zmanjšal z ocenjenega presežka v višini 3,4 % BDP leta 2007 na 2,7 % leta 2008, potem pa naj bi ostal na splošno stabilen. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se nekoliko zmanjšal, in sicer z 2,25 % leta 2007 na 1,75 % leta 2008, v letih 2009 in 2010 pa naj bi se povečal na okoli 2 %. V novi posodobljeni različici programa so na podlagi rezultata, ki je bil leta 2007 boljši od pričakovanega, ciljne vrednosti za leti 2008 in 2009 v primerjavi s predhodnim programom nekoliko boljše, če makroekonomski okvir ostane na splošno nespremenjen.

| (6) | Tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi iz programa se zdijo za leto 2008 v glavnem uravnotežena, v letih 2009 in 2010 pa bi lahko bili proračunski rezultati slabši od pričakovanih. Leta 2008 bi bil lahko zlasti vpliv morebitne nižje gospodarske rasti v veliki meri izravnan s pozitivnim baznim učinkom zaradi prihodkov, ki so bili leta 2007 višji od tistih, predvidenih v programu. Ugodne makroekonomske predpostavke za leti 2009 in 2010 pa ne bodo izravnane z drugimi dejavniki, tako da bodo proračunski presežki morda nižji. Zlasti se lahko napovedi davčnih prihodkov izkažejo za optimistične, če bodo dobički podjetij manjši in stanovanjski trg manj živahen. Po drugi strani pa je Španija dosegla dobre rezultate v zvezi s proračunsko konsolidacijo. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi iz programa se zdijo za leto 2008 v glavnem uravnotežena, v letih 2009 in 2010 pa bi lahko bili proračunski rezultati slabši od pričakovanih. Leta 2008 bi bil lahko zlasti vpliv morebitne nižje gospodarske rasti v veliki meri izravnan s pozitivnim baznim učinkom zaradi prihodkov, ki so bili leta 2007 višji od tistih, predvidenih v programu. Ugodne makroekonomske predpostavke za leti 2009 in 2010 pa ne bodo izravnane z drugimi dejavniki, tako da bodo proračunski presežki morda nižji. Zlasti se lahko napovedi davčnih prihodkov izkažejo za optimistične, če bodo dobički podjetij manjši in stanovanjski trg manj živahen. Po drugi strani pa je Španija dosegla dobre rezultate v zvezi s proračunsko konsolidacijo.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu zadostna, da bo mogoče v celotnem programskem obdobju srednjeročni cilj doseči z veliko rezervo. Naravnanost fiskalne politike iz posodobljene različice programa je v celotnem obdobju v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja, da je prav tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik za leto 2008, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Predvideno zmanjšanje strukturnega presežka leta 2008 ne pomeni prociklične naravnanosti, vendar deloma odraža zmanjšanje davčnih prihodkov kot delež BDP, ki ga povzroča upočasnitev gospodarstva in pojemanje razcveta stanovanjskega trga. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu zadostna, da bo mogoče v celotnem programskem obdobju srednjeročni cilj doseči z veliko rezervo. Naravnanost fiskalne politike iz posodobljene različice programa je v celotnem obdobju v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Svet ugotavlja, da je prav tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik za leto 2008, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Predvideno zmanjšanje strukturnega presežka leta 2008 ne pomeni prociklične naravnanosti, vendar deloma odraža zmanjšanje davčnih prihodkov kot delež BDP, ki ga povzroča upočasnitev gospodarstva in pojemanje razcveta stanovanjskega trga.

| (8) | Španija je izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povprečjem v EU, kar je zlasti posledica sorazmerno velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Proračunski položaj leta 2007, ki je bil razviden iz visokega primarnega presežka ter nizkega in padajočega deleža dolga, prispeva k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. To pa ni dovolj, da bi v celoti odpravili pritiske glede prihodnje porabe. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje dodatnih ukrepov za upočasnitev znatnega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva bi prispevala k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Španija je izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povprečjem v EU, kar je zlasti posledica sorazmerno velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Proračunski položaj leta 2007, ki je bil razviden iz visokega primarnega presežka ter nizkega in padajočega deleža dolga, prispeva k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. To pa ni dovolj, da bi v celoti odpravili pritiske glede prihodnje porabe. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje dodatnih ukrepov za upočasnitev znatnega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva bi prispevala k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. V posodobljeni različici programa je zlasti navedena kvalitativna ocena splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije ter dovolj podatkov o neposrednih proračunskih stroških v zvezi z nekaterimi predvidenimi reformami v nacionalnem programu reform, npr. na področju raziskav in razvoja, izobraževanja in infrastrukture. |
| --- | --- |

(9)

Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. V posodobljeni različici programa je zlasti navedena kvalitativna ocena splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije ter dovolj podatkov o neposrednih proračunskih stroških v zvezi z nekaterimi predvidenimi reformami v nacionalnem programu reform, npr. na področju raziskav in razvoja, izobraževanja in infrastrukture.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezne države in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, ki so bile pripravljene v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik za posamezne države in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, ki so bile pripravljene v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programih skoraj vsi zahtevani podatki, manjkajo pa nekateri neobvezni podatki (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programih skoraj vsi zahtevani podatki, manjkajo pa nekateri neobvezni podatki (4).

Splošni zaključek je, da je srednjeročni proračunski položaj zdrav z visokimi javnofinančnimi presežki nad srednjeročnim ciljem in s sorazmerno nizkim deležem dolga. Vendar se lahko na podlagi ugodnih predpostavk o gospodarski rasti in ob koncu razcveta stanovanjskega trga načrtovani javnofinančni prihodki izkažejo za previsoke. V tem okviru bo skrbna ocena učinka trajnega znižanja davkov in/ali povečanja odhodkov na javnofinančni saldo ključnega pomena za ohranitev močnega proračunskega položaja in za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ, ki so izpostavljene srednjemu tveganju. Treba je podpirati odhodkovne postavke, ki povečujejo produktivnost, kot so raziskave in razvoj, infrastruktura ter izobraževanje, da bi ob velikih zunanjih neravnovesjih, krčenju stanovanjskega sektorja in obstoječih razlikah v inflaciji v euroobmočju prilagoditev gospodarstva potekala nemoteno.

Španija naj glede na to oceno ob ohranitvi močnega proračunskega položaja dodatno izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z dodatnimi ukrepi, ki bodo omejili prihodnji vpliv staranja prebivalstva na programe porabe.

Španija naj tudi dosledneje spoštuje roke za predložitev programov za stabilnosti in konvergenco iz kodeksa ravnanja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PS dec. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2007 (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| KOM nov. 2007 | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| KOM nov. 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| KOM nov. 2007 | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PS dec. 2007

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

KOM nov. 2007

3,9

3,8

3,0

2,3

ni podatkov

PS dec. 2006

3,8

3,4

3,3

3,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2007 (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

KOM nov. 2007

3,6

2,6

2,9

2,7

ni podatkov

PS dec. 2006 (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

KOM nov. 2007 (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

ni podatkov

PS dec. 2006

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

KOM nov. 2007

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

ni podatkov

PS dec. 2006

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

KOM nov. 2007

1,8

1,8

1,2

0,6

ni podatkov

PS dec. 2006

1,4

1,0

0,9

0,9

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

KOM nov. 2007

3,5

3,4

2,7

2,1

ni podatkov

PS dec. 2006

3,0

2,5

2,3

2,2

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

ni podatkov

PS dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

ni podatkov

PS dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2007

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

KOM nov. 2007

39,7

36,3

34,6

33,0

ni podatkov

PS dec. 2006

39,7

36,6

34,3

32,2

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Posodobljena različica programa je bila predložena več kot tri tedne po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. po 1. decembru.

(3)  Ta ocena upošteva tudi napoved služb Komisije iz jeseni 2007, in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(4)  Manjkajo zlasti preglednica 1(b) (razvoj cen), postavka 3 (harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin), preglednica 1(c) (razvoj na trgu dela), postavka 6 (sredstva za zaposlene) in podatki o funkcionalni klasifikaciji javnih odhodkov.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,5 %, 3,7 %, 3,4 % oziroma 3,2 % za posamezna leta v obdobju 2006–2009.

(7)  V najnovejšem programu in jesenski napovedi služb Komisije ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Deflator zasebne potrošnje.

Vir:

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/9

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5037 – Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 75/03)

Dne 7. marca 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5037. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5037. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/10

---

SKLEP SVETA

z dne 17. marca 2008

o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

(2008/C 75/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (1), zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov predlaganih oseb za predstavnike delavcev in delodajalcev, ki jih je Komisija predložila Svetu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s sklepom z dne 18. septembra 2006 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2006 do 17. septembra 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s sklepom z dne 18. septembra 2006 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2006 do 17. septembra 2009.

| (2) | Po odstopu Mar Rodrigues Torres, Jeffa Maesa in Jean-Claudea Quentina so se sprostila tri mesta članov upravnega odbora centra v skupini predstavnikov delavcev. |
| --- | --- |

(2)

Po odstopu Mar Rodrigues Torres, Jeffa Maesa in Jean-Claudea Quentina so se sprostila tri mesta članov upravnega odbora centra v skupini predstavnikov delavcev.

| (3) | Po odstopu Georgea Pantelidesa, Sama Hribar-Miliča in Anthonyja Thompsona so se sprostila tri mesta članov upravnega odbora centra v skupini predstavnikov delodajalcev – |
| --- | --- |

(3)

Po odstopu Georgea Pantelidesa, Sama Hribar-Miliča in Anthonyja Thompsona so se sprostila tri mesta članov upravnega odbora centra v skupini predstavnikov delodajalcev –

SKLENIL:

Edini člen

Za člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2009, imenujejo:

I.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

| Španija | Luz Blanca COSIO ALMEIRA
  UGT Španija |
| --- | --- |
| Belgija | Mieke DE RAEDEMAECKER
  FGTB |
| Francija | Stéphane LARDY
  Force Ouvrièr |

Španija

Luz Blanca COSIO ALMEIRA

UGT Španija

Belgija

Mieke DE RAEDEMAECKER

FGTB

Francija

Stéphane LARDY

Force Ouvrièr

II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

| Ciper | Michael PILIKOS
  Cyprus Employers and Industrialists Federation |
| --- | --- |
| Slovenija | Anže HIRŠL
  Združenje delodajalcev Slovenije – ZDS |
| Združeno kraljestvo | Richard WAINER
  Confederation of British Industry – CBI |

Ciper

Michael PILIKOS

Cyprus Employers and Industrialists Federation

Slovenija

Anže HIRŠL

Združenje delodajalcev Slovenije – ZDS

Združeno kraljestvo

Richard WAINER

Confederation of British Industry – CBI

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2051/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 1).

1

(2)  UL C 240, 5.10.2006, str. 1.

2

---

Komisija

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. marca 2008

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5569 |
| JPY | japonski jen | 155,90 |
| DKK | danska krona | 7,4597 |
| GBP | funt šterling | 0,78105 |
| SEK | švedska krona | 9,4190 |
| CHF | švicarski frank | 1,5728 |
| ISK | islandska krona | 118,15 |
| NOK | norveška krona | 8,0865 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,455 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 256,49 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6965 |
| PLN | poljski zlot | 3,5310 |
| RON | romunski leu | 3,7165 |
| SKK | slovaška krona | 32,663 |
| TRY | turška lira | 1,9409 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7036 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5870 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,1126 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9376 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1527 |
| KRW | južnokorejski won | 1 522,65 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,5875 |
| CNY | kitajski juan | 10,9680 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2602 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 300,13 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9782 |
| PHP | filipinski peso | 64,425 |
| RUB | ruski rubelj | 36,8680 |
| THB | tajski bat | 49,042 |
| BRL | brazilski real | 2,7034 |
| MXN | mehiški peso | 16,6464 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5569

JPY

japonski jen

155,90

DKK

danska krona

7,4597

GBP

funt šterling

0,78105

SEK

švedska krona

9,4190

CHF

švicarski frank

1,5728

ISK

islandska krona

118,15

NOK

norveška krona

8,0865

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,455

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

256,49

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6965

PLN

poljski zlot

3,5310

RON

romunski leu

3,7165

SKK

slovaška krona

32,663

TRY

turška lira

1,9409

AUD

avstralski dolar

1,7036

CAD

kanadski dolar

1,5870

HKD

hongkonški dolar

12,1126

NZD

novozelandski dolar

1,9376

SGD

singapurski dolar

2,1527

KRW

južnokorejski won

1 522,65

ZAR

južnoafriški rand

12,5875

CNY

kitajski juan

10,9680

HRK

hrvaška kuna

7,2602

IDR

indonezijska rupija

14 300,13

MYR

malezijski ringit

4,9782

PHP

filipinski peso

64,425

RUB

ruski rubelj

36,8680

THB

tajski bat

49,042

BRL

brazilski real

2,7034

MXN

mehiški peso

16,6464

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. marca 2008

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5423 |
| JPY | japonski jen | 153,2 |
| DKK | danska krona | 7,4598 |
| GBP | funt šterling | 0,7783 |
| SEK | švedska krona | 9,4121 |
| CHF | švicarski frank | 1,5632 |
| ISK | islandska krona | 121,56 |
| NOK | norveška krona | 8,1178 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,491 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 258,19 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6963 |
| PLN | poljski zlot | 3,5368 |
| RON | romunski leu | 3,731 |
| SKK | slovaška krona | 32,774 |
| TRY | turška lira | 1,9237 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7087 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5817 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,9983 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9458 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1427 |
| KRW | južnokorejski won | 1 557,11 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,5545 |
| CNY | kitajski juan | 10,8757 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,261 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 243,14 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9014 |
| PHP | filipinski peso | 63,697 |
| RUB | ruski rubelj | 36,728 |
| THB | tajski bat | 48,313 |
| BRL | brazilski real | 2,6853 |
| MXN | mehiški peso | 16,5373 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5423

JPY

japonski jen

153,2

DKK

danska krona

7,4598

GBP

funt šterling

0,7783

SEK

švedska krona

9,4121

CHF

švicarski frank

1,5632

ISK

islandska krona

121,56

NOK

norveška krona

8,1178

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,491

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

258,19

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6963

PLN

poljski zlot

3,5368

RON

romunski leu

3,731

SKK

slovaška krona

32,774

TRY

turška lira

1,9237

AUD

avstralski dolar

1,7087

CAD

kanadski dolar

1,5817

HKD

hongkonški dolar

11,9983

NZD

novozelandski dolar

1,9458

SGD

singapurski dolar

2,1427

KRW

južnokorejski won

1 557,11

ZAR

južnoafriški rand

12,5545

CNY

kitajski juan

10,8757

HRK

hrvaška kuna

7,261

IDR

indonezijska rupija

14 243,14

MYR

malezijski ringit

4,9014

PHP

filipinski peso

63,697

RUB

ruski rubelj

36,728

THB

tajski bat

48,313

BRL

brazilski real

2,6853

MXN

mehiški peso

16,5373

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/14

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 423. sestanka Svetovalnega odbora dne 9. februarja 2007 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice

(2008/C 75/07)

| 1. | Svetovalni odbor soglaša z oceno Evropske komisije glede proizvoda in geografskega obsega sporazumov in/ali usklajenih ravnanj iz osnutka odločbe. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor soglaša z oceno Evropske komisije glede proizvoda in geografskega obsega sporazumov in/ali usklajenih ravnanj iz osnutka odločbe.

| 2. | Svetovalni odbor soglaša s pravno oceno Evropske komisije glede klasifikacije dejstev kot sporazumov in/ali usklajenih ravnanj v smislu člena 81(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor soglaša s pravno oceno Evropske komisije glede klasifikacije dejstev kot sporazumov in/ali usklajenih ravnanj v smislu člena 81(1) Pogodbe.

| 3. | Svetovalni odbor soglaša s stališčem Evropske komisije, da se kršitve nanašajo na štiri celovite in neprekinjene kršitve. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor soglaša s stališčem Evropske komisije, da se kršitve nanašajo na štiri celovite in neprekinjene kršitve.

| 4. | Svetovalni odbor soglaša z Evropsko komisijo, da sta namen in/ali posledica sporazumov in/ali usklajenih ravnanj preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na skupnem trgu. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor soglaša z Evropsko komisijo, da sta namen in/ali posledica sporazumov in/ali usklajenih ravnanj preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na skupnem trgu.

| 5. | Svetovalni odbor soglaša s Komisijo, da so sporazumi in/ali usklajena ravnanja znatno vplivali na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor soglaša s Komisijo, da so sporazumi in/ali usklajena ravnanja znatno vplivali na trgovino med državami članicami.

| 6. | Svetovalni odbor soglaša z osnutkom odločbe Komisije glede naslovnikov odločbe. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor soglaša z osnutkom odločbe Komisije glede naslovnikov odločbe.

| 7. | Svetovalni odbor soglaša z Evropsko komisijo glede trajanja kršitev in uporabe zastaralnih rokov. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor soglaša z Evropsko komisijo glede trajanja kršitev in uporabe zastaralnih rokov.

| 8. | Svetovalni odbor soglaša z Evropsko komisijo glede metode izračuna glob. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor soglaša z Evropsko komisijo glede metode izračuna glob.

| 9. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

| 10. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

10.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/15

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v postopku v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice

(v skladu s členoma 15 in 16 Odločbe Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 75/08)

Na podlagi osnutka odločbe je bilo ugotovljeno naslednje:

Povzetek zadeve

Ta zadeva je bila sprožena na podlagi informacij o obstoju kartelnih dejavnosti med štirimi glavnimi proizvajalci dvigal in tekočih stopnic v Evropski uniji, ki jih je določen informator predložil Komisiji poleti 2003.

Od januarja 2004 dalje je bila v številnih državah, med drugim v Belgiji in Nemčiji na začetku, pozneje pa še v Luksemburgu in na Nizozemskem, opravljena vrsta inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 14(3) Uredbe (EGS) št. 17/62. Ti inšpekcijski pregledi in veliko število prošenj v skladu z obvestilom o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah so Komisiji zagotovili dokaze o kršitvi člena 81(1) Pogodbe ES z dogovori in usklajenimi ravnanji, dejstva, ki jih, kot je določeno v obvestilu o nasprotovanju, naslovniki osnutka odločbe ne izpodbijajo.

Sprožitev postopkov, dostop do spisa in odpoved pravici do ustnega zaslišanja

Komisija je 7. oktobra 2005 naslovila obvestilo o nasprotovanju na naslednja podjetja: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (v nadaljevanju skupaj „KONE“), N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L, General Technic S.A.R.L, Otis BV, Otis Elevator Company (v nadaljevanju skupaj „OTIS“), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd. (v nadaljevanju skupaj „Schindler“), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp AG (v nadaljevanju skupaj „ThyssenKrupp“), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation ter dve drugi podjetji.

Podjetja so dobila dostop do spisa Komisije o preiskavi v obliki ene ali več kopij na DVD-ju. Dostop do dokumentacije v zvezi z ustnimi izjavami vlagateljev prošenj za ugodno obravnavo je bil omogočen v prostorih Komisije.

Vsa podjetja, na katera so bila naslovljena obvestila o nasprotovanju, so predložila pisne pripombe kot odgovor na očitke Komisije.

Nobeden od naslovnikov obvestila o nasprotovanju ni zahteval ustnega zaslišanja, zato v tej zadevi ustnih zaslišanj ni bilo.

Glavna postopkovna vprašanja, ki so jih sprožile stranke

Med postopkom, ki je privedel do tega osnutka odločbe, je bila izpostavljena vrsta proceduralnih vprašanj, še zlasti naslednja:

| — | Rok za odgovor na obvestilo o nasprotovanju
  Večina naslovnikov obvestila o nasprotovanju je v odgovoru nanj zaprosila za podaljšanje roka (dva meseca od datuma prejema dostopa do spisa na DVD-ju). Za zadevna podjetja sem določila nove roke med 21. in 27. februarjem 2006 v skladu s primernostjo razlogov, s katerimi so bile podprte posamezne prošnje. |
| --- | --- |

—

Rok za odgovor na obvestilo o nasprotovanju

Večina naslovnikov obvestila o nasprotovanju je v odgovoru nanj zaprosila za podaljšanje roka (dva meseca od datuma prejema dostopa do spisa na DVD-ju). Za zadevna podjetja sem določila nove roke med 21. in 27. februarjem 2006 v skladu s primernostjo razlogov, s katerimi so bile podprte posamezne prošnje.

| — | Priprava enega samega obvestila o nasprotovanju in sestava spisa Komisije
  Ustrezna služba Komisije se je odločila, da vsem podjetjem, vključenim v zadevo, pošlje eno samo obvestilo o nasprotovanju, ki je vsebovalo poglavja za vse države, zajete v preiskavo, ne glede na to, ali je bilo zadevno podjetje udeleženo v vseh posameznih državah ali pri opisanih ravnanjih. Poleg tega se je Komisija odločila, da vsem naslovnikom obvestila o nasprotovanju omogoči dostop do spisa v zvezi z vsemi temi državami ali ravnanji (razen za poslovne skrivnosti in druge zaupne podatke). Stranke so dobile priložnost izraziti svoje mnenje pooblaščencu za zaslišanje, preden so dobile dostop na tej podlagi.
  Podjetja United Technologies Corporation, Schindler, OTIS in ThyssenKrupp so trdila, da bi morala Komisija naslovnikom poslati različna in ločena obvestila v skladu z njihovo vpletenostjo v različne nacionalne kartele ter spis sestaviti drugače, saj je domnevala, da gre za obstoj ločenih nacionalnih kršitev in ne vseevropskega kartela. Po njihovem mnenju bi morala podjetja, ki so bila obdolžena sodelovanja pri kršitvi v eni državi, imeti samo dostop do dokumentov v spisu v zvezi z zadevno državo. Njihovo stališče je bilo tudi, da naslovniki obvestila o nasprotovanju, vključeni v kartel v drugi državi, niso imeli nobenega pravnega interesa za vpogled v vse dokumente spisa Komisije. Druge stranke so imele nasprotno stališče.
  V odgovoru sem izrazila mnenje, da ustrezna služba Komisije uživa določeno stopnjo diskrecije pri svoji odločitvi o skupni preiskavi kršitev, za katere meni, da so povezane. Stranke sem obvestila, da sem pripravljena sprejeti tako ravnanje, če obstajajo objektivni razlogi, zaradi katerih ustrezna služba Komisije meni, da je treba pri izčrpni in temeljiti analizi protikonkurenčnega ravnanja, ki se preiskuje, hkrati raziskati tudi različne geografske trge. Ko sem skrbno proučila način izvedbe preiskave, naravo domnevnih kršitev in vključena podjetja, sem ugotovila, da obstajajo zadostni razlogi za predvidevanje, da so domnevne kršitve na različnih zadevnih trgih dovolj povezane in so lahko predmet skupne preiskave. Zlasti zaradi posebnih s tem povezanih dejavnikov sem menila, da je navedena služba Komisije ravnala ustrezno, ko je vodila skupno preiskavo, po sprejetju začasnega sklepa, da gre pri zadevnih kršitvah za štiri ločene nacionalne kartele.
  V zvezi z dostopom do spisa menim, da zakonodaja o konkurenci ES in sodna praksa sodišč Skupnosti zagotavljata zadostno varovanje občutljivih podatkov podjetij in podjetjem zagotavljata, da bi bil vsak podatek, za katerega bi lahko ta trdila, da bo njegovo razkritje povzročilo znatno in resno škodo, v upravnih postopkih posebej varovan. V tej zadevi je bilo to načelo upoštevano. |
| --- | --- |

—

Priprava enega samega obvestila o nasprotovanju in sestava spisa Komisije

Ustrezna služba Komisije se je odločila, da vsem podjetjem, vključenim v zadevo, pošlje eno samo obvestilo o nasprotovanju, ki je vsebovalo poglavja za vse države, zajete v preiskavo, ne glede na to, ali je bilo zadevno podjetje udeleženo v vseh posameznih državah ali pri opisanih ravnanjih. Poleg tega se je Komisija odločila, da vsem naslovnikom obvestila o nasprotovanju omogoči dostop do spisa v zvezi z vsemi temi državami ali ravnanji (razen za poslovne skrivnosti in druge zaupne podatke). Stranke so dobile priložnost izraziti svoje mnenje pooblaščencu za zaslišanje, preden so dobile dostop na tej podlagi.

Podjetja United Technologies Corporation, Schindler, OTIS in ThyssenKrupp so trdila, da bi morala Komisija naslovnikom poslati različna in ločena obvestila v skladu z njihovo vpletenostjo v različne nacionalne kartele ter spis sestaviti drugače, saj je domnevala, da gre za obstoj ločenih nacionalnih kršitev in ne vseevropskega kartela. Po njihovem mnenju bi morala podjetja, ki so bila obdolžena sodelovanja pri kršitvi v eni državi, imeti samo dostop do dokumentov v spisu v zvezi z zadevno državo. Njihovo stališče je bilo tudi, da naslovniki obvestila o nasprotovanju, vključeni v kartel v drugi državi, niso imeli nobenega pravnega interesa za vpogled v vse dokumente spisa Komisije. Druge stranke so imele nasprotno stališče.

V odgovoru sem izrazila mnenje, da ustrezna služba Komisije uživa določeno stopnjo diskrecije pri svoji odločitvi o skupni preiskavi kršitev, za katere meni, da so povezane. Stranke sem obvestila, da sem pripravljena sprejeti tako ravnanje, če obstajajo objektivni razlogi, zaradi katerih ustrezna služba Komisije meni, da je treba pri izčrpni in temeljiti analizi protikonkurenčnega ravnanja, ki se preiskuje, hkrati raziskati tudi različne geografske trge. Ko sem skrbno proučila način izvedbe preiskave, naravo domnevnih kršitev in vključena podjetja, sem ugotovila, da obstajajo zadostni razlogi za predvidevanje, da so domnevne kršitve na različnih zadevnih trgih dovolj povezane in so lahko predmet skupne preiskave. Zlasti zaradi posebnih s tem povezanih dejavnikov sem menila, da je navedena služba Komisije ravnala ustrezno, ko je vodila skupno preiskavo, po sprejetju začasnega sklepa, da gre pri zadevnih kršitvah za štiri ločene nacionalne kartele.

V zvezi z dostopom do spisa menim, da zakonodaja o konkurenci ES in sodna praksa sodišč Skupnosti zagotavljata zadostno varovanje občutljivih podatkov podjetij in podjetjem zagotavljata, da bi bil vsak podatek, za katerega bi lahko ta trdila, da bo njegovo razkritje povzročilo znatno in resno škodo, v upravnih postopkih posebej varovan. V tej zadevi je bilo to načelo upoštevano.

| — | Dostop do dodatne dokumentacije

  Podjetje KONE je zaprosilo za dostop do dodatne dokumentacije, med drugim do izčrpnejšega povzetka predložitve dokazov informatorja, ki je sprožila prve inšpekcijske preglede, in tudi do internega dokumenta Komisije v zvezi s pripravo inšpekcijskih pregledov v Nemčiji. Podjetje je za to dokumentacijo zaprosilo z namenom dokazati, da bi se mu morala priznati polna imuniteta v skladu z obvestilom Komisije o ugodni obravnavi.
  Kar zadeva informatorjeve predložitve dokazov, je Komisija izrecno zavezana, da varuje identiteto svojih informatorjev zaradi nevarnosti maščevanja (1). Zlasti pri preiskavah močnih podjetij, vpletenih v domnevne kršitve zakonodaje o konkurenci, je Komisija dolžna varovati prijavitelje pred ostrimi napadi, katerih žrtve bi lahko bili, če bi se razkrila njihova identiteta. Zato sem kljub temu, da bi lahko izbrala nekaj dodatnih odlomkov iz spisa, ki bi se jih po mojem mnenju podjetju KONE lahko razkrilo, ne da bi pri tem ogrozili informatorjeve anonimnosti, in ki so kasneje bili dani na voljo, potrdila odločitev ustrezne službe Komisije, da v tej zadevi ne odobri dostopa do predložitve dokazov prijavitelja.
  Kar zadeva zahtevo po internih dokumentih, so interni dokumenti Komisije v skladu s sodno prakso in obvestilom Komisije o dostopu do spisa načeloma nedostopni. Po mojem mnenju zgolj domneva podjetja, da bi interni dokumenti lahko koristili pri pripravi njihove obrambe, ne zadostuje, da bi morala Komisija odobriti dostop do te dokumentacije. V nasprotnem primeru bi bilo pravilo nedostopnosti do internih informacij razveljavljeno, pravni interes ohranjanja tajnosti internih posvetovanj Komisije pa resno ogrožen. Po mojem mnenju so službe Komisije tiste, ki same preverijo, pooblaščenec za zaslišanje pa na ustrezno utemeljeno zahtevo nato ponovno preveri, ali interni dokumenti Komisije vsebujejo dejanske dokaze, ki bi lahko bili nujni za obrambo stranke. Po preverjanju sem bila mnenja, da v tem primeru temu ni tako. Zato dostop ni bil odobren. |
| --- | --- |

—

Dostop do dodatne dokumentacije

Podjetje KONE je zaprosilo za dostop do dodatne dokumentacije, med drugim do izčrpnejšega povzetka predložitve dokazov informatorja, ki je sprožila prve inšpekcijske preglede, in tudi do internega dokumenta Komisije v zvezi s pripravo inšpekcijskih pregledov v Nemčiji. Podjetje je za to dokumentacijo zaprosilo z namenom dokazati, da bi se mu morala priznati polna imuniteta v skladu z obvestilom Komisije o ugodni obravnavi.

Kar zadeva informatorjeve predložitve dokazov, je Komisija izrecno zavezana, da varuje identiteto svojih informatorjev zaradi nevarnosti maščevanja (1). Zlasti pri preiskavah močnih podjetij, vpletenih v domnevne kršitve zakonodaje o konkurenci, je Komisija dolžna varovati prijavitelje pred ostrimi napadi, katerih žrtve bi lahko bili, če bi se razkrila njihova identiteta. Zato sem kljub temu, da bi lahko izbrala nekaj dodatnih odlomkov iz spisa, ki bi se jih po mojem mnenju podjetju KONE lahko razkrilo, ne da bi pri tem ogrozili informatorjeve anonimnosti, in ki so kasneje bili dani na voljo, potrdila odločitev ustrezne službe Komisije, da v tej zadevi ne odobri dostopa do predložitve dokazov prijavitelja.

Kar zadeva zahtevo po internih dokumentih, so interni dokumenti Komisije v skladu s sodno prakso in obvestilom Komisije o dostopu do spisa načeloma nedostopni. Po mojem mnenju zgolj domneva podjetja, da bi interni dokumenti lahko koristili pri pripravi njihove obrambe, ne zadostuje, da bi morala Komisija odobriti dostop do te dokumentacije. V nasprotnem primeru bi bilo pravilo nedostopnosti do internih informacij razveljavljeno, pravni interes ohranjanja tajnosti internih posvetovanj Komisije pa resno ogrožen. Po mojem mnenju so službe Komisije tiste, ki same preverijo, pooblaščenec za zaslišanje pa na ustrezno utemeljeno zahtevo nato ponovno preveri, ali interni dokumenti Komisije vsebujejo dejanske dokaze, ki bi lahko bili nujni za obrambo stranke. Po preverjanju sem bila mnenja, da v tem primeru temu ni tako. Zato dostop ni bil odobren.

Osnutek odločbe

V osnutku odločbe se očitki zoper dve podjetji umaknejo. V zvezi z drugimi naslovniki obvestila o nasprotovanju so bile popravljene nekatere manjše napake, kar pa ni spremenilo datumov začetka in konca kršitev (razen v zadevi OTIS v nizozemskem kartelu, kjer je bil določen poznejši datum začetka).

Osnutek odločbe, predložen Komisiji, vsebuje samo očitke, o katerih so stranke imele priložnost izraziti svoje mnenja.

Na podlagi zgoraj navedenega menim, da je bila v tej zadevi pravica strank do zaslišanja v celoti spoštovana.

Bruselj, 12. februarja 2007

Karen WILLIAMS

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 7. novembra 1985 v zadevi št. 145/83 Stanley George Adams proti Komisiji Evropskih skupnosti (Recueil) 1985, str. 3539 in odstavek 19 Obvestila Komisije z dne 13. decembra 2005 o pravilih za dostop do spisa Komisije.

1

---

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/18

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 424. sestanka Svetovalnega odbora dne 16. februarja 2007 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice

(2008/C 75/09)

| 1. | Svetovalni odbor soglaša s Komisijo o osnovnih zneskih glob v zvezi s kršitvami v sektorju dvigal in tekočih stopnic v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor soglaša s Komisijo o osnovnih zneskih glob v zvezi s kršitvami v sektorju dvigal in tekočih stopnic v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem.

| 2. | Svetovalni odbor v zvezi s kršitvami v sektorju dvigal in tekočih stopnic soglaša s Komisijo o zvišanju osnovnega zneska globe za podjetje ThyssenKrupp AG in njegova hčerinska podjetja v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem zaradi obteževalnih okoliščin. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor v zvezi s kršitvami v sektorju dvigal in tekočih stopnic soglaša s Komisijo o zvišanju osnovnega zneska globe za podjetje ThyssenKrupp AG in njegova hčerinska podjetja v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem zaradi obteževalnih okoliščin.

| 3. | Svetovalni odbor v zvezi s kršitvami v sektorju dvigal in tekočih stopnic v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem soglaša s Komisijo o znižanju zneskov glob na podlagi Obvestila Komisije o nenalaganju ali znižanju glob v kartelnih zadevah z leta 2002 oziroma o nagrajevanju sodelovanja zunaj njegovega področja uporabe. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor v zvezi s kršitvami v sektorju dvigal in tekočih stopnic v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem soglaša s Komisijo o znižanju zneskov glob na podlagi Obvestila Komisije o nenalaganju ali znižanju glob v kartelnih zadevah z leta 2002 oziroma o nagrajevanju sodelovanja zunaj njegovega področja uporabe.

| 4. | Svetovalni odbor soglaša s Komisijo o osnovnih zneskih glob za kršitve v sektorju dvigal in tekočih stopnic v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor soglaša s Komisijo o osnovnih zneskih glob za kršitve v sektorju dvigal in tekočih stopnic v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem.

| 5. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/19

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 21. februarja 2007

v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

(Zadeva št. COMP/E-1/38.823 – Dvigala in tekoče stopnice)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 512 konč)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2008/C 75/10)

I.   POVZETEK KRŠITEV

Uvod

| 1. | Odločba je bila naslovljena na KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (v nadaljnjem besedilu „KONE“), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (v nadaljnjem besedilu „Otis“), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (v nadaljnjem besedilu „Schindler“), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp AG (v nadaljnjem besedilu „ThyssenKrupp“). |
| --- | --- |

1.

Odločba je bila naslovljena na KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (v nadaljnjem besedilu „KONE“), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (v nadaljnjem besedilu „Otis“), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (v nadaljnjem besedilu „Schindler“), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp AG (v nadaljnjem besedilu „ThyssenKrupp“).

| 2. | Naslovniki so sodelovali pri štiri ločenih, a povezanih, enotnih in trajnih kršitvah člena 81 Pogodbe v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem v zvezi z dvigali in tekočimi stopnicami. Vsaka od štirih kršitev je zajemala celotno ozemlje ene od teh držav članic. |
| --- | --- |

2.

Naslovniki so sodelovali pri štiri ločenih, a povezanih, enotnih in trajnih kršitvah člena 81 Pogodbe v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem v zvezi z dvigali in tekočimi stopnicami. Vsaka od štirih kršitev je zajemala celotno ozemlje ene od teh držav članic.

Postopek

| 3. | Komisija je na začetku leta 2004 sprožila preiskavo na lastno pobudo („ex-officio“) na podlagi informacij, s katerimi je bila seznanjena. Trije nizi inšpekcijskih pregledov (Belgija in Nemčija: januarja 2004; Belgija, Nemčija in Luksemburg: marca 2004 in Nizozemska: aprila 2004) in veliko število prošenj za ugodno obravnavo v skladu z obvestilom o ugodni obravnavi iz leta 2002, so potrdili, da so v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem delovali karteli. Kršitve so zajemale nove naprave in vzdrževanje, razen v Nemčiji, kjer naj bi dokazi kazali, da so bile zajete samo nove naprave. |
| --- | --- |

3.

Komisija je na začetku leta 2004 sprožila preiskavo na lastno pobudo („ex-officio“) na podlagi informacij, s katerimi je bila seznanjena. Trije nizi inšpekcijskih pregledov (Belgija in Nemčija: januarja 2004; Belgija, Nemčija in Luksemburg: marca 2004 in Nizozemska: aprila 2004) in veliko število prošenj za ugodno obravnavo v skladu z obvestilom o ugodni obravnavi iz leta 2002, so potrdili, da so v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem delovali karteli. Kršitve so zajemale nove naprave in vzdrževanje, razen v Nemčiji, kjer naj bi dokazi kazali, da so bile zajete samo nove naprave.

| 4. | Vsi štirje karteli so imeli nekaj skupnih elementov, na primer:






  — | KONE, Otis, Schindler in ThyssenKrupp so bili vključeni v kršitve v vsaki od štirih držav članic, |
| --- | --- | --- |

4.

Vsi štirje karteli so imeli nekaj skupnih elementov, na primer:

—

KONE, Otis, Schindler in ThyssenKrupp so bili vključeni v kršitve v vsaki od štirih držav članic,

| — | karteli so zajemali iste sporne izdelke in storitve v vsaki državi članici, razen v Nemčiji, kjer – po informacijah, s katerimi je bila seznanjena Komisija – vzdrževanje ni bilo neposredno del kartelnih sporazumov, |
| --- | --- |

—

karteli so zajemali iste sporne izdelke in storitve v vsaki državi članici, razen v Nemčiji, kjer – po informacijah, s katerimi je bila seznanjena Komisija – vzdrževanje ni bilo neposredno del kartelnih sporazumov,

| — | vodilni delavci, odgovorni za vključene odvisne družbe (in sodelujoči v kartelih), so bili včasih hkrati ali zaporedoma odgovorni za različne države članice, |
| --- | --- |

—

vodilni delavci, odgovorni za vključene odvisne družbe (in sodelujoči v kartelih), so bili včasih hkrati ali zaporedoma odgovorni za različne države članice,

| — | časovna obdobja kršitve, ki jih je preiskovala Komisija, so se večinoma prekrivala, čeprav skupno trajanje ni bilo vedno popolnoma enako, |
| --- | --- |

—

časovna obdobja kršitve, ki jih je preiskovala Komisija, so se večinoma prekrivala, čeprav skupno trajanje ni bilo vedno popolnoma enako,

| — | postopek dodelitve projektov v zvezi s prodajo in montažo dvigal in tekočih stopnic je bil zelo podoben in včasih enak v vsaj nekaterih, če ne celo v vseh zadevnih državah (na primer glede načel urejanja trga in razdelitve kupcev, ohranjanja „status quo“ pri tržnih deležih, strukture sestankov, odškodninskih shem, uporabe seznamov projektov itd.), |
| --- | --- |

—

postopek dodelitve projektov v zvezi s prodajo in montažo dvigal in tekočih stopnic je bil zelo podoben in včasih enak v vsaj nekaterih, če ne celo v vseh zadevnih državah (na primer glede načel urejanja trga in razdelitve kupcev, ohranjanja „status quo“ pri tržnih deležih, strukture sestankov, odškodninskih shem, uporabe seznamov projektov itd.),

| — | postopek dodelitve projektov za prodajo in montažo dvigal in tekočih stopnic z uporabo tako imenovanih seznamov projektov je bil podoben, če ne celo enak, v vseh zadevnih državah članicah, razen na Nizozemskem, kjer Komisija ni ugotovila uporabe seznamov projektov, |
| --- | --- |

—

postopek dodelitve projektov za prodajo in montažo dvigal in tekočih stopnic z uporabo tako imenovanih seznamov projektov je bil podoben, če ne celo enak, v vseh zadevnih državah članicah, razen na Nizozemskem, kjer Komisija ni ugotovila uporabe seznamov projektov,

| — | postopek dodelitve projektov v zvezi z vzdrževanjem in posodabljanjem je bil zelo podoben in včasih popolnoma enak v Belgiji, Luksemburgu in na Nizozemskem (na primer načela, ki urejajo razdelitev kupcev, vzpostavljanje in vzdrževanje stikov, načini komuniciranja med podjetji in odškodninske sheme). |
| --- | --- |

—

postopek dodelitve projektov v zvezi z vzdrževanjem in posodabljanjem je bil zelo podoben in včasih popolnoma enak v Belgiji, Luksemburgu in na Nizozemskem (na primer načela, ki urejajo razdelitev kupcev, vzpostavljanje in vzdrževanje stikov, načini komuniciranja med podjetji in odškodninske sheme).

| 5. | Obvestilo o nasprotovanju je bilo strankam poslano oktobra 2005. Naslovniki obvestila o nasprotovanju niso zahtevali ustnega zaslišanja. |
| --- | --- |

5.

Obvestilo o nasprotovanju je bilo strankam poslano oktobra 2005. Naslovniki obvestila o nasprotovanju niso zahtevali ustnega zaslišanja.

Delovanje kartelov

| 6. | Obdobja kršitev, ki jih obravnava ta odločba, so:






  — | od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004 v Belgiji, |
| --- | --- | --- |

6.

Obdobja kršitev, ki jih obravnava ta odločba, so:

—

od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004 v Belgiji,

| — | od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003 v Nemčiji, |
| --- | --- |

—

od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003 v Nemčiji,

| — | od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004 v Luksemburgu in |
| --- | --- |

—

od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004 v Luksemburgu in

| — | od 15. aprila 1998 do 5. marca 2004 na Nizozemskem. |
| --- | --- |

—

od 15. aprila 1998 do 5. marca 2004 na Nizozemskem.

| 7. | V eni, več ali vseh zadevnih državah članicah so bile storjene zlasti naslednje kršitve:






  — | dogovarjanje o delitvi prodaje in montaže dvigal in tekočih stopnic, |
| --- | --- | --- |

7.

V eni, več ali vseh zadevnih državah članicah so bile storjene zlasti naslednje kršitve:

—

dogovarjanje o delitvi prodaje in montaže dvigal in tekočih stopnic,

| — | dogovarjanje o dodelitvi javnih in zasebnih razpisov ter drugih pogodb o prodaji in montaži dvigal in tekočih stopnic v skladu z vnaprej dogovorjenimi deleži prodaje vsakega podjetja, |
| --- | --- |

—

dogovarjanje o dodelitvi javnih in zasebnih razpisov ter drugih pogodb o prodaji in montaži dvigal in tekočih stopnic v skladu z vnaprej dogovorjenimi deleži prodaje vsakega podjetja,

| — | dogovarjanje o dodelitvi projektov za prodajo in montažo novih dvigal in/ali tekočih stopnic v skladu z načelom, da je treba upoštevati trenutne odnose s strankami, |
| --- | --- |

—

dogovarjanje o dodelitvi projektov za prodajo in montažo novih dvigal in/ali tekočih stopnic v skladu z načelom, da je treba upoštevati trenutne odnose s strankami,

| — | dogovarjanje, da ne bodo tekmovali med seboj pri pogodbah o vzdrževanju delujočih dvigal in tekočih stopnic, in o načinu, kako se potegovati za te pogodbe, |
| --- | --- |

—

dogovarjanje, da ne bodo tekmovali med seboj pri pogodbah o vzdrževanju delujočih dvigal in tekočih stopnic, in o načinu, kako se potegovati za te pogodbe,

| — | dogovarjanje, da ne bodo tekmovali med seboj pri pogodbah o vzdrževanju novih dvigal in tekočih stopnic, in o načinu, kako se potegovati za te pogodbe, in |
| --- | --- |

—

dogovarjanje, da ne bodo tekmovali med seboj pri pogodbah o vzdrževanju novih dvigal in tekočih stopnic, in o načinu, kako se potegovati za te pogodbe, in

| — | dogovarjanje, da ne bodo tekmovali med seboj pri pogodbah o posodabljanju. |
| --- | --- |

—

dogovarjanje, da ne bodo tekmovali med seboj pri pogodbah o posodabljanju.

Glavne značilnosti kršitev so vključevale tudi izmenjavo tržno pomembnih ter zaupnih podatkov in (notranje) podatke o podjetjih, vključno z vzorci ponudnikov in cenami. Udeleženci so se redno sestajali, da so se dogovorili o zgornjih omejitvah, in spremljali njihovo izvajanje na nacionalnih trgih. Obstajajo dokazi, da so se podjetja zavedala nezakonitosti svojega vedenja, in da so poskrbela, da jih ne odkrijejo; njihovi uslužbenci so se pogosto srečevali v točilnicah in restavracijah, potovali so na deželo ali celo v tujino in uporabljali predplačniške telefonske kartice, da bi se izognili sledenju.

II.   GLOBE

Teža

| 8. | Glede na težo kršitev, vpliv na trg in geografski obseg je treba kršitve označiti kot zelo resne. |
| --- | --- |

8.

Glede na težo kršitev, vpliv na trg in geografski obseg je treba kršitve označiti kot zelo resne.

Različno obravnavanje

| 9. | Podjetja so bila razdeljena v različne skupine glede na relativni pomen na trgih, da bi se upoštevala teža in s tem dejanski vpliv posameznega podjetja na trg. |
| --- | --- |

9.

Podjetja so bila razdeljena v različne skupine glede na relativni pomen na trgih, da bi se upoštevala teža in s tem dejanski vpliv posameznega podjetja na trg.

| 10. | Komisiji je menila, da je primerna podlaga za primerjavo relativnega pomena podjetja na zadevnem trgu njegov posamični promet na trgih celotne Belgije, Nemčije, Luksemburga in Nizozemske. Primerjava je bila izvedena na podlagi teh nacionalnih prometov za proizvode v zadnjem polnem letu kršitev: 2003 za vsa zadevna podjetja v zvezi z vsako od štirih kršitev, razen za podjetje Schindler v Nemčiji, za katero je bilo leto 2000 referenčno leto, ko je izstopilo iz kartela. |
| --- | --- |

10.

Komisiji je menila, da je primerna podlaga za primerjavo relativnega pomena podjetja na zadevnem trgu njegov posamični promet na trgih celotne Belgije, Nemčije, Luksemburga in Nizozemske. Primerjava je bila izvedena na podlagi teh nacionalnih prometov za proizvode v zadnjem polnem letu kršitev: 2003 za vsa zadevna podjetja v zvezi z vsako od štirih kršitev, razen za podjetje Schindler v Nemčiji, za katero je bilo leto 2000 referenčno leto, ko je izstopilo iz kartela.

| 11. | Kar zadeva kršitev v Belgiji, sta bili podjetji Schindler in KONE skupaj uvrščena v prvo skupino, Otis v drugo in ThyssenKrupp v tretjo skupino. Kar zadeva kršitev v Nemčiji, so bila podjetja KONE, Otis in ThyssenKrupp uvrščena v prvo skupino. Podjetje Schindler, katerega nezakonito vedenje je bilo omejeno na dvigala in ki je iz kartela izstopilo leta 2000, je bilo uvrščeno v posebno skupino. Kar zadeva kršitev v Luksemburgu, sta bili podjetji Otis in Schindler skupaj uvrščena v prvo skupino, Kone in ThyssenKrupp pa skupaj v drugo skupino. In nazadnje, kar zadeva kršitev na Nizozemskem, je bilo podjetje KONE uvrščeno v prvo, Otis v drugo in Schindler v tretjo skupino. Podjetji ThyssenKrupp in Mitsubishi sta bili skupaj uvrščeni v četrto skupino. |
| --- | --- |

11.

Kar zadeva kršitev v Belgiji, sta bili podjetji Schindler in KONE skupaj uvrščena v prvo skupino, Otis v drugo in ThyssenKrupp v tretjo skupino. Kar zadeva kršitev v Nemčiji, so bila podjetja KONE, Otis in ThyssenKrupp uvrščena v prvo skupino. Podjetje Schindler, katerega nezakonito vedenje je bilo omejeno na dvigala in ki je iz kartela izstopilo leta 2000, je bilo uvrščeno v posebno skupino. Kar zadeva kršitev v Luksemburgu, sta bili podjetji Otis in Schindler skupaj uvrščena v prvo skupino, Kone in ThyssenKrupp pa skupaj v drugo skupino. In nazadnje, kar zadeva kršitev na Nizozemskem, je bilo podjetje KONE uvrščeno v prvo, Otis v drugo in Schindler v tretjo skupino. Podjetji ThyssenKrupp in Mitsubishi sta bili skupaj uvrščeni v četrto skupino.

Zadostno odvračilo

| 12. | Da bi določili znesek globe na raven, ki zagotavlja zadosten odvračilni učinek, je bilo po mnenju Komisije primerno, da pri naloženih globah uporabi faktor množenja. |
| --- | --- |

12.

Da bi določili znesek globe na raven, ki zagotavlja zadosten odvračilni učinek, je bilo po mnenju Komisije primerno, da pri naloženih globah uporabi faktor množenja.

| 13. | S svojim svetovnim prometom sta podjetji ThyssenKrupp in Otis veliko večja ponudnika kot ostali naslovniki. Skladno s tem in glede na svoje prejšnje odločbe je po mnenju Komisije primerno, da se globi za ThyssenKrupp in Otis pomnožita. |
| --- | --- |

13.

S svojim svetovnim prometom sta podjetji ThyssenKrupp in Otis veliko večja ponudnika kot ostali naslovniki. Skladno s tem in glede na svoje prejšnje odločbe je po mnenju Komisije primerno, da se globi za ThyssenKrupp in Otis pomnožita.

Povečanje zaradi trajanja

| 14. | Glede na trajanje kršitve posamezne pravne osebe so se uporabili tudi posamezni faktorji množenja. |
| --- | --- |

14.

Glede na trajanje kršitve posamezne pravne osebe so se uporabili tudi posamezni faktorji množenja.

Obteževalne okoliščine

| 15. | Podjetje ThyssenKrupp naj bi storilo ponovno kršitev, saj sta bili dve podjetji, pod nadzorom podjetij Krupp in/ali Thyssen (pred združitvijo v letu 1999), že naslovnika prejšnje odločbe Komisije z zvezi z dejavnostmi kartela pri Dodatni dajatvi na zlitino
   (1). Dejstvo, da sta podjetji ponovili enako vrsto dejanja na enakem ali podobnem poslovnem področju, kaže, da ju prvotne kazni niso spodbudile k spremembi ravnanja. To je oteževalna okoliščina, ki upravičuje povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži ThyssenKruppu. |
| --- | --- |

15.

Podjetje ThyssenKrupp naj bi storilo ponovno kršitev, saj sta bili dve podjetji, pod nadzorom podjetij Krupp in/ali Thyssen (pred združitvijo v letu 1999), že naslovnika prejšnje odločbe Komisije z zvezi z dejavnostmi kartela pri Dodatni dajatvi na zlitino
   (1). Dejstvo, da sta podjetji ponovili enako vrsto dejanja na enakem ali podobnem poslovnem področju, kaže, da ju prvotne kazni niso spodbudile k spremembi ravnanja. To je oteževalna okoliščina, ki upravičuje povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži ThyssenKruppu.

Uporaba obvestila o ugodni obravnavi iz leta 2002

| 16. | Podjetja KONE, Otis, ThyssenKrupp in Schindler so predložila prošnje v skladu z obvestilom o ugodni obravnavi. Na različnih stopnjah preiskave so sodelovali s Komisijo, da bi si zagotovili ugodno obravnavo, kot jo določa to obvestilo. |
| --- | --- |

16.

Podjetja KONE, Otis, ThyssenKrupp in Schindler so predložila prošnje v skladu z obvestilom o ugodni obravnavi. Na različnih stopnjah preiskave so sodelovali s Komisijo, da bi si zagotovili ugodno obravnavo, kot jo določa to obvestilo.

Točka 8(a) – Imuniteta

| 17. | Podjetju Otis je bila priznana popolna imuniteta v zvezi s kartelom na Nizozemskem v skladu s točko 8(a) obvestila o ugodni obravnavi, ker je Komisiji omogočilo izvajanje inšpekcijskih pregledov na Nizozemskem. |
| --- | --- |

17.

Podjetju Otis je bila priznana popolna imuniteta v zvezi s kartelom na Nizozemskem v skladu s točko 8(a) obvestila o ugodni obravnavi, ker je Komisiji omogočilo izvajanje inšpekcijskih pregledov na Nizozemskem.

Točka 8(b) – Imuniteta

| 18. | V zvezi s kršitvami v Belgiji in Luksemburgu je na podlagi predložitve dokazov podjetja KONE Komisija lahko odkrila kršitev člena 81 Pogodbe. Zato je podjetje KONE izpolnjevalo pogoje za popolno imuniteto pred globo v zvezi s kršitvami v Belgiji in Luksemburgu. |
| --- | --- |

18.

V zvezi s kršitvami v Belgiji in Luksemburgu je na podlagi predložitve dokazov podjetja KONE Komisija lahko odkrila kršitev člena 81 Pogodbe. Zato je podjetje KONE izpolnjevalo pogoje za popolno imuniteto pred globo v zvezi s kršitvami v Belgiji in Luksemburgu.

Prva alineja točke 23(b) (zmanjšanje za 30–50 %)

| 19. | Dokazi o kartelih v Belgiji in Luksemburgu, ki jih je predložilo podjetje Otis, so pomenili precejšnjo dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela, saj so okrepili zmožnost Komisije, da dokaže kršitev. Otis je bilo prvo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je bilo odobreno 40-odstotno znižanje globe za obe kršitvi. Prav tako sta predložitvi dokazov podjetja KONE v zvezi s kartelom v Nemčiji in podjetja ThyssenKrupp v zvezi s kartelom na Nizozemskem pomenili precejšnjo dodano vrednost v smislu obvestila o ugodni obravnavi. Ti dve podjetji sta bili prvi, ki sta izpolnili zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato je Komisija podjetju KONE odobrila 50-odstotno znižanje globe za kršitev v Nemčiji in podjetju ThyssenKrupp 40-odstotno znižanje globe za kršitev na Nizozemskem. |
| --- | --- |

19.

Dokazi o kartelih v Belgiji in Luksemburgu, ki jih je predložilo podjetje Otis, so pomenili precejšnjo dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela, saj so okrepili zmožnost Komisije, da dokaže kršitev. Otis je bilo prvo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je bilo odobreno 40-odstotno znižanje globe za obe kršitvi. Prav tako sta predložitvi dokazov podjetja KONE v zvezi s kartelom v Nemčiji in podjetja ThyssenKrupp v zvezi s kartelom na Nizozemskem pomenili precejšnjo dodano vrednost v smislu obvestila o ugodni obravnavi. Ti dve podjetji sta bili prvi, ki sta izpolnili zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato je Komisija podjetju KONE odobrila 50-odstotno znižanje globe za kršitev v Nemčiji in podjetju ThyssenKrupp 40-odstotno znižanje globe za kršitev na Nizozemskem.

Druga alineja točke 23(b) (zmanjšanje za 20–30 %)

| 20. | Dokazi o kartelu v Nemčiji, ki jih je predložilo podjetje Otis, so pomenili precejšnjo dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela, saj so okrepili zmožnost Komisije, da dokaže kršitev v Nemčiji. Otis je bilo drugo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je Komisija odobrila 25-odstotno znižanje globe za kršitev v Nemčiji. Podobno je predložitev dokazov podjetja ThyssenKruppa v zvezi s kršitvijo v Belgiji pomenila precejšnjo dodano vrednost v smislu obvestila o ugodni obravnavi. ThyssenKrupp je bilo drugo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je bilo odobreno 20-odstotno znižanje globe za kršitev v Belgiji. |
| --- | --- |

20.

Dokazi o kartelu v Nemčiji, ki jih je predložilo podjetje Otis, so pomenili precejšnjo dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela, saj so okrepili zmožnost Komisije, da dokaže kršitev v Nemčiji. Otis je bilo drugo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je Komisija odobrila 25-odstotno znižanje globe za kršitev v Nemčiji. Podobno je predložitev dokazov podjetja ThyssenKruppa v zvezi s kršitvijo v Belgiji pomenila precejšnjo dodano vrednost v smislu obvestila o ugodni obravnavi. ThyssenKrupp je bilo drugo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je bilo odobreno 20-odstotno znižanje globe za kršitev v Belgiji.

Tretja alineja točke 23(b) (zmanjšanje do 20 %)

| 21. | Dokazi o kartelu v Nemčiji, ki jih je predložilo podjetje Schindler, so pomenili precejšnjo dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela, saj so okrepili zmožnost Komisije, da dokaže kršitev v Nemčiji. Schindler je bilo tretje podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je bilo odobreno 15-odstotno znižanje globe za kršitev v Nemčiji. |
| --- | --- |

21.

Dokazi o kartelu v Nemčiji, ki jih je predložilo podjetje Schindler, so pomenili precejšnjo dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela, saj so okrepili zmožnost Komisije, da dokaže kršitev v Nemčiji. Schindler je bilo tretje podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o ugodni obravnavi, zato mu je bilo odobreno 15-odstotno znižanje globe za kršitev v Nemčiji.

III.   SKLEP

| 22. | Naslednja podjetja so kršila člen 81 Pogodbe z medsebojnim razdeljevanjem razpisov in drugih pogodb v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem, da bi si tako razdelila trge in določila cene, z dogovarjanjem o mehanizmu nadomestil v nekaterih primerih, z izmenjavo podatkov o obsegu prodaje in cenah ter s sodelovanjem na rednih sestankih in pri drugih stikih, ki so bili namenjeni dogovarjanju o zgornjih omejitvah in njihovemu izvajanju:

  v Belgiji:







  (a) | Kone Corporation in KONE Belgium S.A., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004; |
| --- | --- | --- |

22.

Naslednja podjetja so kršila člen 81 Pogodbe z medsebojnim razdeljevanjem razpisov in drugih pogodb v Belgiji, Nemčiji, Luksemburgu in na Nizozemskem, da bi si tako razdelila trge in določila cene, z dogovarjanjem o mehanizmu nadomestil v nekaterih primerih, z izmenjavo podatkov o obsegu prodaje in cenah ter s sodelovanjem na rednih sestankih in pri drugih stikih, ki so bili namenjeni dogovarjanju o zgornjih omejitvah in njihovemu izvajanju:

v Belgiji:

(a)

Kone Corporation in KONE Belgium S.A., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004;

| (b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in N.V.OTIS S.A., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004; |
| --- | --- |

(b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in N.V.OTIS S.A., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004;

| (c) | Schindler Holding Ltd in Schindler S.A./N.V., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004 in |
| --- | --- |

(c)

Schindler Holding Ltd in Schindler S.A./N.V., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004 in

| (d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004. |
| --- | --- |

(d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., od 9. maja 1996 do 29. januarja 2004.

v Nemčiji:

| (e) | Kone Corporation in KONE Belgium S.A., od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003; |
| --- | --- |

(e)

Kone Corporation in KONE Belgium S.A., od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003;

| (f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis GmbH&Co. OHG, od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003; |
| --- | --- |

(f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis GmbH&Co. OHG, od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003;

| (g) | Schindler Holding Ltd in Schindler Deutschland Holding GmbH, od 1. avgusta 1995 do 6. decembra 2000 in |
| --- | --- |

(g)

Schindler Holding Ltd in Schindler Deutschland Holding GmbH, od 1. avgusta 1995 do 6. decembra 2000 in

| (h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH in ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003. |
| --- | --- |

(h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH in ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, od 1. avgusta 1995 do 5. decembra 2003.

v Luksemburgu:

| (i) | Kone Corporation in KONE Luxembourg S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 29. januarja 2004; |
| --- | --- |

(i)

Kone Corporation in KONE Luxembourg S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 29. januarja 2004;

| (j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. in General Technic S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004; |
| --- | --- |

(j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. in General Technic S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004;

| (k) | Schindler Holding Ltd in Schindler S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004 in |
| --- | --- |

(k)

Schindler Holding Ltd in Schindler S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004 in

| (l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004. |
| --- | --- |

(l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., od 7. decembra 1995 do 9. marca 2004.

na Nizozemskem:

| (m) | Kone Corporation in KONE B.V. Liften en Roltrappen, od 1. junija 1999 do 5. marca 2004; |
| --- | --- |

(m)

Kone Corporation in KONE B.V. Liften en Roltrappen, od 1. junija 1999 do 5. marca 2004;

| (n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis B.V., od 15. aprila 1998 do 5. marca 2004; |
| --- | --- |

(n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis B.V., od 15. aprila 1998 do 5. marca 2004;

| (o) | Schindler Holding Ltd in Schindler Liften B.V., od 1. junija 1999 do 5. marca 2004; |
| --- | --- |

(o)

Schindler Holding Ltd in Schindler Liften B.V., od 1. junija 1999 do 5. marca 2004;

| (p) | ThyssenKrupp AG in ThyssenKrupp Liften B.V., od 15. aprila 1998 do 5. marca 2004 in |
| --- | --- |

(p)

ThyssenKrupp AG in ThyssenKrupp Liften B.V., od 15. aprila 1998 do 5. marca 2004 in

| (r) | Mitsubishi Elevator Europe B.V., od 11. januarja 2000 do 5. marca 2004. |
| --- | --- |

(r)

Mitsubishi Elevator Europe B.V., od 11. januarja 2000 do 5. marca 2004.

| 23. | Za kršitve, navedene v prejšnji uvodni izjavi, so bile naložene naslednje globe:

  v Belgiji:







  (a) | Kone Corporation in KONE Belgium S.A., skupno in solidarno: 0 EUR; |
| --- | --- | --- |

23.

Za kršitve, navedene v prejšnji uvodni izjavi, so bile naložene naslednje globe:

v Belgiji:

(a)

Kone Corporation in KONE Belgium S.A., skupno in solidarno: 0 EUR;

| (b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in N.V. OTIS S.A., skupno in solidarno: 47 713 050 EUR; |
| --- | --- |

(b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in N.V. OTIS S.A., skupno in solidarno: 47 713 050 EUR;

| (c) | Schindler Holding Ltd in Schindler S.A./N.V., skupno in solidarno: 69 300 000 EUR in |
| --- | --- |

(c)

Schindler Holding Ltd in Schindler S.A./N.V., skupno in solidarno: 69 300 000 EUR in

| (d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., skupno in solidarno: 68 607 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., skupno in solidarno: 68 607 000 EUR.

v Nemčiji:

| (e) | Kone Corporation in KONE GmbH, skupno in solidarno: 62 370 000 EUR; |
| --- | --- |

(e)

Kone Corporation in KONE GmbH, skupno in solidarno: 62 370 000 EUR;

| (f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis GmbH&Co. OHG, skupno in solidarno: 159 043 500 EUR; |
| --- | --- |

(f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis GmbH&Co. OHG, skupno in solidarno: 159 043 500 EUR;

| (g) | Schindler Holding Ltd in Schindler Deutschland Holding GmbH, skupno in solidarno: 21 458 250 EUR in |
| --- | --- |

(g)

Schindler Holding Ltd in Schindler Deutschland Holding GmbH, skupno in solidarno: 21 458 250 EUR in

| (h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH in ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, skupno in solidarno: 374 220 000 EUR. |
| --- | --- |

(h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH in ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, skupno in solidarno: 374 220 000 EUR.

v Luksemburgu:

| (i) | Kone Corporation in KONE Luxembourg S.à.r.l., skupno in solidarno: 0 EUR; |
| --- | --- |

(i)

Kone Corporation in KONE Luxembourg S.à.r.l., skupno in solidarno: 0 EUR;

| (j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V.Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. in General Technic S.à.r.l., skupno in solidarno: 18 176 400 EUR; |
| --- | --- |

(j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V.Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. in General Technic S.à.r.l., skupno in solidarno: 18 176 400 EUR;

| (k) | Schindler Holding Ltd in Schindler S.à.r.l., skupno in solidarno: 17 820 000 EUR in |
| --- | --- |

(k)

Schindler Holding Ltd in Schindler S.à.r.l., skupno in solidarno: 17 820 000 EUR in

| (l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., skupno in solidarno: 13 365 000 EUR. |
| --- | --- |

(l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG in ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., skupno in solidarno: 13 365 000 EUR.

na Nizozemskem:

| (m) | Kone Corporation Ltd in KONE B.V.Liften en Roltrappen, skupno in solidarno: 79 750 000 EUR; |
| --- | --- |

(m)

Kone Corporation Ltd in KONE B.V.Liften en Roltrappen, skupno in solidarno: 79 750 000 EUR;

| (n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis B.V., skupno in solidarno: 0 EUR; |
| --- | --- |

(n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company in Otis B.V., skupno in solidarno: 0 EUR;

| (o) | Schindler Holding Ltd in Schindler Liften B.V., skupno in solidarno: 35 169 750 EUR; |
| --- | --- |

(o)

Schindler Holding Ltd in Schindler Liften B.V., skupno in solidarno: 35 169 750 EUR;

| (p) | ThyssenKrupp AG in ThyssenKrupp Liften B.V., skupno in solidarno: 23 477 850 EUR in |
| --- | --- |

(p)

ThyssenKrupp AG in ThyssenKrupp Liften B.V., skupno in solidarno: 23 477 850 EUR in

| (r) | Mitsubishi Elevator Europe B.V.: 1 841 400 EUR. |
| --- | --- |

(r)

Mitsubishi Elevator Europe B.V.: 1 841 400 EUR.

| 24. | Zgoraj našteta podjetja morajo takoj prenehati s kršitvami, če tega še niso storila. Vzdržijo se ponavljanja kakršnih koli dejanj ali ravnanj, kot v tem primeru ugotovljene kršitve, in kakršnih koli dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek. |
| --- | --- |

24.

Zgoraj našteta podjetja morajo takoj prenehati s kršitvami, če tega še niso storila. Vzdržijo se ponavljanja kakršnih koli dejanj ali ravnanj, kot v tem primeru ugotovljene kršitve, in kakršnih koli dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek.

---

(1)  Glej združeni zadevi T-45/98 in T-47/98 ThyssenKrupp Stainless in ThyssenKrupp Acciai speciali Terni proti Komisiji („Dodatna dajatev na zlitine“) (2001) Recueil II-3757, in združeni zadevi C-65/02 P in C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless in ThyssenKrupp Acciai speciali Terni proti Komisiji, sodba z dne 14. julija 2005.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/25

---

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

(2008/C 75/11)

| 1. | Komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom, iztekli na dan, naveden v spodnji preglednici, kot je predvideno v členu 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1472/2006 z dne 5. oktobra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama (1). |
| --- | --- |

1.

Komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom, iztekli na dan, naveden v spodnji preglednici, kot je predvideno v členu 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1472/2006 z dne 5. oktobra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama (1).

2.   Postopek

Proizvajalci Skupnosti lahko vložijo pisno zahtevo za presojo. Zahteva mora vsebovati zadostne dokaze, za to, da bi iztek ukrepov verjetno privedel do nadaljevanja ali ponovitve dampinga in povzročitve škode.

Če se Komisija odloči za presojo zadevnih ukrepov, bodo uvozniki, izvozniki, zastopniki države izvoza in proizvajalci v Skupnosti dobili priložnost za razširitev in izpodbijanje zahteve za presojo ali za pripombe na zadeve v zahtevi za presojo.

3.   Roki

Proizvajalci v Skupnosti lahko, na podlagi zgoraj omenjenega, pošljejo pisno zahtevo za presojo Evropski Komisiji, Generalnemu direktoratu za trgovino (enota H-1) J-79 4/23, B-1049 Bruselj (2), ki mora tja prispeti kadar koli po datumu objave trenutnega obvestila, vendar ne kasneje kakor tri mesece pred datumom, omenjenim v spodnji preglednici.

| 4. | To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (3). |
| --- | --- |

4.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (3).

| Proizvod | Država (Države) porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklicevanje | Datum poteka veljavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obutev z zgornjim delom iz usnja | Ljudska republika Kitajska
  Vietnam | protidampinška dajatev | Uredba Sveta (ES) št. 1472/2006 (UL L 275, 6.10.2006, str. 1) | 7.10.2008 |

Proizvod

Država (Države) porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklicevanje

Datum poteka veljavnosti

Obutev z zgornjim delom iz usnja

Ljudska republika Kitajska

Vietnam

protidampinška dajatev

Uredba Sveta (ES) št. 1472/2006 (UL L 275, 6.10.2006, str. 1)

7.10.2008

---

(1)  UL L 275, 6.10.2006, str. 1.

(2)  Telefaks: (32-2) 295 65 05.

(3)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/s3

---

OBVESTILO

Dne 26. marca 2008 bo v Uradnem listu Evropske unije C 75 A izšel „Skupni katalog sort poljščin – drugi dodatek k 26. dopolnjeni izdaji“.

Naročniki Uradnega lista lahko brezplačno prejmete toliko kopij in jezikovnih različic tega uradnega lista, do kolikor izvodov ste kot naročnik upravičeni. Naprošamo vas, da natančno izpolnite spodnjo naročilnico in jo pošljete skupaj z vašo naročniško številko (koda, ki se nahaja na levi strani vsake nalepke in se začne z O/...). Brezplačni izvod tega uradnega lista je na voljo še eno leto po dnevu izdaje.

Če niste naročnik, lahko ta uradni list proti plačilu naročite pri eni od naših prodajnih služb (glej http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).

Ta uradni list – kot tudi vse druge serije Uradnega lista (L, C, CA, CE) – lahko brezplačno najdete na spletišču http://eur-lex.europa.eu.

Image

---