# Euroopan unionin C 81/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 81 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta1. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 81

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta1. huhtikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2008/C 081/01 | Erityiskertomus nro 1/2008 ohjelmakausiin 1994–1999 ja 2000–2006 liittyvien suurten investointihankkeiden käsittely- ja jälkiarviointimenettelyistä sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2008/C 081/01

Erityiskertomus nro 1/2008 ohjelmakausiin 1994–1999 ja 2000–2006 liittyvien suurten investointihankkeiden käsittely- ja jälkiarviointimenettelyistä sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 1.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 1/2008

ohjelmakausiin 1994–1999 ja 2000–2006 liittyvien suurten investointihankkeiden käsittely- ja jälkiarviointimenettelyistä sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2008/C 81/01)

SISÄLLYS

SANASTO

| I—VII | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VII

| 1—8 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—8

| 1—7 | Määritelmät ja hyväksymismenettely |
| --- | --- |

1—7

| 8 | Varojen määrä |
| --- | --- |

8

| 9—13 | TARKASTUKSEN JA KERTOMUKSEN SISÄLTÖ |
| --- | --- |

9—13

| 14—34 | VALMISTELEEKO KOMISSIO SUURHANKKEISIIN KOHDISTUVAN YHTEISÖN RAHOITUKSEN RIITTÄVÄN HYVIN? |
| --- | --- |

14—34

| 14—16 | Hankkeiden käsittelyn perusta ja tarkastuskriteerit |
| --- | --- |

14—16

| 17—20 | Hankkeiden tutkiminen: sovellettavat menetelmät ovat parantuneet mutta menettelyjä on tehostettava |
| --- | --- |

17—20

| 21—25 | Kustannus-hyötyanalyysejä sovellettiin epäyhtenäisesti |
| --- | --- |

21—25

| 26—34 | Yhteisön rahoitustuen määrittäminen: kriteereiden tulkinta ja soveltaminen vaihtelevat |
| --- | --- |

26—34

| 35—55 | HYÖDYTTÄVÄTKÖ SUURHANKKEIDEN JÄLKIARVIOINNIN TULOKSET MYÖHEMPÄÄ PÄÄTÖKSENTEKOA? |
| --- | --- |

35—55

| 35—39 | Arviointikehys ja tarkastuskriteerit |
| --- | --- |

35—39

| 40—41 | Suurhankkeista on joitakin laaja-alaisia arviointeja ja hyvin vähän yksittäisten hankkeiden arviointeja |
| --- | --- |

40—41

| 42—49 | Tietyt tekijät haittasivat suurhankkeiden jälkiarviointia |
| --- | --- |

42—49

| 43—46 | Tukihakemuksissa oli puutteita |
| --- | --- |

43—46

| 47—49 | Riittämätön seuranta |
| --- | --- |

47—49

| 50—55 | Kautta 2000–2006 koskevat arvioinnit saattavat vaarantua |
| --- | --- |

50—55

| 56—58 | KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT UUDET SÄÄNNÖKSET |
| --- | --- |

56—58

| 59—65 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

59—65

| 59—62 | Päätelmät |
| --- | --- |

59—62

| 63—65 | Suositukset |
| --- | --- |

63—65

Liite I Otokset I ja II jäsenvaltioittain – Luettelo tarkastetuista hankkeista

Liite II Tarkastetut suurhankkeet kaudelta 2000–2006 – Diskonttokorot ja aikajänne

Komission vastaukset

SANASTO






  EAKR (Euroopan aluekehitysrahasto)

| EAKR (Euroopan aluekehitysrahasto) | Rahoitusväline, jonka tarkoituksena on edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin jäsenvaltioissa korjaamalla keskeisintä alueellista epätasapainoa ja osallistumalla kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden rakenteelliseen mukauttamiseen. EAKR:n tukitoimenpiteet toteutetaan lähinnä suuren määrän hankkeita käsittävien toimenpideohjelmien avulla. |
| --- | --- |
| Herkkyysanalyysi | Tutkimus, jossa tarkastellaan tietyltä hankkeelta odotetun tuloksen vakautta perusmuuttujien muuttuessa. |
| Koheesiorahasto | Väline, jonka tarkoituksena on taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistäminen rahoittamalla laaja-alaisia ympäristö- ja liikennealan hankkeita jäsenvaltioissa, joiden BKTL on alle 90 prosenttia yhteisön alueen keskiarvosta. Koheesiorahaston tukitoimenpiteitä toteutettiin alun perin Espanjassa, Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa. Irlannilla ei ole ollut oikeutta koheesiorahaston tukeen 1. tammikuuta 2004 alkaen. Uudet jäsenvaltiot ovat saaneet koheesiorahaston tukea liittymisestään lähtien. |
| Kustannus-hyötyanalyysi | Menetelmä, jonka avulla tietyn tukitoimenpiteen kaikkia kustannuksia ja hyötyjä voidaan verrata; tavoitteena on määrittää, ovatko hyödyt kustannuksia suuremmat ja missä suhteessa. |
| Nettonykyarvo | Arvo, joka saadaan indeksoimalla niiden käteisvarojen nykyarvo, jotka kertyvät hankkeen koko elinkaaren aikana. Menetelmän avulla voidaan verrata eri hankkeita. |
| Nollavaikutus | Havaittu vaikutus, joka olisi toteutunut myös ilman julkista tukitoimenpidettä. |
| Ohjelmakausi | Monivuotinen kehys, jonka puitteissa rakennerahastojen menot suunnitellaan ja toteutetaan. |
| Rakennerahastot | Yhteisön rahastot, joista rahoitetaan toimia, joiden tavoitteena on kehityserojen pienentäminen Euroopan unionin eri alueiden välillä. EAKR on näiden toimien pääasiallinen rahoitusväline. |
| Riskianalyysi | Tutkimus, jossa määritetään todennäköisyys, jolla alun perin suoritetun analyysin yhteydessä laskettu tietyn hankkeen perusmuuttujien arvo toteutuu. |
| Sisäinen korkokanta | Korkokanta, josta alkaen investoinnista tulee kannattava.






  — | Rahoituksen sisäinen korkokanta: korkokanta, joka lasketaan yksinomaisesti hanketta suoraan koskevien rahoitusmäärien perusteella. |

Rahoitusväline, jonka tarkoituksena on edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin jäsenvaltioissa korjaamalla keskeisintä alueellista epätasapainoa ja osallistumalla kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden rakenteelliseen mukauttamiseen. EAKR:n tukitoimenpiteet toteutetaan lähinnä suuren määrän hankkeita käsittävien toimenpideohjelmien avulla.

Herkkyysanalyysi

Tutkimus, jossa tarkastellaan tietyltä hankkeelta odotetun tuloksen vakautta perusmuuttujien muuttuessa.

Koheesiorahasto

Väline, jonka tarkoituksena on taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistäminen rahoittamalla laaja-alaisia ympäristö- ja liikennealan hankkeita jäsenvaltioissa, joiden BKTL on alle 90 prosenttia yhteisön alueen keskiarvosta. Koheesiorahaston tukitoimenpiteitä toteutettiin alun perin Espanjassa, Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa. Irlannilla ei ole ollut oikeutta koheesiorahaston tukeen 1. tammikuuta 2004 alkaen. Uudet jäsenvaltiot ovat saaneet koheesiorahaston tukea liittymisestään lähtien.

Kustannus-hyötyanalyysi

Menetelmä, jonka avulla tietyn tukitoimenpiteen kaikkia kustannuksia ja hyötyjä voidaan verrata; tavoitteena on määrittää, ovatko hyödyt kustannuksia suuremmat ja missä suhteessa.

Nettonykyarvo

Arvo, joka saadaan indeksoimalla niiden käteisvarojen nykyarvo, jotka kertyvät hankkeen koko elinkaaren aikana. Menetelmän avulla voidaan verrata eri hankkeita.

Nollavaikutus

Havaittu vaikutus, joka olisi toteutunut myös ilman julkista tukitoimenpidettä.

Ohjelmakausi

Monivuotinen kehys, jonka puitteissa rakennerahastojen menot suunnitellaan ja toteutetaan.

Rakennerahastot

Yhteisön rahastot, joista rahoitetaan toimia, joiden tavoitteena on kehityserojen pienentäminen Euroopan unionin eri alueiden välillä. EAKR on näiden toimien pääasiallinen rahoitusväline.

Riskianalyysi

Tutkimus, jossa määritetään todennäköisyys, jolla alun perin suoritetun analyysin yhteydessä laskettu tietyn hankkeen perusmuuttujien arvo toteutuu.

Sisäinen korkokanta

Korkokanta, josta alkaen investoinnista tulee kannattava.

—

Rahoituksen sisäinen korkokanta: korkokanta, joka lasketaan yksinomaisesti hanketta suoraan koskevien rahoitusmäärien perusteella.

| — | Taloudellinen sisäinen korkokanta: korkokanta, jonka laskennassa otetaan huomioon myös taloudelliset ulkoisvaikutukset. |
| --- | --- |

—

Taloudellinen sisäinen korkokanta: korkokanta, jonka laskennassa otetaan huomioon myös taloudelliset ulkoisvaikutukset.

Tehokkuus

Mittaa käytettyjen resurssien ja saavutettujen tulosten välistä suhdetta.

Toimenpideohjelmat

Komission hyväksymät asiakirjat, jotka käsittävät monivuotisista toimenpiteistä koostuvan yhtenäisen painopistealakokonaisuuden; toimenpiteiden toteuttamisen tukena voidaan käyttää yhtä tai useampaa rakennerahastoa ja täydentävästi muita rahoitusvälineitä sekä Euroopan investointipankkia.

Vaikuttavuus

Mittaa saavutettujen tulosten ja asetettujen tavoitteiden välistä suhdetta.

Vaikutus

Tietyn tukitoimenpiteen sosioekonomiset seuraukset.

TIIVISTELMÄ

| I | Infrastruktuureihin ja investointeihin liittyvät ”suurhankkeet” on määritetty säännöksissä ensisijaisesti rahoituksen suuruuden perusteella. Hankkeiden taloudellinen merkitys ja mahdollinen vaikutus on huomattava, joten niiden hyväksymistä edeltää erityinen arviointimenettely. Samoista syistä on kerättävä tarkoituksenmukaisia tietoja, joiden avulla voidaan arvioida tosiasiallisia vaikutuksia tavoitteena olleisiin vaikutuksiin nähden (ks. kohdat 1–8). |
| --- | --- |

I

Infrastruktuureihin ja investointeihin liittyvät ”suurhankkeet” on määritetty säännöksissä ensisijaisesti rahoituksen suuruuden perusteella. Hankkeiden taloudellinen merkitys ja mahdollinen vaikutus on huomattava, joten niiden hyväksymistä edeltää erityinen arviointimenettely. Samoista syistä on kerättävä tarkoituksenmukaisia tietoja, joiden avulla voidaan arvioida tosiasiallisia vaikutuksia tavoitteena olleisiin vaikutuksiin nähden (ks. kohdat 1–8).

| II | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa perehdyttiin EAKR:n suurhankkeisiin ja myös koheesiorahaston suurhankkeisiin ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006. Kertomus on jaettu kahteen keskeiseen aihealueeseen: valmistelumenettelyyn, joka edeltää suurhankkeiden hyväksymistä komissiossa, sekä hankkeiden täytäntöönpanoa seuraavaan arviointimenettelyyn (ks. kohdat 9–13). |
| --- | --- |

II

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa perehdyttiin EAKR:n suurhankkeisiin ja myös koheesiorahaston suurhankkeisiin ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006. Kertomus on jaettu kahteen keskeiseen aihealueeseen: valmistelumenettelyyn, joka edeltää suurhankkeiden hyväksymistä komissiossa, sekä hankkeiden täytäntöönpanoa seuraavaan arviointimenettelyyn (ks. kohdat 9–13).

| III | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksen kohteena olleiden kahden ohjelmakauden osalta useita hankkeiden käsittelyyn liittyviä puutteita, jotka liittyivät esimerkiksi hankkeiden tutkintaa ja yhteisön osarahoituksen määrittämistä koskeviin menettelyihin. Hankkeiden vetäjien tukihakemusten yhteydessä esittämät kustannus-hyötyanalyysit ovat olleet laadultaan erittäin kirjavia, samoin kuin analyysin soveltaminen komissiossa. Nämä havainnot herättävät kysymyksen suurhankkeiden erityisen hyväksymisjärjestelmän todellisesta lisäarvosta (ks. kohdat 14–34). |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksen kohteena olleiden kahden ohjelmakauden osalta useita hankkeiden käsittelyyn liittyviä puutteita, jotka liittyivät esimerkiksi hankkeiden tutkintaa ja yhteisön osarahoituksen määrittämistä koskeviin menettelyihin. Hankkeiden vetäjien tukihakemusten yhteydessä esittämät kustannus-hyötyanalyysit ovat olleet laadultaan erittäin kirjavia, samoin kuin analyysin soveltaminen komissiossa. Nämä havainnot herättävät kysymyksen suurhankkeiden erityisen hyväksymisjärjestelmän todellisesta lisäarvosta (ks. kohdat 14–34).

| IV | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio soveltaa hankkeiden käsittelyyn tehokkaampia menettelyjä, jotka perustuvat komission itse kehittämiin välineisiin. Lisäksi komission olisi huolehdittava siitä, että kustannus-hyötyanalyysiä sovelletaan kurinalaisesti etenkin toimitettujen tietojen osalta ja jatkettava pyrkimyksiään niiden osatekijöiden huomioon ottamiseksi, joiden avulla yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa (ks. kohta 63). |
| --- | --- |

IV

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio soveltaa hankkeiden käsittelyyn tehokkaampia menettelyjä, jotka perustuvat komission itse kehittämiin välineisiin. Lisäksi komission olisi huolehdittava siitä, että kustannus-hyötyanalyysiä sovelletaan kurinalaisesti etenkin toimitettujen tietojen osalta ja jatkettava pyrkimyksiään niiden osatekijöiden huomioon ottamiseksi, joiden avulla yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa (ks. kohta 63).

| V | Kauden 1994–1999 suurhankkeiden jälkiarviointia (ainoa jälkiarviointi, jonka komissio oli voinut toteuttaa tarkastuksen toimittamisajankohtaan mennessä) haittasi voimakkaasti se, ettei käytettävissä ollut tarkoituksenmukaisia ja tarkkoja tietoja odotetuista vaikutuksista sen paremmin kuin seurannastakaan. Näin ollen arviointien avulla ei ole – erästä koheesiorahastosta osarahoitettuja hankkeita koskevaa tapausta lukuun ottamatta – saatu tietoja, jotka olisivat olleet tarpeen seuraavaa kautta koskevaa päätöksentekoa varten. Kautta 2000–2006 koskevien, vielä toteuttamatta olevien EAKR:n suurhankkeiden arviointi voidaan perustaa tiukempiin säännöksiin etenkin seurannan osalta. Niiden soveltaminen käytännössä on kuitenkin vasta alkutekijöissään (ks. kohdat 35–55). |
| --- | --- |

V

Kauden 1994–1999 suurhankkeiden jälkiarviointia (ainoa jälkiarviointi, jonka komissio oli voinut toteuttaa tarkastuksen toimittamisajankohtaan mennessä) haittasi voimakkaasti se, ettei käytettävissä ollut tarkoituksenmukaisia ja tarkkoja tietoja odotetuista vaikutuksista sen paremmin kuin seurannastakaan. Näin ollen arviointien avulla ei ole – erästä koheesiorahastosta osarahoitettuja hankkeita koskevaa tapausta lukuun ottamatta – saatu tietoja, jotka olisivat olleet tarpeen seuraavaa kautta koskevaa päätöksentekoa varten. Kautta 2000–2006 koskevien, vielä toteuttamatta olevien EAKR:n suurhankkeiden arviointi voidaan perustaa tiukempiin säännöksiin etenkin seurannan osalta. Niiden soveltaminen käytännössä on kuitenkin vasta alkutekijöissään (ks. kohdat 35–55).

| VI | Rakennerahastoja kaudella 2007–2013 koskevissa säännöksissä komissiolta ei edellytetä suurhankekohtaista jälkiarviointia. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa kuitenkin, että hallinnoinnista vastaavat kansalliset viranomaiset ja edunsaajat, jotka hyötyvät arviointien avulla saatavista tiedoista, vertaavat kunkin päättyneen suurhankkeen saavutuksia asetettuihin tavoitteisiin. Tätä silmällä pitäen komission on valvottava, että tukihakemukset sisältävät tarvittavat indikaattoreita ja lähtötilannetta koskevat tiedot ja että kyseisiin tietoihin kohdistetaan tarkkaa seurantaa. Arvioinnin perusteella saatavat tiedot on toimitettava komissiolle, jonka on analysoitava tietotarpeitaan, jotta se saa asianmukaisia ja luotettavia tietoja suurhankkeiden vaikutuksista (ks. kohta 64). |
| --- | --- |

VI

Rakennerahastoja kaudella 2007–2013 koskevissa säännöksissä komissiolta ei edellytetä suurhankekohtaista jälkiarviointia. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa kuitenkin, että hallinnoinnista vastaavat kansalliset viranomaiset ja edunsaajat, jotka hyötyvät arviointien avulla saatavista tiedoista, vertaavat kunkin päättyneen suurhankkeen saavutuksia asetettuihin tavoitteisiin. Tätä silmällä pitäen komission on valvottava, että tukihakemukset sisältävät tarvittavat indikaattoreita ja lähtötilannetta koskevat tiedot ja että kyseisiin tietoihin kohdistetaan tarkkaa seurantaa. Arvioinnin perusteella saatavat tiedot on toimitettava komissiolle, jonka on analysoitava tietotarpeitaan, jotta se saa asianmukaisia ja luotettavia tietoja suurhankkeiden vaikutuksista (ks. kohta 64).

| VII | Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan suurhankkeiden hyväksymiseen sovellettavan erityisjärjestelmän tarkoitusta pidemmällä aikavälillä (ks. kohta 65). |
| --- | --- |

VII

Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan suurhankkeiden hyväksymiseen sovellettavan erityisjärjestelmän tarkoitusta pidemmällä aikavälillä (ks. kohta 65).

JOHDANTO

Määritelmät ja hyväksymismenettely

| 1. | ”Suurhankkeet” on määritelty ensisijaisesti Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevassa yhteisön lainsäädännössä (1); määritelmän perustana on hankkeisiin suunnattavan rahoituksen määrä. |
| --- | --- |

1.

”Suurhankkeet” on määritelty ensisijaisesti Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevassa yhteisön lainsäädännössä (1); määritelmän perustana on hankkeisiin suunnattavan rahoituksen määrä.

| 2. | Ohjelmakaudella 1994–1999 suurhankkeiksi määritettiin hankkeet ”joissa yhteisön tukea määriteltäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ylittävät pääsääntöisesti 25 miljoonaa ecua, kun kyse on sijoituksista infrastruktuuriin, ja 15 miljoonaa ecua, kun kyse on tuottavista sijoituksista” (2). |
| --- | --- |

2.

Ohjelmakaudella 1994–1999 suurhankkeiksi määritettiin hankkeet ”joissa yhteisön tukea määriteltäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ylittävät pääsääntöisesti 25 miljoonaa ecua, kun kyse on sijoituksista infrastruktuuriin, ja 15 miljoonaa ecua, kun kyse on tuottavista sijoituksista” (2).

| 3. | Ohjelmakaudella 2000–2006 suurhankkeiden määritelmä kattaa hankkeet ”joiden rahastojen rahoitusosuutta määritettäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa” (3). Hankkeiden on myös oltava taloudellisesti yhtenäisiä kokonaisuuksia, joilla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet. Kuten edeltävällä ohjelmakaudella, kyseeseen voivat tulla sekä infrastruktuureihin kohdistuvat että tuottavat investoinnit (4). |
| --- | --- |

3.

Ohjelmakaudella 2000–2006 suurhankkeiden määritelmä kattaa hankkeet ”joiden rahastojen rahoitusosuutta määritettäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa” (3). Hankkeiden on myös oltava taloudellisesti yhtenäisiä kokonaisuuksia, joilla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet. Kuten edeltävällä ohjelmakaudella, kyseeseen voivat tulla sekä infrastruktuureihin kohdistuvat että tuottavat investoinnit (4).

| 4. | Koheesiorahastoa koskevassa lainsäädännössä ei sitä vastoin ole määritelty suurhankkeita kummankaan kyseessä olevan ohjelmakauden osalta (5). Samankaltaisia liikenne- ja ympäristöinfrastruktuureihin liittyviä hankkeita voidaan rahoittaa koheesiomaissa joko koheesiorahastosta tai EAKR:sta, joten tarkastuksessa käsiteltiin myös tiettyjä, kokonaiskustannusten perusteella valittuja koheesiorahaston hankkeita, ja niihin sovellettiin samoja kriteereitä kuin EAKR:n suurhankkeisiin. |
| --- | --- |

4.

Koheesiorahastoa koskevassa lainsäädännössä ei sitä vastoin ole määritelty suurhankkeita kummankaan kyseessä olevan ohjelmakauden osalta (5). Samankaltaisia liikenne- ja ympäristöinfrastruktuureihin liittyviä hankkeita voidaan rahoittaa koheesiomaissa joko koheesiorahastosta tai EAKR:sta, joten tarkastuksessa käsiteltiin myös tiettyjä, kokonaiskustannusten perusteella valittuja koheesiorahaston hankkeita, ja niihin sovellettiin samoja kriteereitä kuin EAKR:n suurhankkeisiin.

| 5. | Hyväksymismenettelyn osalta voidaan todeta, että ohjelmakautta 1994–1999 koskevia EAKR:n suurhankkeita voitiin esittää yksittäin tai tietyn toimenpideohjelman puitteissa. Komissiolle joka tapauksessa ilmoitettiin suurhankkeista, ja sille piti toimittaa lisätietoja (6), mutta virallista hyväksymispäätöstä ei edellytetty. |
| --- | --- |

5.

Hyväksymismenettelyn osalta voidaan todeta, että ohjelmakautta 1994–1999 koskevia EAKR:n suurhankkeita voitiin esittää yksittäin tai tietyn toimenpideohjelman puitteissa. Komissiolle joka tapauksessa ilmoitettiin suurhankkeista, ja sille piti toimittaa lisätietoja (6), mutta virallista hyväksymispäätöstä ei edellytetty.

| 6. | Ohjelmakaudella 2000–2006 EAKR:n suurhankkeet on aina rahoitettu osana laajempaa tukitoimenpidettä (7). Lainsäädännössä kuitenkin edellytetään, että komissio hyväksyy hankkeet yksittäin, toisin kuin muut hankkeet, joiden hyväksymisestä vastaavat pelkästään jäsenvaltioiden viranomaiset (8). |
| --- | --- |

6.

Ohjelmakaudella 2000–2006 EAKR:n suurhankkeet on aina rahoitettu osana laajempaa tukitoimenpidettä (7). Lainsäädännössä kuitenkin edellytetään, että komissio hyväksyy hankkeet yksittäin, toisin kuin muut hankkeet, joiden hyväksymisestä vastaavat pelkästään jäsenvaltioiden viranomaiset (8).

| 7. | Koheesiorahastosta voitiin rahoittaa kummallakin ohjelmakaudella ainoastaan yksittäisiä hankkeita, joten kunkin kohdalla tehtiin erillinen päätös. |
| --- | --- |

7.

Koheesiorahastosta voitiin rahoittaa kummallakin ohjelmakaudella ainoastaan yksittäisiä hankkeita, joten kunkin kohdalla tehtiin erillinen päätös.

Taulukko 1

Suurhankkeiden määritelmä

| RAHASTO | Kausi 1994–1999 | Kausi 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| EAKR:n suurhankkeet

  (infrastruktuurihankkeet ja tuottaviin investointeihin liittyvät hankkeet) | Kokonaiskustannukset yli






  — | 25 miljoonaa ecua infrastruktuurien kohdalla |

RAHASTO

Kausi 1994–1999

Kausi 2000–2006

EAKR:n suurhankkeet

(infrastruktuurihankkeet ja tuottaviin investointeihin liittyvät hankkeet)

Kokonaiskustannukset yli

—

25 miljoonaa ecua infrastruktuurien kohdalla

| — | 15 miljoonaa ecua tuottavien investointien kohdalla |
| --- | --- |

—

15 miljoonaa ecua tuottavien investointien kohdalla

Kokonaiskustannukset:

yli 50 miljoonaa euroa kaikentyyppisten hankkeiden kohdalla

Lisäksi:

Toimien yhtenäisyys taloudelliselta ja tekniseltä kannalta sekä selkeästi määritetyt tavoitteet

Yksittäinen tai laajempaan tukitoimenpiteeseen sisältyvä hanke

Hanke sisältyy aina laajempaan tukitoimenpiteeseen

Koheesiorahaston suurhankkeet

(liikenne- ja ympäristöalan infrastruktuurihankkeet)

Ei määritelty lainsäädännössä

Tarkastettavien kokonaiskustannusten määrä yli 25 miljoonaa ecua

Ei määritelty lainsäädännössä

Tarkastettavien kokonaiskustannusten määrä yli 50 miljoonaa euroa

Yksittäiset hankkeet

Yksittäiset hankkeet

Varojen määrä

| 8. | Taulukosta 2 käy ilmi kyseessä olevilla kahdella ohjelmakaudella EAKR:n tai koheesiorahaston tukea saaneiden suurhankkeiden kokonaiskustannusten määrä. |
| --- | --- |

8.

Taulukosta 2 käy ilmi kyseessä olevilla kahdella ohjelmakaudella EAKR:n tai koheesiorahaston tukea saaneiden suurhankkeiden kokonaiskustannusten määrä.

Taulukko 2

Yhteisön tukea saaneiden suurhankkeiden kokonaiskustannukset

| | Kausi 1994–1999 | Kausi 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| Miljardia ecua | Hankkeiden lukumäärä | Miljardia euroa | Hankkeiden lukumäärä |
| EAKR:n suurhankkeet | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Koheesiorahaston suurhankkeet | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Yhteensä | 48 | 823 | 71 | 437 |

Kausi 1994–1999

Kausi 2000–2006

Miljardia ecua

Hankkeiden lukumäärä

Miljardia euroa

Hankkeiden lukumäärä

EAKR:n suurhankkeet

36

676

48

279

Koheesiorahaston suurhankkeet

12

147

23

154

Yhteensä

48

823

71

437

TARKASTUKSEN JA KERTOMUKSEN SISÄLTÖ

| 9. | Tietyn rahallisen arvon ylittävät hankkeet voivat jo sinällään vaikuttaa merkittävissä määrin alueelliseen kehitykseen, joten suuria investointihankkeita tutkitaan ennalta tavanomaista tarkemmin ja niiden osalta on ainakin ohjelmakaudesta 2000–2006 alkaen tehty erillinen hyväksymispäätös. Samasta syystä on jälkikäteen arvioitava, millaisia tosiasiallisia vaikutuksia resurssien avulla on saavutettu, jotta jälkiarvioinnin tuloksia voidaan hyödyntää myöhemmän ohjelmatyön yhteydessä hankkeita suunniteltaessa ja valittaessa. |
| --- | --- |

9.

Tietyn rahallisen arvon ylittävät hankkeet voivat jo sinällään vaikuttaa merkittävissä määrin alueelliseen kehitykseen, joten suuria investointihankkeita tutkitaan ennalta tavanomaista tarkemmin ja niiden osalta on ainakin ohjelmakaudesta 2000–2006 alkaen tehty erillinen hyväksymispäätös. Samasta syystä on jälkikäteen arvioitava, millaisia tosiasiallisia vaikutuksia resurssien avulla on saavutettu, jotta jälkiarvioinnin tuloksia voidaan hyödyntää myöhemmän ohjelmatyön yhteydessä hankkeita suunniteltaessa ja valittaessa.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin haki vastausta seuraaviin kahteen kysymykseen:






  — | Valmisteleeko komissio suurhankkeiden rahoituksen riittävän hyvin? |
| --- | --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin haki vastausta seuraaviin kahteen kysymykseen:

—

Valmisteleeko komissio suurhankkeiden rahoituksen riittävän hyvin?

| — | Saadaanko suurhankkeiden jälkiarvioinneissa tuloksia, joita voidaan hyödyntää tulevien päätösten yhteydessä? |
| --- | --- |

—

Saadaanko suurhankkeiden jälkiarvioinneissa tuloksia, joita voidaan hyödyntää tulevien päätösten yhteydessä?

| 11. | Asiakirjatarkastukset ja jäsenvaltioissa toimitetut tarkastukset kohdistuivat 20 päätettyyn ohjelmakauden 1994–1999 suurhankkeeseen ja 30:een ohjelmakauden 2000–2006 suurhankkeeseen. Lisäksi ohjelmakaudelta 2000–2006 poimittiin 36 suurhankkeen otos, jota tutkittiin asiakirjojen perusteella komissiossa (ks. Liite I). |
| --- | --- |

11.

Asiakirjatarkastukset ja jäsenvaltioissa toimitetut tarkastukset kohdistuivat 20 päätettyyn ohjelmakauden 1994–1999 suurhankkeeseen ja 30:een ohjelmakauden 2000–2006 suurhankkeeseen. Lisäksi ohjelmakaudelta 2000–2006 poimittiin 36 suurhankkeen otos, jota tutkittiin asiakirjojen perusteella komissiossa (ks. Liite I).

| 12. | Suurhankkeiden käsittelyn tarkastus kohdistui komission ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006 käyttöön ottamiin menettelyihin. Järjestelmiin vaiheittain tehdyt parannukset on tuotu kertomuksessa esille. Tätä tarkastuksen osuutta koskevat suositukset saattavat vaikuttaa täytäntöönpanoon ohjelmakaudella 2007–2013, jonka aikana suurhankkeen käsitettä sovelletaan kaikkien rakennerahastojen yhteydessä (9). |
| --- | --- |

12.

Suurhankkeiden käsittelyn tarkastus kohdistui komission ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006 käyttöön ottamiin menettelyihin. Järjestelmiin vaiheittain tehdyt parannukset on tuotu kertomuksessa esille. Tätä tarkastuksen osuutta koskevat suositukset saattavat vaikuttaa täytäntöönpanoon ohjelmakaudella 2007–2013, jonka aikana suurhankkeen käsitettä sovelletaan kaikkien rakennerahastojen yhteydessä (9).

| 13. | Jälkiarviointeja voitiin ottaa huomioon ainoastaan ohjelmakauden 1994–1999 hankkeiden osalta, sillä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen toimittamisajankohtana ohjelmakauden 2000–2006 hankkeiden toteuttaminen oli vielä kesken, joten niiden jälkiarviointi oli suorittamatta (10). Kertomuksessa kuitenkin tutkitaan myös, onko ohjelmakauden 2000–2006 kohdalla odotettavissa parannuksia. Tarkastuksen perusteella esitettävät huomautukset voivat vaikuttaa vielä toteuttamatta oleviin ohjelmakautta 2000–2006 koskeviin arviointeihin, mutta varsinkin vasta alkanutta ohjelmakautta 2007–2013 koskeviin arviointeihin. |
| --- | --- |

13.

Jälkiarviointeja voitiin ottaa huomioon ainoastaan ohjelmakauden 1994–1999 hankkeiden osalta, sillä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen toimittamisajankohtana ohjelmakauden 2000–2006 hankkeiden toteuttaminen oli vielä kesken, joten niiden jälkiarviointi oli suorittamatta (10). Kertomuksessa kuitenkin tutkitaan myös, onko ohjelmakauden 2000–2006 kohdalla odotettavissa parannuksia. Tarkastuksen perusteella esitettävät huomautukset voivat vaikuttaa vielä toteuttamatta oleviin ohjelmakautta 2000–2006 koskeviin arviointeihin, mutta varsinkin vasta alkanutta ohjelmakautta 2007–2013 koskeviin arviointeihin.

VALMISTELEEKO KOMISSIO SUURHANKKEISIIN KOHDISTUVAN YHTEISÖN RAHOITUKSEN RIITTÄVÄN HYVIN?

Hankkeiden käsittelyn perusta ja tarkastuskriteerit

| 14. | Jäsenvaltioiden vastuulla on hakea yhteisön osarahoitusta suurhankkeille. Jäsenvaltiot esittävät hankkeet omien käsittelymenettelyidensä ja sääntöjensä mukaisesti, ottaen huomioon EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmiin liittyvät ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

14.

Jäsenvaltioiden vastuulla on hakea yhteisön osarahoitusta suurhankkeille. Jäsenvaltiot esittävät hankkeet omien käsittelymenettelyidensä ja sääntöjensä mukaisesti, ottaen huomioon EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmiin liittyvät ensisijaiset tavoitteet.

| 15. | Komission ei oleteta vertailevan eri jäsenvaltioiden hankkeita, sillä kullekin jäsenvaltiolle tarkoitettu rahoitusosuus on määritetty ennalta ohjelmakautta valmisteltaessa. Komission on sen sijaan tutkittava rahoitettavien hankkeiden laatu eli selvitettävä, edistävätkö valitut hankkeet todennäköisesti alueellista kehitystä, onko yhteisön osarahoitus välttämätöntä niiden toteuttamiseksi ja saavutetaanko sen avulla todellista lisäarvoa. |
| --- | --- |

15.

Komission ei oleteta vertailevan eri jäsenvaltioiden hankkeita, sillä kullekin jäsenvaltiolle tarkoitettu rahoitusosuus on määritetty ennalta ohjelmakautta valmisteltaessa. Komission on sen sijaan tutkittava rahoitettavien hankkeiden laatu eli selvitettävä, edistävätkö valitut hankkeet todennäköisesti alueellista kehitystä, onko yhteisön osarahoitus välttämätöntä niiden toteuttamiseksi ja saavutetaanko sen avulla todellista lisäarvoa.

| 16. | Tilintarkastustuomioistuin tutki käsittelyvaihetta komissiossa pitäen seuraavia osa-alueita välttämättöminä, jotta kyseinen vaihe johtaa tarkoituksenmukaisten hankkeiden hyväksymiseen:






  a) | tukihakemusten käsittelyyn sovellettavat yleiset puitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että hanke on valmisteltu asianmukaisesti ja että se sisältää osatekijät, joiden avulla voidaan arvioida, onko tukea syytä myöntää; |
| --- | --- | --- |

16.

Tilintarkastustuomioistuin tutki käsittelyvaihetta komissiossa pitäen seuraavia osa-alueita välttämättöminä, jotta kyseinen vaihe johtaa tarkoituksenmukaisten hankkeiden hyväksymiseen:

a)

tukihakemusten käsittelyyn sovellettavat yleiset puitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että hanke on valmisteltu asianmukaisesti ja että se sisältää osatekijät, joiden avulla voidaan arvioida, onko tukea syytä myöntää;

| b) | päätöksentekoprosessi, joka perustuu testattuihin menetelmiin, jotka ymmärretään ja joita sovelletaan yhdenmukaisella tavalla jäsenvaltioissa ja komissiossa; |
| --- | --- |

b)

päätöksentekoprosessi, joka perustuu testattuihin menetelmiin, jotka ymmärretään ja joita sovelletaan yhdenmukaisella tavalla jäsenvaltioissa ja komissiossa;

| c) | yhteisön taloudellisen tuen määrittäminen sellaisten sääntöjen perusteella, joiden avulla kyetään varmistamaan julkisen tukitoimenpiteen mahdollisimman tehokas toteutuminen. |
| --- | --- |

c)

yhteisön taloudellisen tuen määrittäminen sellaisten sääntöjen perusteella, joiden avulla kyetään varmistamaan julkisen tukitoimenpiteen mahdollisimman tehokas toteutuminen.

Hankkeiden tutkiminen: sovellettavat menetelmät ovat parantuneet mutta menettelyjä on tehostettava

| 17. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että komission laatimat hallinnointivälineet ovat kehittyneet ajan myötä. EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmakauden 2000–2006 suurhankkeisiin liittyvät tukihakemuslomakkeet poikkeavat toisistaan, mutta ovat kattavampia ja tarkoituksenmukaisempia kuin edeltävällä ohjelmakaudella käytetyt lomakkeet. Vastaavasti komission jäsenvaltioiden käyttöön asettamia kustannus-hyötyanalyysiä koskevia ohjeita (11) on parannettu sekä teoreettisen viitekehyksen esittämisen että käytäntöön sovellettavuuden kannalta (12). |
| --- | --- |

17.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että komission laatimat hallinnointivälineet ovat kehittyneet ajan myötä. EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmakauden 2000–2006 suurhankkeisiin liittyvät tukihakemuslomakkeet poikkeavat toisistaan, mutta ovat kattavampia ja tarkoituksenmukaisempia kuin edeltävällä ohjelmakaudella käytetyt lomakkeet. Vastaavasti komission jäsenvaltioiden käyttöön asettamia kustannus-hyötyanalyysiä koskevia ohjeita (11) on parannettu sekä teoreettisen viitekehyksen esittämisen että käytäntöön sovellettavuuden kannalta (12).

| 18. | Hakemusten tutkiminen oli kuitenkin laadultaan vaihtelevaa:






  — | Käsittely on useiden hallinnointiyksiköiden vastuulla (komission maantieteelliset yksiköt vastaavat hankkeista yleisesti ja arviointiyksikkö vastaa kustannus-hyötyanalyyseistä), ja pitkään yksiköillä ei ollut yhteistä lähestymistapaa, joka olisi perustunut esimerkiksi tarkistuslistaan. Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa varten oli olemassa yleisesti sovellettavia oppaita ja menettelytapakäsikirjoja, mutta nimenomaan suurhankkeisiin sovellettavia arviointiyhteenvetoja koskevia taulukoita (appraisal summary tables) ja tarkistuslistoja laadittiin vasta vuonna 2003. |
| --- | --- | --- |

18.

Hakemusten tutkiminen oli kuitenkin laadultaan vaihtelevaa:

—

Käsittely on useiden hallinnointiyksiköiden vastuulla (komission maantieteelliset yksiköt vastaavat hankkeista yleisesti ja arviointiyksikkö vastaa kustannus-hyötyanalyyseistä), ja pitkään yksiköillä ei ollut yhteistä lähestymistapaa, joka olisi perustunut esimerkiksi tarkistuslistaan. Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa varten oli olemassa yleisesti sovellettavia oppaita ja menettelytapakäsikirjoja, mutta nimenomaan suurhankkeisiin sovellettavia arviointiyhteenvetoja koskevia taulukoita (appraisal summary tables) ja tarkistuslistoja laadittiin vasta vuonna 2003.

| — | Osastojen välisissä konsultoinneissa ilmenee joskus eriäviä näkökantoja, jotka koskevat lähinnä tuen tarkoituksenmukaisuutta ja määrää. Hallinnoinnista vastaavat maantieteelliset yksiköt eivät aina ota eriäviä näkökantoja huomioon, eivätkä perustele valintojaan erikseen asiakirjoissa. Joissakin tapauksissa muiden kuin hallinnoinnista vastaavien yksiköiden esittämät lisätietopyynnöt saattavat niin ikään jäädä ottamatta huomioon (ks. laatikko 1). |
| --- | --- |

—

Osastojen välisissä konsultoinneissa ilmenee joskus eriäviä näkökantoja, jotka koskevat lähinnä tuen tarkoituksenmukaisuutta ja määrää. Hallinnoinnista vastaavat maantieteelliset yksiköt eivät aina ota eriäviä näkökantoja huomioon, eivätkä perustele valintojaan erikseen asiakirjoissa. Joissakin tapauksissa muiden kuin hallinnoinnista vastaavien yksiköiden esittämät lisätietopyynnöt saattavat niin ikään jäädä ottamatta huomioon (ks. laatikko 1).

| — | Koheesiomaissa ei ole selkeää sääntöä siitä, rahoitetaanko liikenne- tai ympäristöalan suurhanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta; selkeä sääntö on olemassa ainoastaan siitä, että koheesiorahastosta on rahoitettava ensisijaisesti Euroopan laajuisia liikenneverkkoja. Hankerahoituksen yläraja on koheesiorahaston kohdalla korkeampi, joten samankaltaisiin hankkeisiin on sovellettu erisuuruisia rahoitusosuuksia. Lisäksi se, rahoitetaanko hanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta, vaikuttaa siihen, millaisia säännöksiä sovelletaan seurantaan ja jälkiarviointiin (ks. laatikko 2). |
| --- | --- |

—

Koheesiomaissa ei ole selkeää sääntöä siitä, rahoitetaanko liikenne- tai ympäristöalan suurhanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta; selkeä sääntö on olemassa ainoastaan siitä, että koheesiorahastosta on rahoitettava ensisijaisesti Euroopan laajuisia liikenneverkkoja. Hankerahoituksen yläraja on koheesiorahaston kohdalla korkeampi, joten samankaltaisiin hankkeisiin on sovellettu erisuuruisia rahoitusosuuksia. Lisäksi se, rahoitetaanko hanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta, vaikuttaa siihen, millaisia säännöksiä sovelletaan seurantaan ja jälkiarviointiin (ks. laatikko 2).

Laatikko 1Tuottavien hankkeiden kohdalla eräs komission yksikkö korosti investointien erittäin suurta tuottavuutta, jonka seurauksena tuen maksamiselle ei ollut perusteita. Toinen komission yksikkö ehdotti erään liikennealan infrastruktuurihankkeen kohdalla, että haettua yhteisön 60 prosentin rahoitusosuutta alennettaisiin, sillä hanke toteutettiin kyseisen jäsenvaltion vauraimmalla alueella ja viranomaiset sovelsivat köyhemmillä alueilla alhaisempia rahoitusosuuksia. Rahoitusosuuden alentamista esitettiin myös erään toisen hankkeen kohdalla, jossa investoinnin tuotto oli erittäin huomattava. Rahoitusosuuksia ei lopulta alennettu. Metron rakentamista koskeneen hankkeen tapauksessa energian ja liikenteen pääosasto kieltäytyi pitämästä hanketta liikennealan infrastruktuurihankkeena, joten hanke siirrettiin koheesiorahaston ympäristöhankkeisiin huolimatta ympäristöasioiden pääosaston esittämästä varauksesta, jonka mukaan ainoastaan 1–3 prosenttia hankkeen eduista liittyi ympäristöön.

Laatikko 2Kreikassa hankkeille haetaan komission kanssa käytyjen keskustelujen perusteella rahoitusta EAKR:sta tai koheesiorahastosta sen mukaan, mikä on hankkeiden valmistelu- ja suunnitteluaste ja minkä verran varoja on käytettävissä. Menettely johti verrattain epäloogiseen tilanteeseen, jossa suuren liikennealan hankkeen jatkovaihe rahoitettiin yhden hankkeen osalta koheesiorahastosta, jolloin rahoitusosuus oli 66,3 prosenttia, ja toisen hankkeen osalta EAKR:sta osana toimenpideohjelmaa, jolloin rahoitusosuus oli 50 prosenttia.

| 19. | Käsittelyyn liittyi huomattavia viiveitä. Hyväksymisen pitäisi tapahtua komissiossa kahden kuukauden kuluessa (13) tukihakemusten vastaanottamisesta, mutta määräaikaa ei yleensä noudateta. Paikan päällä tarkastettujen EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeiden kohdalla hyväksymiseen oli kulunut keskimäärin 187 päivää: nopeimmillaan 46 ja hitaimmillaan 1 001 päivää. Viiveiden syynä ovat lisätietopyynnöt, joita komissio joutuu esittämään useimmista suurhankkeista. Pyynnöt liittyvät lähinnä ympäristövaikutuksia koskevien tutkimusten – jotka ovat useissa tapauksissa pakollisia – puutteelliseen laatuun tai puuttumiseen, sekä hankkeiden rahoitus- ja talouskysymyksiä koskevien analyysien tiettyihin näkökohtiin (14). Lisäksi jäsenvaltiot vastaavat pyyntöihin yleensä erittäin pitkällä viiveellä. Hankehallinnoinnin pitkäaikaiset puutteet voivat osittain selittää mainittuja viiveitä (ks. kohta 17). |
| --- | --- |

19.

Käsittelyyn liittyi huomattavia viiveitä. Hyväksymisen pitäisi tapahtua komissiossa kahden kuukauden kuluessa (13) tukihakemusten vastaanottamisesta, mutta määräaikaa ei yleensä noudateta. Paikan päällä tarkastettujen EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeiden kohdalla hyväksymiseen oli kulunut keskimäärin 187 päivää: nopeimmillaan 46 ja hitaimmillaan 1 001 päivää. Viiveiden syynä ovat lisätietopyynnöt, joita komissio joutuu esittämään useimmista suurhankkeista. Pyynnöt liittyvät lähinnä ympäristövaikutuksia koskevien tutkimusten – jotka ovat useissa tapauksissa pakollisia – puutteelliseen laatuun tai puuttumiseen, sekä hankkeiden rahoitus- ja talouskysymyksiä koskevien analyysien tiettyihin näkökohtiin (14). Lisäksi jäsenvaltiot vastaavat pyyntöihin yleensä erittäin pitkällä viiveellä. Hankehallinnoinnin pitkäaikaiset puutteet voivat osittain selittää mainittuja viiveitä (ks. kohta 17).

| 20. | Komissio on ollut liian joustava tiettyjä hankkeita hyväksyessään:






  — | Hyväksytyksi tuli hankkeita, jotka eivät olleet riittävän hyvin valmisteltuja, mitä kuvastaa hankebudjettien ja toteuttamisaikataulujen ylittyminen. Komissio hyväksyi hankkeet silloinkin, kun se oli tietoinen mainitusta ongelmasta. |
| --- | --- | --- |

20.

Komissio on ollut liian joustava tiettyjä hankkeita hyväksyessään:

—

Hyväksytyksi tuli hankkeita, jotka eivät olleet riittävän hyvin valmisteltuja, mitä kuvastaa hankebudjettien ja toteuttamisaikataulujen ylittyminen. Komissio hyväksyi hankkeet silloinkin, kun se oli tietoinen mainitusta ongelmasta.

| — | Tietyt hankkeet oli sitä vastoin jo saatettu lähes päätökseen, kun ne esitettiin komissiolle. Tuottavien hankkeiden tukihakemukset saatetaan toimittaa komissiolle vasta lähellä hankkeiden fyysistä valmistumista, mutta ennen hankkeita koskevien tilinpäätösten laatimista. Tällöin hankkeeseen ei voida enää tehdä muutoksia, joten komissio pystyy ainoastaan joko hyväksymään tai hylkäämään sen. |
| --- | --- |

—

Tietyt hankkeet oli sitä vastoin jo saatettu lähes päätökseen, kun ne esitettiin komissiolle. Tuottavien hankkeiden tukihakemukset saatetaan toimittaa komissiolle vasta lähellä hankkeiden fyysistä valmistumista, mutta ennen hankkeita koskevien tilinpäätösten laatimista. Tällöin hankkeeseen ei voida enää tehdä muutoksia, joten komissio pystyy ainoastaan joko hyväksymään tai hylkäämään sen.

| — | Julkisen tukitoimenpiteen toteuttamisperusteiden soveltaminen on tuottavien investointien kohdalla tarkastettu vain harvoissa tapauksissa eivätkä markkinahäiriöiden ehkäisemiseen ja nollavaikutusten osarahoittamisen estämiseen tähtäävät kriteerit ole olleet keskeisessä asemassa rahoituspäätösten yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Julkisen tukitoimenpiteen toteuttamisperusteiden soveltaminen on tuottavien investointien kohdalla tarkastettu vain harvoissa tapauksissa eivätkä markkinahäiriöiden ehkäisemiseen ja nollavaikutusten osarahoittamisen estämiseen tähtäävät kriteerit ole olleet keskeisessä asemassa rahoituspäätösten yhteydessä.

| — | Jotkin suurhankkeet eivät täytä kriteeriä, jonka mukaan suurhanke on taloudellisesti yhtenäisten toimien kokonaisuus, jolla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet (ks. kohta 3). Suurhankkeina hyväksyttyjä EAKR:n hankkeita on käytännössä muodostettu yhdistämällä useita yksittäisiä hankkeita. Tämä on olennaista, sillä esitettäessä suurhanketta koskeva rahoituspyyntö voidaan itse asiassa hyötyä ”n+2”-säännön soveltamisen jatkumisesta hankkeen käsittelyn ajan, mikä voi kestää huomattavan pitkään (15). |
| --- | --- |

—

Jotkin suurhankkeet eivät täytä kriteeriä, jonka mukaan suurhanke on taloudellisesti yhtenäisten toimien kokonaisuus, jolla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet (ks. kohta 3). Suurhankkeina hyväksyttyjä EAKR:n hankkeita on käytännössä muodostettu yhdistämällä useita yksittäisiä hankkeita. Tämä on olennaista, sillä esitettäessä suurhanketta koskeva rahoituspyyntö voidaan itse asiassa hyötyä ”n+2”-säännön soveltamisen jatkumisesta hankkeen käsittelyn ajan, mikä voi kestää huomattavan pitkään (15).

Kustannus-hyötyanalyysejä sovellettiin epäyhtenäisesti

| 21. | Kustannus-hyötyanalyysi, jota edellytetään lainsäädännössä tukihakemusten tueksi, on komission pääasiallinen väline sen päättäessä yhteisön rahoituksen myöntämisestä tai epäämisestä. Analyysin tyydyttävä hyödyntäminen on olennaista esitettyjen hankkeiden laadun arvioinnin kannalta. Analyysissä verrataan keskenään käyttöön asetettavia resursseja ja esitetyistä toimista keskipitkällä aikavälillä saatavaa sosioekonomista hyötyä (16). Komissio voi pyytää tarkistamaan tai kehittämään analyysiä tai laatia itse hanketta koskevan arvioinnin, pyytäen tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden lausuntoa tai Euroopan investointipankin apua. |
| --- | --- |

21.

Kustannus-hyötyanalyysi, jota edellytetään lainsäädännössä tukihakemusten tueksi, on komission pääasiallinen väline sen päättäessä yhteisön rahoituksen myöntämisestä tai epäämisestä. Analyysin tyydyttävä hyödyntäminen on olennaista esitettyjen hankkeiden laadun arvioinnin kannalta. Analyysissä verrataan keskenään käyttöön asetettavia resursseja ja esitetyistä toimista keskipitkällä aikavälillä saatavaa sosioekonomista hyötyä (16). Komissio voi pyytää tarkistamaan tai kehittämään analyysiä tai laatia itse hanketta koskevan arvioinnin, pyytäen tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden lausuntoa tai Euroopan investointipankin apua.

| 22. | Komissio on julkaissut suurhankkeita koskeviin kustannus-hyötyanalyyseihin sovellettavat ohjeet (ks. kohta 17), mutta siitä huolimatta hankkeiden vetäjien esittämissä rahoitus- ja talousanalyyseissä oli havaittavissa suuria laadullisia eroavaisuuksia. |
| --- | --- |

22.

Komissio on julkaissut suurhankkeita koskeviin kustannus-hyötyanalyyseihin sovellettavat ohjeet (ks. kohta 17), mutta siitä huolimatta hankkeiden vetäjien esittämissä rahoitus- ja talousanalyyseissä oli havaittavissa suuria laadullisia eroavaisuuksia.

| 23. | Komissiolla ei ole tältä osin yksiselitteistä lähestymistapaa. Joissakin tapauksissa se suvaitsee suuren määrän puutteita ja antaa hyväksynnän hankkeille vaatimatta lisäselvityksiä. Joissakin tapauksissa se taas lykkää hyväksymistä, kunnes saa tarvitsemansa rahoitusanalyysiin liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

23.

Komissiolla ei ole tältä osin yksiselitteistä lähestymistapaa. Joissakin tapauksissa se suvaitsee suuren määrän puutteita ja antaa hyväksynnän hankkeille vaatimatta lisäselvityksiä. Joissakin tapauksissa se taas lykkää hyväksymistä, kunnes saa tarvitsemansa rahoitusanalyysiin liittyvät tiedot.

| 24. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kyettiin yksilöimään seuraavat hankkeiden arviointia heikentävät puutteet tai epäyhtenäisyydet:






  — | tiedot eivät riitä suoritetun analyysin perusteellisuuden arviointiin: joidenkin hankkeiden kohdalla rahoitus- ja talousanalyyseissä esitetään pelkästään investoinnin sekä kustannusten ja tuottojen määrät erittelemättöminä; joidenkin hankkeiden kohdalla esitetään puolestaan ainoastaan analyysien tulokset |
| --- | --- | --- |

24.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kyettiin yksilöimään seuraavat hankkeiden arviointia heikentävät puutteet tai epäyhtenäisyydet:

—

tiedot eivät riitä suoritetun analyysin perusteellisuuden arviointiin: joidenkin hankkeiden kohdalla rahoitus- ja talousanalyyseissä esitetään pelkästään investoinnin sekä kustannusten ja tuottojen määrät erittelemättöminä; joidenkin hankkeiden kohdalla esitetään puolestaan ainoastaan analyysien tulokset

| — | osatekijöitä puuttuu: talousanalyysiä tai kustannus-hyötyanalyysiä ei ole kaikissa tapauksissa suoritettu; riskianalyysin ja herkkyysanalyysin sisältö on usein puutteellinen; määriä ja aikajänteitä ei ole yksilöity (ks. Liite II); välittömät ympäristövaikutukset on pelkästään kuvailtu tai mainittu, mutta niitä ei ole arvioitu rahallisesti tai ne on arvioitu vain osittain; tiettyjen, laajempien hankkeiden osana toteutettavien liikennealan infrastruktuureja koskevien suurhankkeiden kohdalla ei anneta yleiskuvausta koko hankkeesta, vaikka se on välttämätön arvioitaessa osuutta, jolle on haettu osarahoitusta (ks. laatikko 3); suurten teollisuushankkeiden kohdalla tulos- ja vaikutusindikaattoreiden määrällinen ilmaiseminen on harvinaista työllisyysalaa lukuun ottamatta (välitön ja välillinen työpaikkojen luominen, työllisyyden ylläpito) |
| --- | --- |

—

osatekijöitä puuttuu: talousanalyysiä tai kustannus-hyötyanalyysiä ei ole kaikissa tapauksissa suoritettu; riskianalyysin ja herkkyysanalyysin sisältö on usein puutteellinen; määriä ja aikajänteitä ei ole yksilöity (ks. Liite II); välittömät ympäristövaikutukset on pelkästään kuvailtu tai mainittu, mutta niitä ei ole arvioitu rahallisesti tai ne on arvioitu vain osittain; tiettyjen, laajempien hankkeiden osana toteutettavien liikennealan infrastruktuureja koskevien suurhankkeiden kohdalla ei anneta yleiskuvausta koko hankkeesta, vaikka se on välttämätön arvioitaessa osuutta, jolle on haettu osarahoitusta (ks. laatikko 3); suurten teollisuushankkeiden kohdalla tulos- ja vaikutusindikaattoreiden määrällinen ilmaiseminen on harvinaista työllisyysalaa lukuun ottamatta (välitön ja välillinen työpaikkojen luominen, työllisyyden ylläpito)

| — | käytännöt ovat ristiriitaisia tai virheellisiä: sekä julkisiin infrastruktuurihankkeisiin että tuottaviin investointeihin sovelletaan jopa saman jäsenvaltion sisällä erilaisia taloudellisiin tunnuslukuihin ja sosioekonomisiin lukuihin perustuvia diskonttokorkoja (ks. Liite II); kaikissa tapauksissa ei ole selvää, onko tuki otettu huomioon tuottavuuslaskelmassa; rahoituksen sisäisen korkokannan ja rahoituksellisen nettonykyarvon laskennassa on otettu huomioon poistoja, mikä on yleisesti hyväksyttyjen rahoitusanalyysiin sovellettavien periaatteiden vastaista; tarkastettujen tuottavien investointien kohdalla esitetyt rahoituksen sisäinen korkokanta ja taloudelliset sisäiset korkokannat sekä rahoitukselliset ja taloudelliset nettonykyarvot olivat suhteellisen suuressa osassa tapauksista identtisiä. |
| --- | --- |

—

käytännöt ovat ristiriitaisia tai virheellisiä: sekä julkisiin infrastruktuurihankkeisiin että tuottaviin investointeihin sovelletaan jopa saman jäsenvaltion sisällä erilaisia taloudellisiin tunnuslukuihin ja sosioekonomisiin lukuihin perustuvia diskonttokorkoja (ks. Liite II); kaikissa tapauksissa ei ole selvää, onko tuki otettu huomioon tuottavuuslaskelmassa; rahoituksen sisäisen korkokannan ja rahoituksellisen nettonykyarvon laskennassa on otettu huomioon poistoja, mikä on yleisesti hyväksyttyjen rahoitusanalyysiin sovellettavien periaatteiden vastaista; tarkastettujen tuottavien investointien kohdalla esitetyt rahoituksen sisäinen korkokanta ja taloudelliset sisäiset korkokannat sekä rahoitukselliset ja taloudelliset nettonykyarvot olivat suhteellisen suuressa osassa tapauksista identtisiä.

Laatikko 3Eräs jäsenvaltio esitti suurhanketta koskevan tukipyynnön, joka koski sen sekä erään toisen jäsenvaltion välisen rajan halki kulkevan tunnelin rakentamista. Koko tunnelihanketta koskeva yleiskatsaus olisi ollut hyödyllinen tukipyynnön esittäneen jäsenvaltion osuuden arvioimiseksi. Sama koskee rajojen läpi kulkevia moottoriteitä. Kansallisten moottoriteiden tai rautateiden kohdalla ilmenee säännöllisesti, että toteutetaan vain osuuskohtainen talousanalyysi (jokainen osuus muodostaa suurhankkeen) eikä lainkaan kaikki osuudet kattavaa yleistä talousanalyysiä.

Tarkastuksessa pantiin merkille, että tuottavien suurhankkeiden analyysit ovat yleensä laadultaan muita heikompia.

| 25. | Puutteet, jotka koskivat tiettyjä tukihakemusten yhteydessä esitettyjen analyysien osatekijöitä, osoittavat, että komissio ei ole aina tutkinut kustannus-hyötyanalyyseja tehokkaasti hankkeiden käsittelyvaiheessa. Tässä tilanteessa hankkeiden lopullinen hylkääminen on erittäin harvinaista niin infrastruktuureja koskevien kuin tuottavienkin investointien kohdalla; yhtä harvoin komission suorittaman käsittelyn perusteella pyydetään määrittelemään hankkeita uudelleen. |
| --- | --- |

25.

Puutteet, jotka koskivat tiettyjä tukihakemusten yhteydessä esitettyjen analyysien osatekijöitä, osoittavat, että komissio ei ole aina tutkinut kustannus-hyötyanalyyseja tehokkaasti hankkeiden käsittelyvaiheessa. Tässä tilanteessa hankkeiden lopullinen hylkääminen on erittäin harvinaista niin infrastruktuureja koskevien kuin tuottavienkin investointien kohdalla; yhtä harvoin komission suorittaman käsittelyn perusteella pyydetään määrittelemään hankkeita uudelleen.

Yhteisön rahoitustuen määrittäminen: kriteereiden tulkinta ja soveltaminen vaihtelevat

| 26. | Komissio suorittaman käsittelyn tavoitteena on myös ”vahvistaa tai muuttaa yhteisön tukiosuutta” (17). Tällainen tuen tehokkaaseen kohdentamiseen tähtäävä väline otettiin käyttöön, jotta hankkeisiin suunnattavat resurssit riittävät niiden toteuttamiseen, eikä edunsaajalle kuitenkaan koidu aiheetonta hyötyä. Tämä on erityisen tärkeää tapauksissa, joissa edunsaajat ovat yksityisiä yrityksiä, sillä yhteisön rahoitus voi muuttaa markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

26.

Komissio suorittaman käsittelyn tavoitteena on myös ”vahvistaa tai muuttaa yhteisön tukiosuutta” (17). Tällainen tuen tehokkaaseen kohdentamiseen tähtäävä väline otettiin käyttöön, jotta hankkeisiin suunnattavat resurssit riittävät niiden toteuttamiseen, eikä edunsaajalle kuitenkaan koidu aiheetonta hyötyä. Tämä on erityisen tärkeää tapauksissa, joissa edunsaajat ovat yksityisiä yrityksiä, sillä yhteisön rahoitus voi muuttaa markkinaolosuhteita.

| 27. | Yhteisön tuelle on asetettu lainsäädännössä tietyt ylärajat. Huomattavaa nettomääräistä tuottoa aiheuttavien infrastruktuuri-investointien sekä yritysinvestointien kohdalla tuen enimmäismäärä on alhaisempi (18). Lisäksi on noudatettava valtiontukia koskevia yhteisön sääntöjä sekä ylärajoja. |
| --- | --- |

27.

Yhteisön tuelle on asetettu lainsäädännössä tietyt ylärajat. Huomattavaa nettomääräistä tuottoa aiheuttavien infrastruktuuri-investointien sekä yritysinvestointien kohdalla tuen enimmäismäärä on alhaisempi (18). Lisäksi on noudatettava valtiontukia koskevia yhteisön sääntöjä sekä ylärajoja.

| 28. | Ainoa tarkka määrite, jota komissio soveltaa – edellä mainittujen ylärajojen puitteissa – yhteisön rahoitusta määrittäessään, on rahoitusvajeen (financing gap) aste, jota sovelletaan ainoastaan tuottaviin infrastruktuurihankkeisiin. Rahoitusvajeen avulla lasketaan se osuus hankkeen alkuperäisinvestoinnin nykyarvosta, jota vuotuisten nettotuottojen nykyarvo ei kata (19) (jäännösarvo mukaan lukien). Tämän laskelman avulla määritetään julkisen tuen enimmäismäärä. Puhtaanapitoa ja kiinteiden jätteiden käsittelyä koskevien suurhankkeiden kohdalla komissio otti vuonna 2003 käyttöön muunnetun laskentamenetelmän (20), jonka tavoitteena on investoinnin tuottojen ottaminen huomioon siten, että ei rangaista edunsaajia, jotka noudattavat tarkasti saastuttaja maksaa -periaatetta (21). |
| --- | --- |

28.

Ainoa tarkka määrite, jota komissio soveltaa – edellä mainittujen ylärajojen puitteissa – yhteisön rahoitusta määrittäessään, on rahoitusvajeen (financing gap) aste, jota sovelletaan ainoastaan tuottaviin infrastruktuurihankkeisiin. Rahoitusvajeen avulla lasketaan se osuus hankkeen alkuperäisinvestoinnin nykyarvosta, jota vuotuisten nettotuottojen nykyarvo ei kata (19) (jäännösarvo mukaan lukien). Tämän laskelman avulla määritetään julkisen tuen enimmäismäärä. Puhtaanapitoa ja kiinteiden jätteiden käsittelyä koskevien suurhankkeiden kohdalla komissio otti vuonna 2003 käyttöön muunnetun laskentamenetelmän (20), jonka tavoitteena on investoinnin tuottojen ottaminen huomioon siten, että ei rangaista edunsaajia, jotka noudattavat tarkasti saastuttaja maksaa -periaatetta (21).

| 29. | Joidenkin tilintarkastustuomioistuimen tutkimien tapausten yhteydessä rahoitusvajetta koskevan periaatteen soveltaminen on johtanut siihen, että yhteisön rahoitusosuus on määritetty liian suureksi tai on herännyt epäilys periaatteen soveltamisen asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

29.

Joidenkin tilintarkastustuomioistuimen tutkimien tapausten yhteydessä rahoitusvajetta koskevan periaatteen soveltaminen on johtanut siihen, että yhteisön rahoitusosuus on määritetty liian suureksi tai on herännyt epäilys periaatteen soveltamisen asianmukaisuudesta.

| 30. | Rahoitusvajeen laskemiseen perustuvan menetelmän lisäksi ei ole olemassa suuntaviivoja, joissa määritettäisiin, mitä muita osatekijöitä on otettava huomioon yhteisön rahoitusosuutta mukautettaessa; tämä selittää myös tietyt näkemyserot, jotka tulivat esiin yksiköiden välisessä konsultointimenettelyssä (ks. kohta 18). Ennalta laadittujen kriteereiden puuttuessa yhteisön tuen mukauttaminen tapahtuu sattumanvaraisesti eikä sen asianmukaisuutta ole mahdollista tarkistaa. |
| --- | --- |

30.

Rahoitusvajeen laskemiseen perustuvan menetelmän lisäksi ei ole olemassa suuntaviivoja, joissa määritettäisiin, mitä muita osatekijöitä on otettava huomioon yhteisön rahoitusosuutta mukautettaessa; tämä selittää myös tietyt näkemyserot, jotka tulivat esiin yksiköiden välisessä konsultointimenettelyssä (ks. kohta 18). Ennalta laadittujen kriteereiden puuttuessa yhteisön tuen mukauttaminen tapahtuu sattumanvaraisesti eikä sen asianmukaisuutta ole mahdollista tarkistaa.

| 31. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että julkisia infrastruktuureja koskevien ei-tuottavien investointien yhteydessä tuen määrää ei vähennetty sosioekonomisten näkökohtien perusteella (”taustatekijät”, kuten tietyn alueen teollistumisaste tai suhteellinen vauraus). Huomiotta jäivät myös tietyt muut kriteerit, esimerkiksi tuen täydentävyys yhteisön muihin toimiin nähden. Komissio ei ole myöskään asettanut kyseenalaiseksi hankkeen vetäjän esittämää rahoitusrakennetta. |
| --- | --- |

31.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että julkisia infrastruktuureja koskevien ei-tuottavien investointien yhteydessä tuen määrää ei vähennetty sosioekonomisten näkökohtien perusteella (”taustatekijät”, kuten tietyn alueen teollistumisaste tai suhteellinen vauraus). Huomiotta jäivät myös tietyt muut kriteerit, esimerkiksi tuen täydentävyys yhteisön muihin toimiin nähden. Komissio ei ole myöskään asettanut kyseenalaiseksi hankkeen vetäjän esittämää rahoitusrakennetta.

| 32. | Tuottaviin investointeihin liittyvien hankkeiden tarkastelu osoitti, että tuen määrittäminen on suhteellisen automaattista:






  — | Useimmissa tapauksissa tukea yksinkertaisesti myönnettiin pyydetty määrä. |
| --- | --- | --- |

32.

Tuottaviin investointeihin liittyvien hankkeiden tarkastelu osoitti, että tuen määrittäminen on suhteellisen automaattista:

—

Useimmissa tapauksissa tukea yksinkertaisesti myönnettiin pyydetty määrä.

| — | Rahoituksellista kustannus-hyötyanalyysiä (joka koostuu lähinnä rahoituksen sisäisestä korkokannasta ja rahoituksellisesta nettonykyarvosta sekä riski- ja herkkyysanalyysistä) ei otettu huomioon tuen määrää mukautettaessa. Erittäin tuottaville hankkeille, joihin liittyvä rahoituksen sisäinen korkokanta oli merkittävä, myönnettiin huomattavaa osarahoitusta, vaikka muut komission yksiköt kuin hankkeiden käsittelystä vastaava maantieteellinen yksikkö olivat joidenkin hankkeiden kohdalla painottaneet tuen nollavaikutusta. Tarkastus osoitti, että tietyissä tapauksissa todellakin ilmeni nollavaikutusta täytäntöönpanon jälkeen (ks. laatikko 4). |
| --- | --- |

—

Rahoituksellista kustannus-hyötyanalyysiä (joka koostuu lähinnä rahoituksen sisäisestä korkokannasta ja rahoituksellisesta nettonykyarvosta sekä riski- ja herkkyysanalyysistä) ei otettu huomioon tuen määrää mukautettaessa. Erittäin tuottaville hankkeille, joihin liittyvä rahoituksen sisäinen korkokanta oli merkittävä, myönnettiin huomattavaa osarahoitusta, vaikka muut komission yksiköt kuin hankkeiden käsittelystä vastaava maantieteellinen yksikkö olivat joidenkin hankkeiden kohdalla painottaneet tuen nollavaikutusta. Tarkastus osoitti, että tietyissä tapauksissa todellakin ilmeni nollavaikutusta täytäntöönpanon jälkeen (ks. laatikko 4).

| — | Säännöksiin perustuvien ylärajojen ja valtiontukia koskevissa säännöissä vahvistettujen enimmäismäärien yhteydessä ei ole yleensä otettu tuen määrää vahvistettaessa huomioon sosioekonomisia käsitteitä (esimerkiksi lisäarvo, työpaikkojen luominen tai työllisyyden ylläpito ja vipuvaikutukset). Hyvä käytäntö on kuitenkin havaittu Espanjassa toteutettujen tuottavien investointien kohdalla, joiden yhteydessä kansalliset tahot sovelsivat haettavan tuen määrittämiseen myös muita kuin rahoitukseen perustuvia kriteereitä: osarahoituksen määrä laskettiin työllisyyden, alueen luonnonvarojen käytön, lisäarvon (erityisesti tuottavuuden kasvun kannalta arvioituna), teknologian innovatiivisuuden sekä dynaamisuuden edistämiseen liittyvien mahdollisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

—

Säännöksiin perustuvien ylärajojen ja valtiontukia koskevissa säännöissä vahvistettujen enimmäismäärien yhteydessä ei ole yleensä otettu tuen määrää vahvistettaessa huomioon sosioekonomisia käsitteitä (esimerkiksi lisäarvo, työpaikkojen luominen tai työllisyyden ylläpito ja vipuvaikutukset). Hyvä käytäntö on kuitenkin havaittu Espanjassa toteutettujen tuottavien investointien kohdalla, joiden yhteydessä kansalliset tahot sovelsivat haettavan tuen määrittämiseen myös muita kuin rahoitukseen perustuvia kriteereitä: osarahoituksen määrä laskettiin työllisyyden, alueen luonnonvarojen käytön, lisäarvon (erityisesti tuottavuuden kasvun kannalta arvioituna), teknologian innovatiivisuuden sekä dynaamisuuden edistämiseen liittyvien mahdollisuuksien perusteella.

| — | Komission yksiköt eivät tutkineet lainojen käyttöä sellaisen tuen sijasta, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Takaisin maksettavien tukien mahdollisuutta olisi kuitenkin tarkasteltava etenkin sellaisten tuottavien investointien kohdalla, joihin liittyy korkea rahoituksen sisäinen korkokanta, tai sellaisiin yrityksiin liittyen, joilla on hyvät taloudelliset tunnusluvut. Yleisemmin voidaan todeta, että yrityksen rahoitustilanteen tai markkinaolosuhteiden kaltaisia näkökohtia ei ole otettu huomioon tukea määritettäessä. |
| --- | --- |

—

Komission yksiköt eivät tutkineet lainojen käyttöä sellaisen tuen sijasta, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Takaisin maksettavien tukien mahdollisuutta olisi kuitenkin tarkasteltava etenkin sellaisten tuottavien investointien kohdalla, joihin liittyy korkea rahoituksen sisäinen korkokanta, tai sellaisiin yrityksiin liittyen, joilla on hyvät taloudelliset tunnusluvut. Yleisemmin voidaan todeta, että yrityksen rahoitustilanteen tai markkinaolosuhteiden kaltaisia näkökohtia ei ole otettu huomioon tukea määritettäessä.

Laatikko 4Eräässä tapauksessa oli kyseessä huomattavaa voittoa tuottava yritys, ja hanke olisi menestynyt ilman yhteisön tukea. Tilanne on sama erään toisen teollisuusalan tuotantohankkeen kohdalla; yrityksellä ei ollut käytännössä lainkaan kilpailijoita Euroopan markkinoilla. Vaikutukset, jotka aiheutuvat hankkeen sijoittamisesta tietylle alueelle, voivat kuitenkin tietyissä tapauksissa olla perusteena tuen maksamiselle hankkeille, joilla on suotuisa sisäinen korkokanta. Eräs toinen, tuolloin huomattavan maailmanmarkkinaosuuden eri tuotteiden kohdalla omannut yritys toteutti suurhankkeen, johon liittynyt osarahoitettu investointi toteutettiin etenkin yhteisön tukien ansiosta tavoite 1 -alueella sijaitsevassa yrityksen toimipaikassa; tämä loi todellista kilpailua eri alueiden välille.

| 33. | Komissio tiedostaa mainitut puutteet. Vuoden 2004 lopussa se toteutti rationalisointiin tähtäävän toimenpiteen, jonka tavoitteena oli yhteisön tuen määrien mukauttaminen tiettyjen kriteereiden mukaisesti. Toimenpiteen seurauksena asetettiin viitteellisiä tuen määriä, joiden yhteydessä otettiin huomioon tavanomaisesti odotettavissa oleva alakohtainen tuottavuus, joka laskettiin rahoituksen sisäisten korkokantojen perusteella 200 infrastruktuurihanketta ja tuottavaa suurhanketta käsittäneen otoksen joukosta. Väline on hyödyllinen, joskin vielä erittäin rajallinen. Se otettiin joka tapauksessa käyttöön liian myöhään asiakirjojen käsittelyn kannalta. |
| --- | --- |

33.

Komissio tiedostaa mainitut puutteet. Vuoden 2004 lopussa se toteutti rationalisointiin tähtäävän toimenpiteen, jonka tavoitteena oli yhteisön tuen määrien mukauttaminen tiettyjen kriteereiden mukaisesti. Toimenpiteen seurauksena asetettiin viitteellisiä tuen määriä, joiden yhteydessä otettiin huomioon tavanomaisesti odotettavissa oleva alakohtainen tuottavuus, joka laskettiin rahoituksen sisäisten korkokantojen perusteella 200 infrastruktuurihanketta ja tuottavaa suurhanketta käsittäneen otoksen joukosta. Väline on hyödyllinen, joskin vielä erittäin rajallinen. Se otettiin joka tapauksessa käyttöön liian myöhään asiakirjojen käsittelyn kannalta.

| 34. | Vuonna 2006 julkaistuissa uusissa suuntaviivoissa (22) esitetään muiden kuin puhtaasti rahoituksellisten osatekijöiden sisällyttämistä rahoitusvajeen laskentaan; esimerkkeinä voidaan mainita julkisen ja yksityisen tahon välinen yhteistyökumppanuus sekä oikeudenmukaisuus (kyseessä olevan alueen suhteellinen vauraus). Suuntaviivoissa käsitellään myös tukien ja lainojen yhdistämistapaa, joka on riippuvainen tavanomaisesti odotettavissa olevasta alakohtaisesta tuottavuudesta. ”Taustatekijöiden” käsittely on vielä osittaista, mutta parannusten suunta on tässä kertomuksessa esitetyn mukainen tuen määrän eriyttämiseen sovellettavien laajempien ja objektiivisempien puitteiden osalta. On siis tärkeää, että suuntaviivoja sovelletaan yhdenmukaisesti ja avoimesti uutta kautta koskevien rahoituspäätösten yhteydessä. |
| --- | --- |

34.

Vuonna 2006 julkaistuissa uusissa suuntaviivoissa (22) esitetään muiden kuin puhtaasti rahoituksellisten osatekijöiden sisällyttämistä rahoitusvajeen laskentaan; esimerkkeinä voidaan mainita julkisen ja yksityisen tahon välinen yhteistyökumppanuus sekä oikeudenmukaisuus (kyseessä olevan alueen suhteellinen vauraus). Suuntaviivoissa käsitellään myös tukien ja lainojen yhdistämistapaa, joka on riippuvainen tavanomaisesti odotettavissa olevasta alakohtaisesta tuottavuudesta. ”Taustatekijöiden” käsittely on vielä osittaista, mutta parannusten suunta on tässä kertomuksessa esitetyn mukainen tuen määrän eriyttämiseen sovellettavien laajempien ja objektiivisempien puitteiden osalta. On siis tärkeää, että suuntaviivoja sovelletaan yhdenmukaisesti ja avoimesti uutta kautta koskevien rahoituspäätösten yhteydessä.

HYÖDYTTÄVÄTKÖ SUURHANKKEIDEN JÄLKIARVIOINNIN TULOKSET MYÖHEMPÄÄ PÄÄTÖKSENTEKOA?

Arviointikehys ja tarkastuskriteerit

| 35. | Hankkeen toteuttamisen jälkeen suoritettavan arvioinnin tavoitteena on yleisesti ottaen selvittää resurssien käyttö sekä toteutettujen toimien vaikuttavuus ja tehokkuus. Arviointi kiinnostaa erityisesti poliittisia vastuuhenkilöitä, hallinnoinnista vastaavia viranomaisia sekä edunsaajia. Arvioinnin avulla on voitava päätellä, ovatko täydentävät tai korjaavat toimet tarpeen tulevaisuudessa. Arvioinnin yhteydessä kootaan tiedot hankkeen vaikutuksista ja tuloksia hyödynnetään asetettaessa myöhempien hankkeiden määrälliset tavoitteet. |
| --- | --- |

35.

Hankkeen toteuttamisen jälkeen suoritettavan arvioinnin tavoitteena on yleisesti ottaen selvittää resurssien käyttö sekä toteutettujen toimien vaikuttavuus ja tehokkuus. Arviointi kiinnostaa erityisesti poliittisia vastuuhenkilöitä, hallinnoinnista vastaavia viranomaisia sekä edunsaajia. Arvioinnin avulla on voitava päätellä, ovatko täydentävät tai korjaavat toimet tarpeen tulevaisuudessa. Arvioinnin yhteydessä kootaan tiedot hankkeen vaikutuksista ja tuloksia hyödynnetään asetettaessa myöhempien hankkeiden määrälliset tavoitteet.

| 36. | Rakennerahastoja koskevien säännösten mukaan yhteisön tukitoimenpiteisiin on kohdistettava mainitunlainen jälkiarviointi, josta vastaa komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (23). Toimenpideohjelman ulkopuolella esitettyä EAKR:n suurhanketta pidetään tukitoimenpiteenä, joten periaatteessa siihen kohdistetaan jälkiarviointi. Tukitoimenpiteisiin sisällytettyjen suurhankkeiden kohdalla ei sen sijaan ole olemassa selkeää säännöksiin perustuvaa vaatimusta jälkiarvioinnista (24). |
| --- | --- |

36.

Rakennerahastoja koskevien säännösten mukaan yhteisön tukitoimenpiteisiin on kohdistettava mainitunlainen jälkiarviointi, josta vastaa komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (23). Toimenpideohjelman ulkopuolella esitettyä EAKR:n suurhanketta pidetään tukitoimenpiteenä, joten periaatteessa siihen kohdistetaan jälkiarviointi. Tukitoimenpiteisiin sisällytettyjen suurhankkeiden kohdalla ei sen sijaan ole olemassa selkeää säännöksiin perustuvaa vaatimusta jälkiarvioinnista (24).

| 37. | Koheesiorahaston tapauksessa sen sijaan on nimenomaisesti säädetty hankekohtaisesta jälkiarvioinnista (25). |
| --- | --- |

37.

Koheesiorahaston tapauksessa sen sijaan on nimenomaisesti säädetty hankekohtaisesta jälkiarvioinnista (25).

| 38. | Jälkiarvioinneissa käytettävien perustietojen keräämisestä vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot seurantajärjestelmän avulla. Kaudella 1994–1999 ainoastaan koheesiorahaston hankkeet olivat seurannan ja vuotuisten täytäntöönpanokertomusten kohteena; rakennerahastojen kohdalla seuranta sen sijaan tapahtui selkeästi ylemmällä tasolla (toimenpiteet, painopistealat, toimenpideohjelmat ja yhteisön tukikehykset (26)). |
| --- | --- |

38.

Jälkiarvioinneissa käytettävien perustietojen keräämisestä vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot seurantajärjestelmän avulla. Kaudella 1994–1999 ainoastaan koheesiorahaston hankkeet olivat seurannan ja vuotuisten täytäntöönpanokertomusten kohteena; rakennerahastojen kohdalla seuranta sen sijaan tapahtui selkeästi ylemmällä tasolla (toimenpiteet, painopistealat, toimenpideohjelmat ja yhteisön tukikehykset (26)).

| 39. | Tilintarkastustuomioistuin tutki arviointivaihetta seuraavin periaattein:






  a) | Suurhankkeiden arvioinnista on oltava hyötyä tulevien hankkeiden täytäntöönpanon suuntaamisen kannalta. Arvioinnit kiinnostavat ensisijaisesti kansallisia viranomaisia ja edunsaajia. Nämä saavat arviointien perusteella tietoja, joiden avulla voidaan lisätä tukitoimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta kentällä. |
| --- | --- | --- |

39.

Tilintarkastustuomioistuin tutki arviointivaihetta seuraavin periaattein:

a)

Suurhankkeiden arvioinnista on oltava hyötyä tulevien hankkeiden täytäntöönpanon suuntaamisen kannalta. Arvioinnit kiinnostavat ensisijaisesti kansallisia viranomaisia ja edunsaajia. Nämä saavat arviointien perusteella tietoja, joiden avulla voidaan lisätä tukitoimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta kentällä.

| b) | Välineet, joiden avulla on määrä seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja verrata niiden tuloksia, on määritettävä heti alussa. |
| --- | --- |

b)

Välineet, joiden avulla on määrä seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja verrata niiden tuloksia, on määritettävä heti alussa.

| c) | On kerättävä tietoja, jotka mahdollistavat valittujen välineiden käytön. |
| --- | --- |

c)

On kerättävä tietoja, jotka mahdollistavat valittujen välineiden käytön.

Suurhankkeista on joitakin laaja-alaisia arviointeja ja hyvin vähän yksittäisten hankkeiden arviointeja

| 40. | Jäsenvaltiot suorittavat vain harvoin suurhankkeiden jälkiarviointeja (27). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 20 päättyneestä hankkeesta ainoastaan yhteen oli kohdistettu jälkiarviointi (ks. laatikko 5). Suurhankkeiden kattamiin aloihin – esimerkiksi satama- tai autoalaan – liittyviä tutkimuksia voivat luonnollisesti suorittaa edunsaajat, hallintoviranomaiset tai ulkopuoliset elimet (yliopistot tai tutkimuslaitokset). Tutkimukset eivät kuitenkaan kohdistu suoraan hankkeisiin eivätkä ole luonteeltaan jälkitarkastuksia. Lisäksi niitä ei aina toimiteta yhteisön varojen hallinnoinnista vastaaville yksiköille.

  Laatikko 5Tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneista hankkeista ainoastaan yhteen oli kohdistettu erillinen jälkiarviointi. Makrotaloudellista vaikutusta arviointiin kuitenkin muiden kuin tukihakemuksen tueksi esitetyssä ennakkoarvioinnissa alun perin mainittujen osatekijöiden perusteella. Kyseistä vaikutusta ei näin ollen voitu verrata ennakoituun vaikutukseen. Tavoitteena olleen taloudellisen kannattavuuden toteutumista ei myöskään arvioitu. |
| --- | --- |

40.

Jäsenvaltiot suorittavat vain harvoin suurhankkeiden jälkiarviointeja (27). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 20 päättyneestä hankkeesta ainoastaan yhteen oli kohdistettu jälkiarviointi (ks. laatikko 5). Suurhankkeiden kattamiin aloihin – esimerkiksi satama- tai autoalaan – liittyviä tutkimuksia voivat luonnollisesti suorittaa edunsaajat, hallintoviranomaiset tai ulkopuoliset elimet (yliopistot tai tutkimuslaitokset). Tutkimukset eivät kuitenkaan kohdistu suoraan hankkeisiin eivätkä ole luonteeltaan jälkitarkastuksia. Lisäksi niitä ei aina toimiteta yhteisön varojen hallinnoinnista vastaaville yksiköille.

Laatikko 5Tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneista hankkeista ainoastaan yhteen oli kohdistettu erillinen jälkiarviointi. Makrotaloudellista vaikutusta arviointiin kuitenkin muiden kuin tukihakemuksen tueksi esitetyssä ennakkoarvioinnissa alun perin mainittujen osatekijöiden perusteella. Kyseistä vaikutusta ei näin ollen voitu verrata ennakoituun vaikutukseen. Tavoitteena olleen taloudellisen kannattavuuden toteutumista ei myöskään arvioitu.

| 41. | Komission tasolla suoritetut, erityisesti kauden 1994–1999 suurhankkeisiin (ainoat suurhankkeet, joita on tähän mennessä arvioitu (ks. kohta 13)) kohdistuneet tai niihin joltakin osin liittyvät arvioinnit ovat tavoitteiltaan ja menetelmiltään hyvin erityyppisiä. Kansalliset hallintoviranomaiset ja edunsaajat eivät kuitenkaan ole hyödyntäneet niitä yhtä poikkeusta lukuun ottamatta (ks. kohta d). Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat arvioinnit:






  a) | Aihealuekohtainen arviointi, joka koski rakennerahastojen vaikutusta liikenneinfrastruktuureihin; arviointi perustui lähinnä maa- ja liikennemuotokohtaisiin strategioihin ohjelmien tasolla. Arviointi sisältää hyvin vähän tietoja yksittäisten hankkeiden tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja vaikutuksista. |
| --- | --- | --- |

41.

Komission tasolla suoritetut, erityisesti kauden 1994–1999 suurhankkeisiin (ainoat suurhankkeet, joita on tähän mennessä arvioitu (ks. kohta 13)) kohdistuneet tai niihin joltakin osin liittyvät arvioinnit ovat tavoitteiltaan ja menetelmiltään hyvin erityyppisiä. Kansalliset hallintoviranomaiset ja edunsaajat eivät kuitenkaan ole hyödyntäneet niitä yhtä poikkeusta lukuun ottamatta (ks. kohta d). Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat arvioinnit:

a)

Aihealuekohtainen arviointi, joka koski rakennerahastojen vaikutusta liikenneinfrastruktuureihin; arviointi perustui lähinnä maa- ja liikennemuotokohtaisiin strategioihin ohjelmien tasolla. Arviointi sisältää hyvin vähän tietoja yksittäisten hankkeiden tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja vaikutuksista.

| b) | Tavoitteen 1 piiriin kuuluva jälkiarviointi, jonka yhteydessä tutkittiin 60 EAKR:n ja koheesiorahaston suurhanketta; arvioinnissa asetettiin etusijalle laaja-alainen lähestymistapa, jonka yhteydessä tutkittiin strategian tarkoituksenmukaisuutta, vaikuttavuutta, tehokkuutta, vaikutuksia, hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelmiä sekä yhteisön lisäarvoa; tiettyjä tehokkuusnäkökohtia on kuitenkin käsitelty vain joidenkin suurhankkeiden yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Tavoitteen 1 piiriin kuuluva jälkiarviointi, jonka yhteydessä tutkittiin 60 EAKR:n ja koheesiorahaston suurhanketta; arvioinnissa asetettiin etusijalle laaja-alainen lähestymistapa, jonka yhteydessä tutkittiin strategian tarkoituksenmukaisuutta, vaikuttavuutta, tehokkuutta, vaikutuksia, hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelmiä sekä yhteisön lisäarvoa; tiettyjä tehokkuusnäkökohtia on kuitenkin käsitelty vain joidenkin suurhankkeiden yhteydessä.

| c) | Koheesiorahaston yksittäisten hankkeiden makrotaloudellisia vaikutuksia koskeva arviointi – ainoa tätä näkökohtaa käsitellyt arviointi – toteutettiin soveltuvien makrotaloudellisten mallien avulla. Arvioinnissa käytettiin kuitenkin ainoastaan ennalta suoritettuihin kustannus-hyötyanalyyseihin perustuvia tietoja (28), joten hankkeiden todelliset vaikutukset jäivät tutkimatta. |
| --- | --- |

c)

Koheesiorahaston yksittäisten hankkeiden makrotaloudellisia vaikutuksia koskeva arviointi – ainoa tätä näkökohtaa käsitellyt arviointi – toteutettiin soveltuvien makrotaloudellisten mallien avulla. Arvioinnissa käytettiin kuitenkin ainoastaan ennalta suoritettuihin kustannus-hyötyanalyyseihin perustuvia tietoja (28), joten hankkeiden todelliset vaikutukset jäivät tutkimatta.

| d) | Eräs jälkiarviointi (29) kattoi 200 koheesiorahaston hanketta; arviointi koski strategisten suunnitteluprosessien, hankesuunnittelun ja hankkeiden valintamenettelyn tarkoituksenmukaisuutta, hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelmiä sekä vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Myöhemmin tutkittiin tarkemmin sosioekonomisia vaikutuksia 60 hankkeesta koostuneen osajoukon kohdalla: vertailun lähtökohtana käytettiin kustannus-hyötyanalyysejä koskevaa opasta ja taloudellinen sisäinen korkokanta laskettiin uudelleen; tutkimuksen perusteella esitettyjä suosituksia käsiteltiin asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja menetelmiä tarkennettiin käsittelyn pohjalta. |
| --- | --- |

d)

Eräs jälkiarviointi (29) kattoi 200 koheesiorahaston hanketta; arviointi koski strategisten suunnitteluprosessien, hankesuunnittelun ja hankkeiden valintamenettelyn tarkoituksenmukaisuutta, hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelmiä sekä vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Myöhemmin tutkittiin tarkemmin sosioekonomisia vaikutuksia 60 hankkeesta koostuneen osajoukon kohdalla: vertailun lähtökohtana käytettiin kustannus-hyötyanalyysejä koskevaa opasta ja taloudellinen sisäinen korkokanta laskettiin uudelleen; tutkimuksen perusteella esitettyjä suosituksia käsiteltiin asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja menetelmiä tarkennettiin käsittelyn pohjalta.

Tietyt tekijät haittasivat suurhankkeiden jälkiarviointia

| 42. | Tilintarkastustuomioistuin on tuonut useaan otteeseen esille (30) puutteet, jotka liittyivät kautta 1994–1999 koskeneisiin arviointeihin lähinnä tietojen puuttumisen tai epäluotettavuuden takia. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa komissiota on kehotettu tarkastelemaan mahdollisuutta kerätä tietoja yksittäisistä hankkeista; käytetyt menetelmät ovat muutoin liian teoreettisia tai eivät ole lainkaan sovellettavissa. Kauden suurhankkeiden tarkastus vahvisti havainnot. |
| --- | --- |

42.

Tilintarkastustuomioistuin on tuonut useaan otteeseen esille (30) puutteet, jotka liittyivät kautta 1994–1999 koskeneisiin arviointeihin lähinnä tietojen puuttumisen tai epäluotettavuuden takia. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa komissiota on kehotettu tarkastelemaan mahdollisuutta kerätä tietoja yksittäisistä hankkeista; käytetyt menetelmät ovat muutoin liian teoreettisia tai eivät ole lainkaan sovellettavissa. Kauden suurhankkeiden tarkastus vahvisti havainnot.

Tukihakemuksissa oli puutteita

| 43. | Suurhankkeiden jälkiarviointia haittasivat ensinnäkin tukihakemusten puutteet. Tämä havaittiin suurhankkeita koskeneissa tutkimuksissa sekä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa. |
| --- | --- |

43.

Suurhankkeiden jälkiarviointia haittasivat ensinnäkin tukihakemusten puutteet. Tämä havaittiin suurhankkeita koskeneissa tutkimuksissa sekä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa.

| 44. | Erään suoritetun arvioinnin yhteydessä havaittiin etenkin seuraavaa:






  a) | Hankkeiden tavoitteita ei ollut kaikissa tapauksissa arvioitu määrällisesti. |
| --- | --- | --- |

44.

Erään suoritetun arvioinnin yhteydessä havaittiin etenkin seuraavaa:

a)

Hankkeiden tavoitteita ei ollut kaikissa tapauksissa arvioitu määrällisesti.

| b) | Kustannus-hyötyanalyysissä ei esitetty vaikeasti arvioitavissa olevia – esimerkiksi ympäristönäkökohtiin liittyviä – etuja määrällisesti tai edut otettiin huomioon taloudellisen sisäisen korkokannan ennakkolaskelmassa ilman riittävän konkreettisia tietoja ja perusteita; odotettuja tuloksia ei useissa tapauksissa arvioitu määrällisesti lainkaan. |
| --- | --- |

b)

Kustannus-hyötyanalyysissä ei esitetty vaikeasti arvioitavissa olevia – esimerkiksi ympäristönäkökohtiin liittyviä – etuja määrällisesti tai edut otettiin huomioon taloudellisen sisäisen korkokannan ennakkolaskelmassa ilman riittävän konkreettisia tietoja ja perusteita; odotettuja tuloksia ei useissa tapauksissa arvioitu määrällisesti lainkaan.

| c) | Pysyviä ja tilapäisiä työpaikkoja ei aina erotettu toisistaan, työllisyysvaikutusten ennakkoarviointiin sovellettuja menetelmiin liittyviä hypoteeseja ei tuotu selkeästi esille tai sovellettiin erityyppisiä menetelmiä. |
| --- | --- |

c)

Pysyviä ja tilapäisiä työpaikkoja ei aina erotettu toisistaan, työllisyysvaikutusten ennakkoarviointiin sovellettuja menetelmiin liittyviä hypoteeseja ei tuotu selkeästi esille tai sovellettiin erityyppisiä menetelmiä.

| 45. | Jo esille tuodun kustannus-hyötyanalyysien puutteellisuuden (ks. kohdat 21–25) lisäksi tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa saatiin vahvistus aiemmissa kertomuksissa todetuille puutteille, joista keskeisiä olivat seuraavat:






  a) | indikaattoreiden puuttuminen, puutteellisuus tai epätarkoituksenmukaisuus; |
| --- | --- | --- |

45.

Jo esille tuodun kustannus-hyötyanalyysien puutteellisuuden (ks. kohdat 21–25) lisäksi tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa saatiin vahvistus aiemmissa kertomuksissa todetuille puutteille, joista keskeisiä olivat seuraavat:

a)

indikaattoreiden puuttuminen, puutteellisuus tai epätarkoituksenmukaisuus;

| b) | luotettavien tietojen puuttuminen lähtötilanteesta – tilanteesta ennen hankkeen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

b)

luotettavien tietojen puuttuminen lähtötilanteesta – tilanteesta ennen hankkeen täytäntöönpanoa.

| 46. | Mainitut osatekijät ovat tarpeen tukitoimenpiteiden arvioimiseksi, joten nämä puutteet haittaavat jälkiarviointeja. |
| --- | --- |

46.

Mainitut osatekijät ovat tarpeen tukitoimenpiteiden arvioimiseksi, joten nämä puutteet haittaavat jälkiarviointeja.

Riittämätön seuranta

| 47. | Suoritetut tutkimukset ja tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus osoittivat, että jopa tapauksissa, joissa oli otettu käyttöön seurantaväline hankkeiden tasolla, ei seurannan avulla saatu kerättyä arvioinnin kannalta riittäviä tietoja. |
| --- | --- |

47.

Suoritetut tutkimukset ja tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus osoittivat, että jopa tapauksissa, joissa oli otettu käyttöön seurantaväline hankkeiden tasolla, ei seurannan avulla saatu kerättyä arvioinnin kannalta riittäviä tietoja.

| 48. | Yhdessä arvioinnissa todettiin seuraavaa:






  a) | Liikenneinfrastruktuurien käyttöä koskevia tilastotietoja kerättäessä ei painotettu taloudellisia vaikutuksia, esimerkiksi matkakustannusten pienenemistä. |
| --- | --- | --- |

48.

Yhdessä arvioinnissa todettiin seuraavaa:

a)

Liikenneinfrastruktuurien käyttöä koskevia tilastotietoja kerättäessä ei painotettu taloudellisia vaikutuksia, esimerkiksi matkakustannusten pienenemistä.

| b) | Yksikkökustannusten analyysit eivät johtaneet hankkeiden viitearvojen vertailuun. |
| --- | --- |

b)

Yksikkökustannusten analyysit eivät johtaneet hankkeiden viitearvojen vertailuun.

| c) | Tuottoa ja saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista koskevat tiedot olivat joissakin tapauksissa puutteellisia. |
| --- | --- |

c)

Tuottoa ja saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista koskevat tiedot olivat joissakin tapauksissa puutteellisia.

| d) | Jälkikäteen suoritettavaa taloudellisen sisäisen korkokannan uudelleenlaskentaa haittaavat puutteelliset tiedot tosiasiallisista tuloksista; laskenta on usein pitänyt perustaa hypoteeseihin ja ennakkoarviointiin sisältyneisiin tietoihin, mikäli niitä kumoavia tietoja ei ole ollut. |
| --- | --- |

d)

Jälkikäteen suoritettavaa taloudellisen sisäisen korkokannan uudelleenlaskentaa haittaavat puutteelliset tiedot tosiasiallisista tuloksista; laskenta on usein pitänyt perustaa hypoteeseihin ja ennakkoarviointiin sisältyneisiin tietoihin, mikäli niitä kumoavia tietoja ei ole ollut.

| e) | Välillisten ja pysyvien työpaikkojen luomista koskevia tietoja ei ollut kaikissa tapauksissa saatavilla ja joissakin tapauksissa tiedot olivat laadullisesti puutteellisia. |
| --- | --- |

e)

Välillisten ja pysyvien työpaikkojen luomista koskevia tietoja ei ollut kaikissa tapauksissa saatavilla ja joissakin tapauksissa tiedot olivat laadullisesti puutteellisia.

| 49. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama kauden 1994–1999 suurhankkeiden tarkastus toi esiin myös seurantaan liittyviä puutteita:






  a) | Infrastruktuuri-investointien seuranta kohdistui yhtä hanketta lukuun ottamatta yksinomaan vaikutuksiin, joita on teknisesti helppo seurata: välitön työpaikkojen luominen, rahti- ja henkilöliikenne, yhteyksien lukumäärä, myydyt alueet tai vuodepaikkojen lukumäärä tuhatta asukasta kohti; muihin, vaikeammin seurattavissa oleviin välittömiin vaikutuksiin (polttoaineen kulutus, mukavuus, ympäristövaikutukset tai terveydenhuoltopalveluiden laatu) ei kohdisteta minkäänlaista seurantaa. Tilanne on sama etenkin välillisten sekä pidemmän aikavälin vaikutusten kohdalla (esimerkiksi tuottavuus, yritysten ja työpaikkojen luominen sekä hinnat). Lisäksi edunsaajan odotettavan taloudellisen kannattavuuden laskennassa huomioon ottamia näkökohtia ei yleensä pidetty seurantaa edellyttävinä indikaattoreina (esimerkiksi tieinfrastruktuurien kohdalla: ajan säästäminen, liikennekustannusten väheneminen, onnettomuuksien väheneminen ja liikennemäärien aiheutumiseen ja lisääntymiseen liittyvä vaikutus). |
| --- | --- | --- |

49.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama kauden 1994–1999 suurhankkeiden tarkastus toi esiin myös seurantaan liittyviä puutteita:

a)

Infrastruktuuri-investointien seuranta kohdistui yhtä hanketta lukuun ottamatta yksinomaan vaikutuksiin, joita on teknisesti helppo seurata: välitön työpaikkojen luominen, rahti- ja henkilöliikenne, yhteyksien lukumäärä, myydyt alueet tai vuodepaikkojen lukumäärä tuhatta asukasta kohti; muihin, vaikeammin seurattavissa oleviin välittömiin vaikutuksiin (polttoaineen kulutus, mukavuus, ympäristövaikutukset tai terveydenhuoltopalveluiden laatu) ei kohdisteta minkäänlaista seurantaa. Tilanne on sama etenkin välillisten sekä pidemmän aikavälin vaikutusten kohdalla (esimerkiksi tuottavuus, yritysten ja työpaikkojen luominen sekä hinnat). Lisäksi edunsaajan odotettavan taloudellisen kannattavuuden laskennassa huomioon ottamia näkökohtia ei yleensä pidetty seurantaa edellyttävinä indikaattoreina (esimerkiksi tieinfrastruktuurien kohdalla: ajan säästäminen, liikennekustannusten väheneminen, onnettomuuksien väheneminen ja liikennemäärien aiheutumiseen ja lisääntymiseen liittyvä vaikutus).

| b) | Tuottavien investointien seuranta rajoittui investoinnin fyysisiin ja rahoituksellisiin näkökohtiin sekä yleisesti välittömään työpaikkojen luomiseen, sillä loppumaksun saamisen edellytyksenä olevien loppukertomusten on noudatettava sopimuksen vaatimuksia. Hallintoviranomaisilla ei yleensä ole tietoja esimerkiksi yritysten ja välillisten työpaikkojen luomisesta tai tuottavuuden lisääntymiseen tai ympäristönäkökohtiin liittyvistä osatekijöistä. |
| --- | --- |

b)

Tuottavien investointien seuranta rajoittui investoinnin fyysisiin ja rahoituksellisiin näkökohtiin sekä yleisesti välittömään työpaikkojen luomiseen, sillä loppumaksun saamisen edellytyksenä olevien loppukertomusten on noudatettava sopimuksen vaatimuksia. Hallintoviranomaisilla ei yleensä ole tietoja esimerkiksi yritysten ja välillisten työpaikkojen luomisesta tai tuottavuuden lisääntymiseen tai ympäristönäkökohtiin liittyvistä osatekijöistä.

Kautta 2000–2006 koskevat arvioinnit saattavat vaarantua

| 50. | EAKR:oa koskevien säännösten mukaan kaudella 2000–2006 suurhankkeisiin liittyvistä tukitoimenpiteistä laadittaviin vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin on sisällytettävä erillinen toteutumista ja rahoitusta koskeva luku. Rahoitusta ja toteutumista koskevat indikaattorit on lisäksi laadittava siten, että suurhankkeiden osalta saadaan erikseen tietoja (31). |
| --- | --- |

50.

EAKR:oa koskevien säännösten mukaan kaudella 2000–2006 suurhankkeisiin liittyvistä tukitoimenpiteistä laadittaviin vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin on sisällytettävä erillinen toteutumista ja rahoitusta koskeva luku. Rahoitusta ja toteutumista koskevat indikaattorit on lisäksi laadittava siten, että suurhankkeiden osalta saadaan erikseen tietoja (31).

| 51. | Vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin sisältyy suurhankkeita koskeva luku, jossa kuitenkin yleensä pelkästään kuvataan hankkeita eikä esitetä fyysistä etenemistä tai erillisiä tulos- ja vaikutusindikaattoreita. |
| --- | --- |

51.

Vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin sisältyy suurhankkeita koskeva luku, jossa kuitenkin yleensä pelkästään kuvataan hankkeita eikä esitetä fyysistä etenemistä tai erillisiä tulos- ja vaikutusindikaattoreita.

| 52. | Suurhankkeet kattaviin painopisteisiin ja toimenpiteisiin ei lisäksi aina ole sisällytetty hankkeisiin sovellettavia indikaattoreita, tai painopisteiden ja toimenpiteiden tasolla määritetyt indikaattorit eivät ole yhdenmukaisia suurhankkeisiin liittyvien indikaattoreiden kanssa. |
| --- | --- |

52.

Suurhankkeet kattaviin painopisteisiin ja toimenpiteisiin ei lisäksi aina ole sisällytetty hankkeisiin sovellettavia indikaattoreita, tai painopisteiden ja toimenpiteiden tasolla määritetyt indikaattorit eivät ole yhdenmukaisia suurhankkeisiin liittyvien indikaattoreiden kanssa.

| 53. | Paikan päällä tarkastettujen hankkeiden osalta voidaan todeta, että osassa suurhankkeista on laadittu luettelo toteutus-, tulos- ja vaikutusindikaattoreista, kun taas joihinkin hankkeisiin ei liity minkäänlaisia indikaattoreita tai indikaattorit koskevat ainoastaan fyysistä ja rahoituksellista toteutumista. |
| --- | --- |

53.

Paikan päällä tarkastettujen hankkeiden osalta voidaan todeta, että osassa suurhankkeista on laadittu luettelo toteutus-, tulos- ja vaikutusindikaattoreista, kun taas joihinkin hankkeisiin ei liity minkäänlaisia indikaattoreita tai indikaattorit koskevat ainoastaan fyysistä ja rahoituksellista toteutumista.

| 54. | Joissakin tapauksissa ei ole olemassa selkeää yhteyttä yleisten ja erityisten tavoitteiden sekä laadittujen indikaattoreiden välillä; joihinkin tavoitteisiin ei liity lainkaan indikaattoreita. EAKR:sta ja koheesiorahastosta osarahoitettavien hankkeiden indikaattorit eivät myöskään aina ole identtiset silloinkaan kun hankkeet ovat samankaltaisia. |
| --- | --- |

54.

Joissakin tapauksissa ei ole olemassa selkeää yhteyttä yleisten ja erityisten tavoitteiden sekä laadittujen indikaattoreiden välillä; joihinkin tavoitteisiin ei liity lainkaan indikaattoreita. EAKR:sta ja koheesiorahastosta osarahoitettavien hankkeiden indikaattorit eivät myöskään aina ole identtiset silloinkaan kun hankkeet ovat samankaltaisia.

| 55. | Tulevien jälkiarviointien etenemiseen vaikuttavat – kuten edeltävällä kaudella – seurannassa ja indikaattoreissa havaitut puutteet. Suurhankkeiden vaikutusta alueellisen kehittämisen yleisiin tavoitteisiin on näin ollen edelleen vaikea yksilöidä. |
| --- | --- |

55.

Tulevien jälkiarviointien etenemiseen vaikuttavat – kuten edeltävällä kaudella – seurannassa ja indikaattoreissa havaitut puutteet. Suurhankkeiden vaikutusta alueellisen kehittämisen yleisiin tavoitteisiin on näin ollen edelleen vaikea yksilöidä.

KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT UUDET SÄÄNNÖKSET

| 56. | Kautta 2007–2013 koskeva uusi puiteasetus (32), jota sovelletaan sekä EAKR:oon että koheesiorahastoon, tuo mukanaan suurhankkeita koskevia parannuksia:






  a) | käsite on määritetty uudelleen (33) siten, että EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeita käsitellään yhdenmukaisesti; |
| --- | --- | --- |

56.

Kautta 2007–2013 koskeva uusi puiteasetus (32), jota sovelletaan sekä EAKR:oon että koheesiorahastoon, tuo mukanaan suurhankkeita koskevia parannuksia:

a)

käsite on määritetty uudelleen (33) siten, että EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeita käsitellään yhdenmukaisesti;

| b) | asetuksessa on eritelty tiedot, jotka jäsenvaltioiden on esitettävä: esimerkiksi julkinen rahoitusosuus on perusteltava selkeästi; |
| --- | --- |

b)

asetuksessa on eritelty tiedot, jotka jäsenvaltioiden on esitettävä: esimerkiksi julkinen rahoitusosuus on perusteltava selkeästi;

| c) | tuottavat hankkeet sekä se, miten niitä on käsiteltävä, on määritetty paremmin; |
| --- | --- |

c)

tuottavat hankkeet sekä se, miten niitä on käsiteltävä, on määritetty paremmin;

| d) | vuosikertomuksen ja täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen avulla on saatava selkeä kuva suurhankkeiden toteutumisesta ja rahoituksesta. |
| --- | --- |

d)

vuosikertomuksen ja täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen avulla on saatava selkeä kuva suurhankkeiden toteutumisesta ja rahoituksesta.

| 57. | Komissio julkaisi vuonna 2006 suuntaviivoja, jotka koskevat uudella kaudella toteutettavien suurhankkeiden valmistelua ja joihin sisältyy joukko parannuksia (ks. kohta 34). |
| --- | --- |

57.

Komissio julkaisi vuonna 2006 suuntaviivoja, jotka koskevat uudella kaudella toteutettavien suurhankkeiden valmistelua ja joihin sisältyy joukko parannuksia (ks. kohta 34).

| 58. | Säännösten mukaan komission on toteutettava jälkiarviointeja yksinomaan ohjelmien tasolla. Suurhankekohtaisista arvioinneista ei näin ollen ole säädetty EAKR:n eikä koheesiorahaston osalta. |
| --- | --- |

58.

Säännösten mukaan komission on toteutettava jälkiarviointeja yksinomaan ohjelmien tasolla. Suurhankekohtaisista arvioinneista ei näin ollen ole säädetty EAKR:n eikä koheesiorahaston osalta.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Päätelmät

| 59. | Suurhankkeiden käsittelyyn liittyy lukuisia puutteita:






  a) | Hankkeiden tutkinnan laatu vaihtelee. Hallinnoinnista vastaaville yksiköille laadittiin yhteinen lähestymistapa vasta vuonna 2003 (ks. kohdat 17–20). |
| --- | --- | --- |

59.

Suurhankkeiden käsittelyyn liittyy lukuisia puutteita:

a)

Hankkeiden tutkinnan laatu vaihtelee. Hallinnoinnista vastaaville yksiköille laadittiin yhteinen lähestymistapa vasta vuonna 2003 (ks. kohdat 17–20).

| b) | Komissio on suvainnut lukuisia puutteita; hankkeiden yhteydessä esitetyt taloudelliset ja sosioekonomiset analyysit ovat laadultaan hyvin kirjavia. Etenkin tuottaviin investointeihin liittyvien hankkeiden yhteydessä esitetyt analyysit ovat laadultaan heikkoja. Tämän seurauksena suurhankkeita hyväksytään, vaikka niitä ei kyetä saatujen tietojen perusteella arvioimaan riittävän hyvin (ks. kohdat 21–25). |
| --- | --- |

b)

Komissio on suvainnut lukuisia puutteita; hankkeiden yhteydessä esitetyt taloudelliset ja sosioekonomiset analyysit ovat laadultaan hyvin kirjavia. Etenkin tuottaviin investointeihin liittyvien hankkeiden yhteydessä esitetyt analyysit ovat laadultaan heikkoja. Tämän seurauksena suurhankkeita hyväksytään, vaikka niitä ei kyetä saatujen tietojen perusteella arvioimaan riittävän hyvin (ks. kohdat 21–25).

| c) | Komission aikaansaamista parannuksista huolimatta osarahoituksen määrän mukauttamiseen liittyviä osatekijöitä ei ole vielä määritetty riittävän tarkasti. Tuottavien investointien kohdalla ei ole tarkasteltu mahdollisuutta myöntää tuen sijasta laina (ks. kohdat 26–34). |
| --- | --- |

c)

Komission aikaansaamista parannuksista huolimatta osarahoituksen määrän mukauttamiseen liittyviä osatekijöitä ei ole vielä määritetty riittävän tarkasti. Tuottavien investointien kohdalla ei ole tarkasteltu mahdollisuutta myöntää tuen sijasta laina (ks. kohdat 26–34).

| 60. | Edellä esitettyjen osatekijöiden valossa tilintarkastustuomioistuin tuo esille kysymyksen siitä, mikä on komission toteuttaman suurhankkeiden hyväksymismenettelyn todellinen lisäarvo. Menettely on raskas eikä sen avulla kyetä sulkemaan pois laadultaan heikkoja hankkeita eikä mukauttamaan tuen määrää tyydyttävällä tavalla. Menettely ei myöskään luo riittävää pohjaa myöhemmälle arvioinnille. Hankkeiden käsittelyssä havaitut puutteet heijastuvat jälkiarviointimenettelyyn. |
| --- | --- |

60.

Edellä esitettyjen osatekijöiden valossa tilintarkastustuomioistuin tuo esille kysymyksen siitä, mikä on komission toteuttaman suurhankkeiden hyväksymismenettelyn todellinen lisäarvo. Menettely on raskas eikä sen avulla kyetä sulkemaan pois laadultaan heikkoja hankkeita eikä mukauttamaan tuen määrää tyydyttävällä tavalla. Menettely ei myöskään luo riittävää pohjaa myöhemmälle arvioinnille. Hankkeiden käsittelyssä havaitut puutteet heijastuvat jälkiarviointimenettelyyn.

| 61. | Puutteita havaittiin myös jälkiarvioinneissa:






  a) | Jäsenvaltioiden aloitteesta ei suoriteta juuri lainkaan yksittäisiä jälkiarviointeja, eikä komissiolla ei ole yhtenäistä lähestymistapaa suurhankkeiden jälkiarviointiin. Suurhankkeita on arvioitu erittäin vaihtelevin tavoittein ja menetelmin (ks. kohdat 40–41). |
| --- | --- | --- |

61.

Puutteita havaittiin myös jälkiarvioinneissa:

a)

Jäsenvaltioiden aloitteesta ei suoriteta juuri lainkaan yksittäisiä jälkiarviointeja, eikä komissiolla ei ole yhtenäistä lähestymistapaa suurhankkeiden jälkiarviointiin. Suurhankkeita on arvioitu erittäin vaihtelevin tavoittein ja menetelmin (ks. kohdat 40–41).

| b) | Kauden 1994–1999 suurhankkeiden jälkiarviointia haittasivat tukihakemuksiin liittyneet huomattavat puutteet, jotka koskivat esimerkiksi ennakoituja vaikutuksia, indikaattoreita ja lähtötilannetta. Puutteet estivät tukitoimenpiteiden tosiasiallisten vaikutusten arvioinnin ja siihen perustuvan johtopäätösten teon myöhempää päätöksentekoa varten (ks. kohdat 43–46). |
| --- | --- |

b)

Kauden 1994–1999 suurhankkeiden jälkiarviointia haittasivat tukihakemuksiin liittyneet huomattavat puutteet, jotka koskivat esimerkiksi ennakoituja vaikutuksia, indikaattoreita ja lähtötilannetta. Puutteet estivät tukitoimenpiteiden tosiasiallisten vaikutusten arvioinnin ja siihen perustuvan johtopäätösten teon myöhempää päätöksentekoa varten (ks. kohdat 43–46).

| c) | Kautta 1994–1999 koskevan seurannan toteutustapa haittasi jälkiarviointeja, sillä useat näkökohdat oli sivuutettu (ks. kohdat 47–49). |
| --- | --- |

c)

Kautta 1994–1999 koskevan seurannan toteutustapa haittasi jälkiarviointeja, sillä useat näkökohdat oli sivuutettu (ks. kohdat 47–49).

| 62. | Komissio otti huomioon kautta 1994–1999 koskeneen jälkiarvioinnin avulla todetut puutteet, ja ryhtyi toimenpiteisiin vuonna 2003. Kauden 2000–2006 suurhankkeiden hyväksymisessä ja seurannassa ei ole kuitenkaan tapahtunut huomattavaa edistystä ja sitä koskeva, vielä suorittamatta oleva jälkiarviointi on vaarassa epäonnistua (ks. kohdat 50–55). |
| --- | --- |

62.

Komissio otti huomioon kautta 1994–1999 koskeneen jälkiarvioinnin avulla todetut puutteet, ja ryhtyi toimenpiteisiin vuonna 2003. Kauden 2000–2006 suurhankkeiden hyväksymisessä ja seurannassa ei ole kuitenkaan tapahtunut huomattavaa edistystä ja sitä koskeva, vielä suorittamatta oleva jälkiarviointi on vaarassa epäonnistua (ks. kohdat 50–55).

Suositukset

| 63. | Kautta 2007–2013 koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan komissio vastaa aiempien kausien tapaan kullekin suurhankkeelle myönnettävän yhteisön tuen hyväksymisestä. Jotta rahoituspäätökset eivät typistyisi hallinnolliseksi rutiiniksi, jolla ei ole vaikutusta hyväksyttyjen hankkeiden laatuun, komission pitäisi:






  a) | soveltaa käsittelyssä tehokkaampia menettelyjä, jotka perustuvat sen itse kehittämiin välineisiin; |
| --- | --- | --- |

63.

Kautta 2007–2013 koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan komissio vastaa aiempien kausien tapaan kullekin suurhankkeelle myönnettävän yhteisön tuen hyväksymisestä. Jotta rahoituspäätökset eivät typistyisi hallinnolliseksi rutiiniksi, jolla ei ole vaikutusta hyväksyttyjen hankkeiden laatuun, komission pitäisi:

a)

soveltaa käsittelyssä tehokkaampia menettelyjä, jotka perustuvat sen itse kehittämiin välineisiin;

| b) | valvoa, että kustannus-hyötyanalyysiä sovelletaan kurinalaisesti etenkin niiden tietojen osalta, joiden avulla voidaan tarkistaa hypoteesien luotettavuus; |
| --- | --- |

b)

valvoa, että kustannus-hyötyanalyysiä sovelletaan kurinalaisesti etenkin niiden tietojen osalta, joiden avulla voidaan tarkistaa hypoteesien luotettavuus;

| c) | jatkaa pyrkimyksiään niiden sosio-ekonomisten osatekijöiden huomioon ottamiseksi, joiden avulla yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa. Tällä hetkellä rahoituksen perustana ovat lähinnä taloudelliset näkökohdat. Eri osatekijöiden huomioon ottamisen olisi voitava perustua selkeisiin ja perustellumpiin sääntöihin, joita sovelletaan yhdenmukaisesti. |
| --- | --- |

c)

jatkaa pyrkimyksiään niiden sosio-ekonomisten osatekijöiden huomioon ottamiseksi, joiden avulla yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa. Tällä hetkellä rahoituksen perustana ovat lähinnä taloudelliset näkökohdat. Eri osatekijöiden huomioon ottamisen olisi voitava perustua selkeisiin ja perustellumpiin sääntöihin, joita sovelletaan yhdenmukaisesti.

| 64. | Kaudeksi 2007–2013 rakennerahastoista annetuissa säännöksissä ei säädetä komission suorittamasta suurhankkeiden jälkiarvioinnista. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan arvioinnin suorittaminen suurhankkeen toteuttamisen jälkeen on kuitenkin olennaista kansallisille viranomaisille ja edunsaajille, joiden on tarkistettava varojen käytön tosiasiallinen tehokkuus ja vaikuttavuus hallinnoinnin parantamiseksi. Arvioinnista on oltava kansallisille viranomaisille ja edunsaajille todellista apua ohjelmasuunnittelussa. Näin ollen:






  a) | On tärkeää, että kansalliset viranomaiset ja edunsaajat vertaavat kutakin suurhanketta sille asetettuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- | --- |

64.

Kaudeksi 2007–2013 rakennerahastoista annetuissa säännöksissä ei säädetä komission suorittamasta suurhankkeiden jälkiarvioinnista. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan arvioinnin suorittaminen suurhankkeen toteuttamisen jälkeen on kuitenkin olennaista kansallisille viranomaisille ja edunsaajille, joiden on tarkistettava varojen käytön tosiasiallinen tehokkuus ja vaikuttavuus hallinnoinnin parantamiseksi. Arvioinnista on oltava kansallisille viranomaisille ja edunsaajille todellista apua ohjelmasuunnittelussa. Näin ollen:

a)

On tärkeää, että kansalliset viranomaiset ja edunsaajat vertaavat kutakin suurhanketta sille asetettuihin tavoitteisiin.

| b) | Kansallisten viranomaisten ja edunsaajien suorittamassa arvioinnissa saadut tiedot on toimitettava komissiolle, jonka on analysoitava, mitkä tiedot se tarvitsee ja miltä tasolta, jotta se voi arvioida suurhankkeiden vaikutuksen niihin alueellisen kehittämisen tavoitteisiin, joihin hankkeiden oletetaan vaikuttavan erittäin suuressa määrin. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan arvioinnissa voitaisiin hyödyntää suurhankkeiden tasolla saatuja tietoja; kerättäviä tietoja ja kertomusten laatimista koskevia vaatimuksia olisi tämän aikaansaamiseksi ja toteutettavuutta silmällä pitäen järkeistettävä. |
| --- | --- |

b)

Kansallisten viranomaisten ja edunsaajien suorittamassa arvioinnissa saadut tiedot on toimitettava komissiolle, jonka on analysoitava, mitkä tiedot se tarvitsee ja miltä tasolta, jotta se voi arvioida suurhankkeiden vaikutuksen niihin alueellisen kehittämisen tavoitteisiin, joihin hankkeiden oletetaan vaikuttavan erittäin suuressa määrin. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan arvioinnissa voitaisiin hyödyntää suurhankkeiden tasolla saatuja tietoja; kerättäviä tietoja ja kertomusten laatimista koskevia vaatimuksia olisi tämän aikaansaamiseksi ja toteutettavuutta silmällä pitäen järkeistettävä.

| c) | Myöhempien arviointien laadun varmistamiseksi komission on huolehdittava asiakirjoja tutkiessaan, etteivät tukihakemuksissa esitetyt indikaattorit ja lähtötilannetta koskevat tiedot ole puutteellisia. |
| --- | --- |

c)

Myöhempien arviointien laadun varmistamiseksi komission on huolehdittava asiakirjoja tutkiessaan, etteivät tukihakemuksissa esitetyt indikaattorit ja lähtötilannetta koskevat tiedot ole puutteellisia.

| d) | Laadun varmistamisen kannalta on niin ikään olennaista, että seuranta kohdistetaan tukihakemuksissa komission suorittaman käsittelyn perusteella määritettyihin tavoitteisiin sekä tuotos- ja tulosindikaattoreihin. |
| --- | --- |

d)

Laadun varmistamisen kannalta on niin ikään olennaista, että seuranta kohdistetaan tukihakemuksissa komission suorittaman käsittelyn perusteella määritettyihin tavoitteisiin sekä tuotos- ja tulosindikaattoreihin.

| 65. | Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan suurhankkeisiin sovellettavan erityisen hyväksymismenettelyn tarkoitusta pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

65.

Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan suurhankkeisiin sovellettavan erityisen hyväksymismenettelyn tarkoitusta pitkällä aikavälillä.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. helmikuuta 2008 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vitor Manuel DA SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Käsite oli jo käytössä 19 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4253/88 (EYVL L 374, 31.12.1988, s. 1). Sitä sovelletaan myös uutta kautta 2007–2013 koskevissa säännöksissä (11 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 39–41 artikla (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25)).

1

(2)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2082/93 (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 20), 16 artiklan 2 kohta.

2

(3)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, 25 artikla (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1).

3

(4)  Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artikla.

4

(5)  Koheesiorahaston tarkoituksena on rahoittaa suuria hankkeita liikenteen ja ympäristön aloilla. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, 10 artiklan 3 kohdassa (EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1) säädettiin ohjelmakauden 1994–1999 osalta, että hankkeen tai hankeryhmän kokonaiskustannusten on pääsääntöisesti oltava vähintään 10 miljoonaa ecua. Seuraavaa ohjelmakautta koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1264/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 57), ilmaus ”ecua” korvattiin ilmauksella ”euroa”.

5

(6)  Asetuksen (ETY) N:o 4254/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2083/93, 5 artikla (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 34).

6

(7)  Pääasiassa toimenpideohjelmien, yhtenäisten suunnitteluasiakirjojen ja yhteisöaloitteiden yhteydessä.

7

(8)  Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 3 kohta.

8

(9)  Ks. erityisesti asetuksen (EY) N:o 1083/2006 39–41 artikla.

9

(10)  Komission lukuun toteutetussa jälkiarvioinnissa tutkittiin kuitenkin kahdeksan vuosina 2000–2002 hyväksyttyä hanketta (ks. kohta 41).

10

(11)  Ks. yhteisön aluepolitiikkaan liittyvien EAKR:n suurhankkeiden kustannus-hyötyanalyysien tekemistä varten annetut ohjeet, jotka saatiin valmiiksi vuonna 1994. Vuonna 1997 julkaistiin tarkistetut ohjeet, joita sovelletaan myös koheesiorahaston hankkeisiin. Tämän aiemman ohjeistuksen korvasivat vuonna 2002 seuraavaksi kaudeksi annetut ohjeet, jotka koskivat rakennerahastojen (EAKR), koheesiorahaston ja liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA) investointihankkeiden kustannus-hyötyanalyysiä. Nämä asiakirjat ovat saatavissa komission sivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

(12)  Vuonna 2002 julkaistuissa ohjeissa määritetään muun muassa taloudellisiin tunnuslukuihin perustuva ja sosioekonomisiin lukuihin perustuva diskonttokorko sekä aikajänne, jota kullakin alalla käytetään hankkeiden kannattavuutta arvioitaessa. Hankkeiden vaikutusta ympäristöön ja työpaikkojen luomiseen ei kuitenkaan ole täsmennetty. Täsmentämättä ovat myös ennakointimenetelmät.

12

(13)  Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 3 kohta. Määräaika on kolme kuukautta, jos Euroopan investointipankin kuuleminen on tarpeen.

13

(14)  Tältä osin ks. myös kohdat 22–24.

14

(15)  Säännön mukaan maksusitoumukset peruuntuvat ilman eri toimenpiteitä, jos niihin liittyviä maksuja ei ole suoritettu kahden vuoden kuluessa siitä, kun asianomaiset määrärahat otettiin yhteisön talousarvioon. Säännöllä kannustetaan toteuttamaan hankkeet nopeasti.

15

(16)  Kauden 1994–1999 EAKR-hankkeiden osalta asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2082/93, 26 artiklan 1 kohta; kauden 2000–2006 EAKR-hankkeiden osalta asetuksen (EY) N:o 1260/1999 25 ja 26 artikla. Koheesiorahaston kauden 1994–1999 hankkeiden osalta asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artikla ja kauden 2000–2006 osalta asetuksen (EY) N:o 1264/1999 10 artikla.

16

(17)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 3 kohta.

17

(18)  Ks. EAKR:n osalta asetuksen (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2081/93, 13 artikla (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 5), ja asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artikla. Koheesiorahaston osalta ks. asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2082/93, 17 artikla ja asetuksen (EY) N:o 1264/1999 7 artikla.

18

(19)  Rahoitusvaje lasketaan käyttäen kaavaa r = (C – R)/C, jossa C kuvastaa alkuperäisinvestoinnin nykyarvoa ja R on vuotuisten nettotuottojen nykyarvo.

19

(20)  Aluepolitiikan pääosasto osoitti 14.4.2003 jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille virallisen muistion, joka koski yksinkertaistamista, avoimuutta ja yhdenmukaisuutta suurten julkisten infrastruktuurihankkeiden arvioimisen yhteydessä ja neljän perussäännön soveltamista. Alueiden kehittämisen ja uudistamisen komitealle oli annettu uusia rahoitusvajeeseen liittyvien kaavojen soveltamissääntöjä koskeva muistio jo heinäkuussa 2002.

20

(21)  Näiden kahden hanketyypin kohdalla hintataso on saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti vahvistettava korkeammaksi, jotta voidaan kattaa toiminnasta ja investoinneista aiheutuvat kulut. Tämä pienentää rahoitusvajetta ja siis myös yhteisön tukiosuutta. Tavanomaista laskentakaavaa on muokattu siten, että korkeammista hinnoista johtuva ”vääristymä” tulee korjatuksi: huomioon otetaan kaikkien tuottojen nettoarvon sijasta vain komission myöntämään investointitukeen suhteutettu osuus. Koheesiorahaston osalta käytetty kaava poikkeaa hieman EAKR:n osalta sovelletusta.

21

(22)  Ks. valmisteluasiakirja 4 ”Uusi ohjelmakausi 2007–2013, Suuntaviivat kustannus-hyötyanalyysien tekemistä varten”, elokuu 2006.

22

(23)  Asetuksen (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2081/93, 6 artiklan 2 kohta sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 43 artikla.

23

(24)  Erillisiä jälkiarviointeja voidaan kuitenkin tehdä. Vuoden 2002 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 4 kohdassa säädetään kaikkien huomattavia menoja aiheuttavien ohjelmien ja toimien arvioimisesta. Kyseisen varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 21 artiklassa puolestaan edellytetään, että kaikista yli viiden miljoonan euron ohjelmista tai toiminnoista laaditaan väli- ja/tai jälkiarviointi. Näistä säännöksistä riippumatta komissio on pitänyt kiinni oikeudestaan valita, millä aggregoinnin tasolla se arviointeja toimittaa, ottaen huomioon tietyt kriteerit, joita ovat etenkin rahoituksen suuruus ja odotetut vaikutukset (ks. komission jäsenen Dalia Grybauskaitėn hiljattain arviointien hyödyntämisestä laatima tiedonanto Responding to strategic needs: Reinforcing the use of evaluation, SEC(2007) 213, 14. helmikuuta 2007, kohta 2.1).

24

Responding to strategic needs: Reinforcing the use of evaluation

(25)  Asetuksen (EY) N:o 1164/94 ja asetuksen (EY) N:o 1264/1999 13 artikla.

25

(26)  Asetuksen (ETY) N:o 2082/93 25 artikla.

26

(27)  Esimerkiksi Irlannissa Forfás laatii vuosittain jälkiarvioinnin tuottavista investoinneista poimitun otoksen perusteella. Portugalissa Departamento de Prospectiva e Planeamento tekee ekonometrisiä malleja käyttäen jälkiarviointeja tiettyjen infrastruktuuri-investointien makroekonomisista vaikutuksista.

27

Forfás

Departamento de Prospectiva e Planeamento

(28)  Malleja sovellettiin muun muassa yhdeksään suureen liikenneinfrastruktuuri-investointiin, jotka toteutettiin Espanjassa ympäristöalan hankkeiden yhteydessä. Mallien hyödyntämistä on tarkasteltu erityiskertomuksessa nro 15/2000.

28

(29)  Hankkeet kuuluivat ohjelmakauteen 1994–1999, lukuun ottamatta kahdeksaa komission vuosina 2000–2002 hyväksymää hanketta.

29

(30)  Ks. etenkin erityiskertomus nro 15/2000 koheesiorahastosta, erityiskertomus nro 12/2001 tietyistä työllisyyden rakennetuista, erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006 sekä erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien jälkiarvioinneista.

30

(31)  Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 36 artiklan 3 kohta.

31

(32)  Asetus (EY) N:o 1083/2006. Mainitut näkökohdat liittyvät 39–41 artiklaan, 37 artiklaan, 55 artiklaan sekä 67 artiklan 2 kohdan g alakohtaan.

32

(33)  Kaudella sovelletaan kahta uutta raja-arvoa: ympäristöhankkeiden kohdalla 25:tä miljoonaa euroa ja muiden hankkeiden yhteydessä 50:tä miljoonaa euroa.

33

---

LIITE I

OTOKSET I JA II JÄSENVALTIOITTAIN – LUETTELO TARKASTETUISTA HANKKEISTA

| Asiakirjatarkastukset ja tarkastukset jäsenvaltioissa (50 hanketta) | Asiakirjoihin perustuvat lisätarkastukset komissiossa (36 hanketta) |
| --- | --- |
| Saksa







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Asiakirjatarkastukset ja tarkastukset jäsenvaltioissa (50 hanketta)

Asiakirjoihin perustuvat lisätarkastukset komissiossa (36 hanketta)

Saksa

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen ”Logport” Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen ”Logport” Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Saksa

/

Kreikka

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994–1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Kreikka

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367

Espanja

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Espanja

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Ranska

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Ranska

| — | Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran – C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131

Irlanti

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Irlanti

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Italia

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Italia

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugali

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal – C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugali

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386

Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinburgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinburgh Biomedical Research Institute

---

LIITE II

TARKASTETUT SUURHANKKEET KAUDELTA 2000–2006 – DISKONTTOKOROT JA AIKAJÄNNE

| Hanke | Ala | Taloudellisiin tunnuslukuihin perustuva diskonttokorko | Sosioekonomisiin lukuihin perustuva diskonttokorko | Aikajänne |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt (Oder) | Infrastruktuurit | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infr. | 6 ja 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Kreikka |
| Extension Metro Athens (CF) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infr. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infr. | 6 | 5 | 12 |
| Extensions Metro Athens (OP OALAA) | Infr. | Ei määritetty | 6 | Ei määritetty |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Ranska |
| RCEA | Infr. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Tuottavat investoinnit | — | — | — |
| Pilkington | Tuott. inv. | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infr. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infr. | 4 ja 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infr. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infr. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infr. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infr. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Tuott. inv. | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Tuott. inv. | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Tuott. inv. | 6 | 6 | 5 |
| Espanja |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infr. – Ympäristö | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infr. – Ympäristö. | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Tuott. inv. | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Tuott. inv. | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española – Andalucia | Tuott. inv. | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | Tuott. inv. | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | Tuott. inv. | 3,5 | — | Ei määritetty |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | Tuott. inv. | 6 | — | Ei määritetty |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | Ei määritetty |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | Ei määritetty |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | Ei määritetty |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | Ei määritetty |
| Ford España – C(2003) 4229 | Tuott. inv. | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | Tuott. inv. | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | Tuott. inv. | Ei määritetty | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | Tuott. inv. | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Irlanti |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Italia |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | Tuott. inv. | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | Infr. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | Infr. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | Infr. – Energia | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | Tuott. inv. | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugali |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | Infr. – Ympäristö. | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | Infr. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | Tuott. inv. | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | Tuott. inv. | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | Infr. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | Infr. – Energia | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | Tuott. inv. | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | Tuott. inv. | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | Infr. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infr. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Yhdistynyt kuningaskunta |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Tuott. inv. | Ei määritetty | Ei määritetty | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Tuott. inv. | Ei määritetty | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinburgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Hanke

Ala

Taloudellisiin tunnuslukuihin perustuva diskonttokorko

Sosioekonomisiin lukuihin perustuva diskonttokorko

Aikajänne

Saksa

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt (Oder)

Infrastruktuurit

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infr.

6 ja 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Kreikka

Extension Metro Athens (CF)

Infr.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infr.

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infr.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infr.

6

5

12

Extensions Metro Athens (OP OALAA)

Infr.

Ei määritetty

6

Ei määritetty

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infr.

6

6

25

Ranska

RCEA

Infr.

—

8

25

Sevelnord

Tuottavat investoinnit

—

—

—

Pilkington

Tuott. inv.

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infr.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infr.

4 ja 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infr.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infr.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infr.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infr.

6

8

30

ATMEL II

Tuott. inv.

5,5

—

5

ATMEL III

Tuott. inv.

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Tuott. inv.

6

6

5

Espanja

Ampliación del Puerto de Alicante

Infr.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infr.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infr. – Ympäristö

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infr. – Ympäristö.

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infr.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infr.

6

6

20

Glapilk, AIE

Tuott. inv.

5

—

25

Tableros Tradema SA

Tuott. inv.

10

—

10

EADS Petroquimica Española – Andalucia

Tuott. inv.

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

Tuott. inv.

8

—

10

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

Tuott. inv.

3,5

—

Ei määritetty

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

Tuott. inv.

6

—

Ei määritetty

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

Ei määritetty

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

Ei määritetty

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

Ei määritetty

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

Ei määritetty

Ford España – C(2003) 4229

Tuott. inv.

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

Tuott. inv.

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

7

Renault España – C(2004) 3444

Tuott. inv.

Ei määritetty

—

10

Renault España – C(2004) 3702

Tuott. inv.

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

Infr.

—

5

30

Irlanti

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Italia

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

Tuott. inv.

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Infr.

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

Infr.

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241

Infr.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

Infr.

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

Infr. – Energia

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

Tuott. inv.

6

6

4 + 7

Portugali

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

Infr. – Ympäristö.

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

Infr.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486

Infr.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

Infr.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

Infr.

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

Tuott. inv.

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

Tuott. inv.

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

Infr.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

Infr. – Energia

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

Tuott. inv.

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

Tuott. inv.

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

Infr.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infr.

6,62

12

25/27

Yhdistynyt kuningaskunta

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Tuott. inv.

Ei määritetty

Ei määritetty

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Tuott. inv.

Ei määritetty

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinburgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I | Suurhankkeissa on kyse hyvin merkittävistä rahasummista. Komissio pitää tämän vuoksi tärkeänä, että tällaisiin hankkeisiin sovelletaan tavanomaista tiukempia hakumenettelyjä ja että nämä hankkeet tutkitaan tarkkaan. Näin voidaan varmistaa, että näillä hankkeilla on mahdollisimman suuri vaikutus alueelliseen kehitykseen ja että yhteisön varat käytetään tehokkaasti. |
| --- | --- |

I

Suurhankkeissa on kyse hyvin merkittävistä rahasummista. Komissio pitää tämän vuoksi tärkeänä, että tällaisiin hankkeisiin sovelletaan tavanomaista tiukempia hakumenettelyjä ja että nämä hankkeet tutkitaan tarkkaan. Näin voidaan varmistaa, että näillä hankkeilla on mahdollisimman suuri vaikutus alueelliseen kehitykseen ja että yhteisön varat käytetään tehokkaasti.

| III | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioilta saatujen suurhankkeita koskevien hakemusten laatu on vaihdellut. Komissio on pyrkinyt parantamaan hakemusten laatua pyytämällä arviointivaiheessa hankkeiden vetäjiltä lisäselvityksiä ja -tietoja.
  Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen sekä jäsenvaltioiden vastuulla olevaa hankehakemusten valmistelua että omaa arviointiprosessiaan. Näiden toimenpiteiden täysimääräiset vaikutukset ovat nähtävissä ohjelmakaudella 2007–2013. |
| --- | --- |

III

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioilta saatujen suurhankkeita koskevien hakemusten laatu on vaihdellut. Komissio on pyrkinyt parantamaan hakemusten laatua pyytämällä arviointivaiheessa hankkeiden vetäjiltä lisäselvityksiä ja -tietoja.

Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen sekä jäsenvaltioiden vastuulla olevaa hankehakemusten valmistelua että omaa arviointiprosessiaan. Näiden toimenpiteiden täysimääräiset vaikutukset ovat nähtävissä ohjelmakaudella 2007–2013.

| IV | Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset, ja se aikoo varmistaa, että parannettuja säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti.
  Komissio on laatinut kustannus-hyötyanalyysia käsittelevän valmisteluasiakirjan ohjelmakautta 2007–2013 varten. Asiakirjalla on tarkoitus parantaa kustannus-hyötyanalyysien laatua sekä tarjota yhteinen perusta hankkeiden arvioinnille. Asiakirjassa esitetään myös laskentamenetelmä EU:n tuen määrittämiseksi asetuksen (EY) N:o 1083/2006 säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

IV

Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset, ja se aikoo varmistaa, että parannettuja säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti.

Komissio on laatinut kustannus-hyötyanalyysia käsittelevän valmisteluasiakirjan ohjelmakautta 2007–2013 varten. Asiakirjalla on tarkoitus parantaa kustannus-hyötyanalyysien laatua sekä tarjota yhteinen perusta hankkeiden arvioinnille. Asiakirjassa esitetään myös laskentamenetelmä EU:n tuen määrittämiseksi asetuksen (EY) N:o 1083/2006 säännösten mukaisesti.

| V | Komissio aikoo hyödyntää suurhankkeita koskevia tietoja tarkastellakseen tiettyjä arviointiin liittyviä kysymyksiä, kuten infrastruktuurihankkeiden yksikkökustannuksia, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kauden 2000–2006 ohjelmia koskevan laajemman jälkiarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

V

Komissio aikoo hyödyntää suurhankkeita koskevia tietoja tarkastellakseen tiettyjä arviointiin liittyviä kysymyksiä, kuten infrastruktuurihankkeiden yksikkökustannuksia, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kauden 2000–2006 ohjelmia koskevan laajemman jälkiarvioinnin yhteydessä.

| VI | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioille voisi olla hyötyä suurhankkeiden jälkiarvioinneista, ja se on tämän vuoksi aina kannustanut jälkiarviointien tekemiseen.
  Uusissa hakemuslomakkeissa on annettava tiedot lähtötilanteesta sekä soveltuvista indikaattoreista, joilla voidaan mitata tuotoksia ja sitä, miten hankkeella on edistetty ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Uudella sähköiseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla työkalulla helpotetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa edellytettyjen jäsenneltyjen tietojen keräämistä hankkeista.
  Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa on annettava tietoja suurhankkeiden edistymisestä ja rahoittamisesta. |
| --- | --- |

VI

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioille voisi olla hyötyä suurhankkeiden jälkiarvioinneista, ja se on tämän vuoksi aina kannustanut jälkiarviointien tekemiseen.

Uusissa hakemuslomakkeissa on annettava tiedot lähtötilanteesta sekä soveltuvista indikaattoreista, joilla voidaan mitata tuotoksia ja sitä, miten hankkeella on edistetty ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Uudella sähköiseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla työkalulla helpotetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa edellytettyjen jäsenneltyjen tietojen keräämistä hankkeista.

Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa on annettava tietoja suurhankkeiden edistymisestä ja rahoittamisesta.

| VII | Suurhankkeita koskevia vaatimuksia tarkistettaessa olisi aina otettava huomioon kaudella 2007–2013 noudatettaviin menettelyihin tehtyjen parannusten vaikutus. |
| --- | --- |

VII

Suurhankkeita koskevia vaatimuksia tarkistettaessa olisi aina otettava huomioon kaudella 2007–2013 noudatettaviin menettelyihin tehtyjen parannusten vaikutus.

VALMISTELEEKO KOMISSIO SUURHANKKEISIIN KOHDISTUVAN YHTEISÖN RAHOITUKSEN RIITTÄVÄN HYVIN?

| 15. | Komissio tutkii hankehakemukset mahdollisimman tarkkaan niiden osatekijöiden ja kriteerien pohjalta, jotka luetellaan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 2 kohdassa. Se toteuttaa myös tarvittavat sisäiset kuulemiset ja pyytää tarvittaessa lausuntoa Euroopan investointipankilta (EIP) pystyäkseen arvioimaan hankkeet kaikilta osin. |
| --- | --- |

15.

Komissio tutkii hankehakemukset mahdollisimman tarkkaan niiden osatekijöiden ja kriteerien pohjalta, jotka luetellaan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 2 kohdassa. Se toteuttaa myös tarvittavat sisäiset kuulemiset ja pyytää tarvittaessa lausuntoa Euroopan investointipankilta (EIP) pystyäkseen arvioimaan hankkeet kaikilta osin.

| 16. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä niistä periaatteista, joita suurhankkeita tarkasteltaessa olisi noudatettava. Tässä yhteydessä on kuitenkin tärkeää ottaa huomioon sääntelystä johtuvat rajoitukset:






  a) | Komission on luotettava jäsenvaltioiden antamiin tietoihin. |
| --- | --- | --- |

16.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä niistä periaatteista, joita suurhankkeita tarkasteltaessa olisi noudatettava. Tässä yhteydessä on kuitenkin tärkeää ottaa huomioon sääntelystä johtuvat rajoitukset:

a)

Komission on luotettava jäsenvaltioiden antamiin tietoihin.

| b) ja c) | EAKR:oon sovellettiin eri sääntöjä kuin koheesiorahastoon, ja jäsenvaltiot tulkitsivat näitä sääntöjä eri tavoin. Komissiolla ei ollut selkeitä oikeudellisia perusteita, joiden nojalla se olisi voinut vaatia jäsenvaltioita hyväksymään tietyn rahoitusosuuden. |
| --- | --- |

b) ja c)

EAKR:oon sovellettiin eri sääntöjä kuin koheesiorahastoon, ja jäsenvaltiot tulkitsivat näitä sääntöjä eri tavoin. Komissiolla ei ollut selkeitä oikeudellisia perusteita, joiden nojalla se olisi voinut vaatia jäsenvaltioita hyväksymään tietyn rahoitusosuuden.

| 17. | Lisäksi jäsenvaltioille annettiin vuonna 2000 käyttöön ohjelmakautta 2000–2006 koskeva koheesiorahasto-opas. Oppaassa oli mukana liitteitä, joissa tarkasteltiin ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ja tuottavien hankkeiden rahoittamista.
  Kustannus-hyötyanalyysista vuonna 2002 laadittuun oppaaseen tehdään parhaillaan uusien säännösten ja menetelmissä viime aikoina tapahtuneen kehityksen edellyttämiä muutoksia. Päivitetty opas julkaistaan vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Uudistetussa oppaassa käsitellään entistä laajemmin ympäristö- ja työllisyysvaikutusten huomioon ottamista kustannus-hyötyanalyysin tuloksissa. |
| --- | --- |

17.

Lisäksi jäsenvaltioille annettiin vuonna 2000 käyttöön ohjelmakautta 2000–2006 koskeva koheesiorahasto-opas. Oppaassa oli mukana liitteitä, joissa tarkasteltiin ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ja tuottavien hankkeiden rahoittamista.

Kustannus-hyötyanalyysista vuonna 2002 laadittuun oppaaseen tehdään parhaillaan uusien säännösten ja menetelmissä viime aikoina tapahtuneen kehityksen edellyttämiä muutoksia. Päivitetty opas julkaistaan vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Uudistetussa oppaassa käsitellään entistä laajemmin ympäristö- ja työllisyysvaikutusten huomioon ottamista kustannus-hyötyanalyysin tuloksissa.

| 18. | Ensimmäinen luetelmakohta: suurin osa ohjelmakautta 2000–2006 koskevista hankehakemuksista jätettiin sen jälkeen, kun vuonna 2003 oli annettu tarkemmat ohjeet.
  Toinen luetelmakohta – Osastojen välisen konsultoinnin tulokset liitetään päätösehdotukseen, joten komissio saa tiedon eriävistä näkökannoista ennen päätöksen tekemistä. Aluepolitiikan pääosasto pyrkii lisäksi hankkimaan kaikki lisäselvitykset, joita muut yksiköt ovat pyytäneet epäselvien kohtien selventämiseksi.
  Kolmas luetelmakohta – Asetuksissa ei ole selkeitä sääntöjä, joiden perusteella voitaisiin päättää, rahoitetaanko jokin tietty hanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta. Säännökset siitä, millaisia hankkeita rahastoista voidaan rahoittaa, sisältyvät EAKR:n tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1783/1999 2 artiklaan ja koheesiorahaston tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1164/94 3 artiklaan. Koheesiorahastosta myönnettävä rahoitus on rajattu kapeammalle alalle: sitä voidaan myöntää ainoastaan Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviin hankkeisiin ja ympäristöhankkeisiin.
  Laatikko 1 – Kun kyse on tuottavista investointihankkeista, alueelliseen kehitykseen liittyvät näkökohdat voivat olla tärkeämpiä kuin sellaiset hankkeiden taloudelliseen kannattavuuteen liittyvät näkökohdat, jotka eivät tue rahoituksen myöntämistä. Valtiontukea voidaan myöntää sijainnista aiheutuvien haittojen kompensoimiseksi.
  Metron rakentamista koskevan hankkeen tapauksessa katsottiin, että se, ettei hankkeella ole välitöntä kytkentää Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, ei saisi estää rahoituksen myöntämistä koheesiorahastosta. Ympäristöasioiden pääosaston mukaan vaarana oli, että edellä mainitun hankkeen hyväksymisellä heikennetään koheesiorahastosta rahoitettavien tavanomaisten ympäristöhankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Yksittäisen hankkeen ympäristövaikutuksia on hyvin vaikea arvioida määrällisesti, koska suurilla kaupunkialueilla ilman saastumiseen ja energiankulutukseen vaikuttavat monet tekijät.
  Laatikko 2 – Kun hanke voi saada rahoitusta molemmista rahastoista, hankkeen valmisteluaste on tärkeä valintaan vaikuttava tekijä, koska koheesiorahastohankkeiden päätökseen saattamiselle on asetettu jonkin verran joustavammat määräajat kuin EAKR:n ohjelmien piiriin kuuluvien hankkeiden päättämiselle. Koheesiorahastosta rahoitetulle hankkeelle myönnetty 66 prosentin rahoitusosuus oli perusteltu, koska koheesiorahaston rahoitusosuudet ovat suurempia kuin EAKR:n rahoitusosuudet ja koska koheesiorahaston kattamissa jäsenvaltioissa toteutettaville, merkittäviä nettotuloja synnyttäville hankkeille myönnettävä rahoitus on EAKR:n tapauksessa rajoitettu 50 prosenttiin (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklan 4 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

18.

Ensimmäinen luetelmakohta: suurin osa ohjelmakautta 2000–2006 koskevista hankehakemuksista jätettiin sen jälkeen, kun vuonna 2003 oli annettu tarkemmat ohjeet.

Toinen luetelmakohta – Osastojen välisen konsultoinnin tulokset liitetään päätösehdotukseen, joten komissio saa tiedon eriävistä näkökannoista ennen päätöksen tekemistä. Aluepolitiikan pääosasto pyrkii lisäksi hankkimaan kaikki lisäselvitykset, joita muut yksiköt ovat pyytäneet epäselvien kohtien selventämiseksi.

Kolmas luetelmakohta – Asetuksissa ei ole selkeitä sääntöjä, joiden perusteella voitaisiin päättää, rahoitetaanko jokin tietty hanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta. Säännökset siitä, millaisia hankkeita rahastoista voidaan rahoittaa, sisältyvät EAKR:n tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1783/1999 2 artiklaan ja koheesiorahaston tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1164/94 3 artiklaan. Koheesiorahastosta myönnettävä rahoitus on rajattu kapeammalle alalle: sitä voidaan myöntää ainoastaan Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviin hankkeisiin ja ympäristöhankkeisiin.

Laatikko 1 – Kun kyse on tuottavista investointihankkeista, alueelliseen kehitykseen liittyvät näkökohdat voivat olla tärkeämpiä kuin sellaiset hankkeiden taloudelliseen kannattavuuteen liittyvät näkökohdat, jotka eivät tue rahoituksen myöntämistä. Valtiontukea voidaan myöntää sijainnista aiheutuvien haittojen kompensoimiseksi.

Metron rakentamista koskevan hankkeen tapauksessa katsottiin, että se, ettei hankkeella ole välitöntä kytkentää Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, ei saisi estää rahoituksen myöntämistä koheesiorahastosta. Ympäristöasioiden pääosaston mukaan vaarana oli, että edellä mainitun hankkeen hyväksymisellä heikennetään koheesiorahastosta rahoitettavien tavanomaisten ympäristöhankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Yksittäisen hankkeen ympäristövaikutuksia on hyvin vaikea arvioida määrällisesti, koska suurilla kaupunkialueilla ilman saastumiseen ja energiankulutukseen vaikuttavat monet tekijät.

Laatikko 2 – Kun hanke voi saada rahoitusta molemmista rahastoista, hankkeen valmisteluaste on tärkeä valintaan vaikuttava tekijä, koska koheesiorahastohankkeiden päätökseen saattamiselle on asetettu jonkin verran joustavammat määräajat kuin EAKR:n ohjelmien piiriin kuuluvien hankkeiden päättämiselle. Koheesiorahastosta rahoitetulle hankkeelle myönnetty 66 prosentin rahoitusosuus oli perusteltu, koska koheesiorahaston rahoitusosuudet ovat suurempia kuin EAKR:n rahoitusosuudet ja koska koheesiorahaston kattamissa jäsenvaltioissa toteutettaville, merkittäviä nettotuloja synnyttäville hankkeille myönnettävä rahoitus on EAKR:n tapauksessa rajoitettu 50 prosenttiin (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklan 4 kohdan a alakohta).

| 19. | Hakemusten käsittelyaika alkaa siitä, kun kaikki tarvittavat tiedot on saatu. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat käsittelyajat eivät näin välttämättä ylittäneet asetettuja määräaikoja. Kuten tilintarkastustuomioistuin itsekin toteaa, viivästykset johtuivat yleensä siitä, että hankkeista vastaavilta viranomaisilta jouduttiin pyytämään lisäselvityksiä tai puuttuvia tietoja. |
| --- | --- |

19.

Hakemusten käsittelyaika alkaa siitä, kun kaikki tarvittavat tiedot on saatu. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat käsittelyajat eivät näin välttämättä ylittäneet asetettuja määräaikoja. Kuten tilintarkastustuomioistuin itsekin toteaa, viivästykset johtuivat yleensä siitä, että hankkeista vastaavilta viranomaisilta jouduttiin pyytämään lisäselvityksiä tai puuttuvia tietoja.

| 20. | Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että hankkeet, joille ne hakevat rahoitusta, ovat riittävän valmiita. Varmistaakseen, ettei rahoitusta haeta hankkeille, jotka eivät vielä ole toteutusvalmiita, komissio päätti vuonna 2002, että koheesiorahastohankkeita koskevia päätöksiä voidaan muuttaa hankkeen toteutusaikana vain kerran. Myös ohjelmakautta 2007–2013 varten perustetulla JASPERS-välineellä on tarkoitus auttaa jäsenvaltioita parantamaan hankkeiden valmistelua (ks. kohtaan 57 annettu vastaus). Kustannukset voivat ylittyä myös hyvin valmistelluissa, toteutusvalmiissa hankkeissa. Syynä tähän voi olla etenkin inflaation vaikutus raaka-aineiden hintoihin monivuotisissa hankkeissa. Hankkeisiin voi liittyä myös sellaisia viivästyksiä, jotka ovat seurausta jäsenvaltioiden omista hallinnollisista tai oikeudellisista menettelyistä. Tällaiset viivästykset eivät ole yhteydessä siihen, miten toteutusvalmiita hankkeet ovat hakemusta tehtäessä.
  Toinen luetelmakohta – Jäsenvaltiot voivat säännösten mukaan hakea rahoitusta myös sellaisille hankkeille, jotka on käytännössä jo saatu päätökseen. Kun kyse on tuottavista investoinneista, EU:n avustuksella yleensä täydennetään kansallista tukea valtiontukeen sovellettavien enimmäismäärien puitteissa. Kansalliset viranomaiset tekevät tukipäätöksensä hyvissä ajoin ennen hankkeen päättymistä. Joka tapauksessa riippumatta siitä, milloin hakemus tehdään, hakemusten tueksi vaadittavien tietojen toimittamisvelvollisuus on jäsenvaltioille asetettu hankkeiden perustelemista edellyttävä hyödyllinen velvoite, joka lisää samalla avoimuutta.
  Kolmas luetelmakohta – Tuottaviin investointihankkeisiin sovelletaan valtiontukisääntöjä. Näissä säännöissä asetetaan kriteerit, joiden perusteella arvioidaan, onko hanke tukikelpoinen ja onko ehdotettu tukipaketti valtiontukisääntöjen mukainen. Vakiomuotoisessa hakemuslomakkeessa on lisäksi annettava tiedot siitä, miten EAKR:n rahoitusosuus edesauttaa hankkeen toteuttamista tai on sen kannalta välttämätön. Tähän liittyviä näkökohtia käsitellään myös kohdassa 32.
  Neljäs luetelmakohta – EAKR:sta rahoitetaan vain harvoin sellaisia suurhankkeita, jotka muodostuvat usean hankkeen yhdistelmästä. Rahoitusta voidaan myöntää, jos se on erityisolosuhteiden vuoksi perusteltua. Suurhankkeissa n + 2 -säännön soveltamisesta saatavan edun vaikutusta tasapainottavat tiukemmat tiedonantovaatimukset. Ne pienentävät tekaistujen hakemusten riskiä. Komission kokemuksen mukaan edellistä suurempi riski on se, että jäsenvaltiot jättävät ilmoittamatta suurhankkeen kriteerit täyttäviä hankkeita. Tämän vuoksi suurhanke on asetuksissa määritelty ”taloudellisesti yhtenäiseksi kokonaisuudeksi”. |
| --- | --- |

20.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että hankkeet, joille ne hakevat rahoitusta, ovat riittävän valmiita. Varmistaakseen, ettei rahoitusta haeta hankkeille, jotka eivät vielä ole toteutusvalmiita, komissio päätti vuonna 2002, että koheesiorahastohankkeita koskevia päätöksiä voidaan muuttaa hankkeen toteutusaikana vain kerran. Myös ohjelmakautta 2007–2013 varten perustetulla JASPERS-välineellä on tarkoitus auttaa jäsenvaltioita parantamaan hankkeiden valmistelua (ks. kohtaan 57 annettu vastaus). Kustannukset voivat ylittyä myös hyvin valmistelluissa, toteutusvalmiissa hankkeissa. Syynä tähän voi olla etenkin inflaation vaikutus raaka-aineiden hintoihin monivuotisissa hankkeissa. Hankkeisiin voi liittyä myös sellaisia viivästyksiä, jotka ovat seurausta jäsenvaltioiden omista hallinnollisista tai oikeudellisista menettelyistä. Tällaiset viivästykset eivät ole yhteydessä siihen, miten toteutusvalmiita hankkeet ovat hakemusta tehtäessä.

Toinen luetelmakohta – Jäsenvaltiot voivat säännösten mukaan hakea rahoitusta myös sellaisille hankkeille, jotka on käytännössä jo saatu päätökseen. Kun kyse on tuottavista investoinneista, EU:n avustuksella yleensä täydennetään kansallista tukea valtiontukeen sovellettavien enimmäismäärien puitteissa. Kansalliset viranomaiset tekevät tukipäätöksensä hyvissä ajoin ennen hankkeen päättymistä. Joka tapauksessa riippumatta siitä, milloin hakemus tehdään, hakemusten tueksi vaadittavien tietojen toimittamisvelvollisuus on jäsenvaltioille asetettu hankkeiden perustelemista edellyttävä hyödyllinen velvoite, joka lisää samalla avoimuutta.

Kolmas luetelmakohta – Tuottaviin investointihankkeisiin sovelletaan valtiontukisääntöjä. Näissä säännöissä asetetaan kriteerit, joiden perusteella arvioidaan, onko hanke tukikelpoinen ja onko ehdotettu tukipaketti valtiontukisääntöjen mukainen. Vakiomuotoisessa hakemuslomakkeessa on lisäksi annettava tiedot siitä, miten EAKR:n rahoitusosuus edesauttaa hankkeen toteuttamista tai on sen kannalta välttämätön. Tähän liittyviä näkökohtia käsitellään myös kohdassa 32.

Neljäs luetelmakohta – EAKR:sta rahoitetaan vain harvoin sellaisia suurhankkeita, jotka muodostuvat usean hankkeen yhdistelmästä. Rahoitusta voidaan myöntää, jos se on erityisolosuhteiden vuoksi perusteltua. Suurhankkeissa n + 2 -säännön soveltamisesta saatavan edun vaikutusta tasapainottavat tiukemmat tiedonantovaatimukset. Ne pienentävät tekaistujen hakemusten riskiä. Komission kokemuksen mukaan edellistä suurempi riski on se, että jäsenvaltiot jättävät ilmoittamatta suurhankkeen kriteerit täyttäviä hankkeita. Tämän vuoksi suurhanke on asetuksissa määritelty ”taloudellisesti yhtenäiseksi kokonaisuudeksi”.

| 22. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kustannus-hyötyanalyysien laatu vaihteli. Kustannus-hyötyanalyysista laaditun oppaan käyttäminen ei ollut pakollista, mutta aluepolitiikan pääosasto on kannustanut kansallisia viranomaisia sen käyttämiseen ja tukenut siihen liittyvää koulutusta. Komissio on etenkin pyrkinyt siihen, että kussakin jäsenvaltiossa noudatetaan kaikkien hankkeiden kustannus-hyötysuhdetta analysoitaessa keskenään johdonmukaisia analyysimenetelmiä. Kustannus-hyötyanalyysia käytetään päätettäessä hankkeille osoitettavasta rahoituksesta, joten analyysit olisi tehtävä yhdenmukaisella tavalla.
  Parantaakseen kustannus-hyötyanalyysien laatua ja vertailukelpoisuutta ohjelmakaudella 2007–2013 aluepolitiikan pääosasto laati valmisteluasiakirjan, jossa annetaan ohjeita kustannus-hyötyanalyysin suorittamisesta (valmisteluasiakirja 4, ks. myös kohtaan 24 annettu vastaus). |
| --- | --- |

22.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kustannus-hyötyanalyysien laatu vaihteli. Kustannus-hyötyanalyysista laaditun oppaan käyttäminen ei ollut pakollista, mutta aluepolitiikan pääosasto on kannustanut kansallisia viranomaisia sen käyttämiseen ja tukenut siihen liittyvää koulutusta. Komissio on etenkin pyrkinyt siihen, että kussakin jäsenvaltiossa noudatetaan kaikkien hankkeiden kustannus-hyötysuhdetta analysoitaessa keskenään johdonmukaisia analyysimenetelmiä. Kustannus-hyötyanalyysia käytetään päätettäessä hankkeille osoitettavasta rahoituksesta, joten analyysit olisi tehtävä yhdenmukaisella tavalla.

Parantaakseen kustannus-hyötyanalyysien laatua ja vertailukelpoisuutta ohjelmakaudella 2007–2013 aluepolitiikan pääosasto laati valmisteluasiakirjan, jossa annetaan ohjeita kustannus-hyötyanalyysin suorittamisesta (valmisteluasiakirja 4, ks. myös kohtaan 24 annettu vastaus).

| 23. | Päätettäessä siitä, millaista tarkkuutta rahoitusehdotuksen perustelemiseksi esitetyltä analyysilta edellytetään, käytetään myös harkintaa, etenkin silloin kun on kyse infrastruktuuri-investointeihin sovellettaviin kansallisiin kriteereihin tai valtiontukeen liittyvään tarkasteluun perustuvista analyyseista. |
| --- | --- |

23.

Päätettäessä siitä, millaista tarkkuutta rahoitusehdotuksen perustelemiseksi esitetyltä analyysilta edellytetään, käytetään myös harkintaa, etenkin silloin kun on kyse infrastruktuuri-investointeihin sovellettaviin kansallisiin kriteereihin tai valtiontukeen liittyvään tarkasteluun perustuvista analyyseista.

| 24. | Johdantolause – Komissio myöntää, että suurhankkeita koskevissa hakemuksissa oli toisinaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia puutteita ja ettei komissio aina pysynyt hankkimaan kaikkia tarvittavia lisätietoja ennen hankkeiden hyväksymistä.
  Ohjelmakautta 2007–2013 varten laadittu valmisteluasiakirja 4, jossa annetaan ohjeita kustannus-hyötyanalyysista, sisältää joukon toimintasääntöjä sekä analyysin kannalta olennaisten parametrien suuntaa antavat arvot (esim. diskonttokorot ja viitejaksot). Komissio suosittaa valmisteluasiakirjassa, että jäsenvaltiot laativat kustannus-hyötyanalyyseja varten omat ohjeensa, joissa on otettu huomioon niiden omat institutionaaliset ja taloudelliset olosuhteet. JASPERS (ks. kohtaan 57 annettu vastaus) tarjoaa jäsenvaltioille apua kansallisten ohjeiden laatimisessa.
  Ensimmäinen luetelmakohta – Komission antama täytäntöönpanoasetus sisältää jäsennellyn luettelon tiedoista, jotka on annettava suurhankkeita koskevissa hakemuksissa (asetuksen (EY) N:o 1828/2006 liite XX). Tämän vuoksi vuodesta 2007 lähtien on vaadittu kaikkien tärkeiden tietojen, kuten korkokantojen ja viitejaksojen, ilmoittamista, ja sellaisia hakemuksia, joissa ei ole annettu kustannus-hyötyanalyysiin liittyviä perustietoja, ei periaatteessa ole voitu hyväksyä.
  Toinen luetelmakohta – Komissio suosittaa, että ohjelmakaudella 2007–2013 käytetään toimialakohtaisia kiinteitä viitejaksoja (valmisteluasiakirja 4). Ympäristövaikutusten määrällinen arviointi ei ole yksinkertaista. Kustannus-hyötyanalyysista laaditussa oppaassa todetaan kuitenkin selkeästi, että nämä vaikutukset olisi arvioitava, ja siinä suositellaan, että arvioinnissa käytetään jotakin tähän mennessä kehitetyistä menetelmistä.
  Kolmas luetelmakohta – Komission suosittelemat diskonttokorot on tarkoitettu vertailuarvoiksi, joista kansalliset diskonttokorot voivat poiketa. Komissio suosittelee kuitenkin, että samassa jäsenvaltiossa tai samalla alueella käytetään samantyyppisissä hankkeissa samaa diskonttokorkoa. Ohjelmakautta 2007–2013 varten laadituissa hakemuslomakkeissa erotetaan selkeästi toisistaan rahoituksellinen kannattavuus, jossa on otettu huomioon EU:n tuki, ja rahoituksellinen kannattavuus ilman EU:n tukea. Sekä kustannus-hyötyanalyysia koskevassa oppaassa että valmisteluasiakirjassa 4 todetaan poistoista selkeästi, että ne ovat kirjanpidollinen erä, joka ei kuulu kassavirtalaskelmaan, joten poistoja ei saa ottaa huomioon diskontatun kassavirran analyysissa.
  Toinen kappale – Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tuottavista investoinneista tehtyjen kustannus-hyötyanalyysien laatu on heikompi kuin infrastruktuurihankkeista tehtyjen kustannus-hyötyanalyysien. Parantaakseen jäsenvaltioille tuottavien investointien kustannus-hyötyanalyysista antamiaan ohjeita komissio aikoo lisätä päivitettyyn oppaaseen tuottavia investointeja koskevan tapaustutkimuksen. Näin tuodaan entistä selkeämmin esille rahoituksellisen analyysin ja taloudellisen analyysin väliset erot teollisuushankkeissa.
  Laatikko 3 – Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kun on kyse toisiinsa liittyvistä hankkeista, suurhanketta koskevaa hakemusta laadittaessa olisi mahdollisuuksien mukaan annettava tietoja kunkin hankkeen vaikutuksista kohdealueeseensa. Verkostovaikutuksia käsitellään yleensä osana liikenteen ja kysynnän analyysia, joten ne sisältyvät jo välillisesti kustannus-hyötyanalyyseihin. |
| --- | --- |

24.

Johdantolause – Komissio myöntää, että suurhankkeita koskevissa hakemuksissa oli toisinaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia puutteita ja ettei komissio aina pysynyt hankkimaan kaikkia tarvittavia lisätietoja ennen hankkeiden hyväksymistä.

Ohjelmakautta 2007–2013 varten laadittu valmisteluasiakirja 4, jossa annetaan ohjeita kustannus-hyötyanalyysista, sisältää joukon toimintasääntöjä sekä analyysin kannalta olennaisten parametrien suuntaa antavat arvot (esim. diskonttokorot ja viitejaksot). Komissio suosittaa valmisteluasiakirjassa, että jäsenvaltiot laativat kustannus-hyötyanalyyseja varten omat ohjeensa, joissa on otettu huomioon niiden omat institutionaaliset ja taloudelliset olosuhteet. JASPERS (ks. kohtaan 57 annettu vastaus) tarjoaa jäsenvaltioille apua kansallisten ohjeiden laatimisessa.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komission antama täytäntöönpanoasetus sisältää jäsennellyn luettelon tiedoista, jotka on annettava suurhankkeita koskevissa hakemuksissa (asetuksen (EY) N:o 1828/2006 liite XX). Tämän vuoksi vuodesta 2007 lähtien on vaadittu kaikkien tärkeiden tietojen, kuten korkokantojen ja viitejaksojen, ilmoittamista, ja sellaisia hakemuksia, joissa ei ole annettu kustannus-hyötyanalyysiin liittyviä perustietoja, ei periaatteessa ole voitu hyväksyä.

Toinen luetelmakohta – Komissio suosittaa, että ohjelmakaudella 2007–2013 käytetään toimialakohtaisia kiinteitä viitejaksoja (valmisteluasiakirja 4). Ympäristövaikutusten määrällinen arviointi ei ole yksinkertaista. Kustannus-hyötyanalyysista laaditussa oppaassa todetaan kuitenkin selkeästi, että nämä vaikutukset olisi arvioitava, ja siinä suositellaan, että arvioinnissa käytetään jotakin tähän mennessä kehitetyistä menetelmistä.

Kolmas luetelmakohta – Komission suosittelemat diskonttokorot on tarkoitettu vertailuarvoiksi, joista kansalliset diskonttokorot voivat poiketa. Komissio suosittelee kuitenkin, että samassa jäsenvaltiossa tai samalla alueella käytetään samantyyppisissä hankkeissa samaa diskonttokorkoa. Ohjelmakautta 2007–2013 varten laadituissa hakemuslomakkeissa erotetaan selkeästi toisistaan rahoituksellinen kannattavuus, jossa on otettu huomioon EU:n tuki, ja rahoituksellinen kannattavuus ilman EU:n tukea. Sekä kustannus-hyötyanalyysia koskevassa oppaassa että valmisteluasiakirjassa 4 todetaan poistoista selkeästi, että ne ovat kirjanpidollinen erä, joka ei kuulu kassavirtalaskelmaan, joten poistoja ei saa ottaa huomioon diskontatun kassavirran analyysissa.

Toinen kappale – Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tuottavista investoinneista tehtyjen kustannus-hyötyanalyysien laatu on heikompi kuin infrastruktuurihankkeista tehtyjen kustannus-hyötyanalyysien. Parantaakseen jäsenvaltioille tuottavien investointien kustannus-hyötyanalyysista antamiaan ohjeita komissio aikoo lisätä päivitettyyn oppaaseen tuottavia investointeja koskevan tapaustutkimuksen. Näin tuodaan entistä selkeämmin esille rahoituksellisen analyysin ja taloudellisen analyysin väliset erot teollisuushankkeissa.

Laatikko 3 – Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kun on kyse toisiinsa liittyvistä hankkeista, suurhanketta koskevaa hakemusta laadittaessa olisi mahdollisuuksien mukaan annettava tietoja kunkin hankkeen vaikutuksista kohdealueeseensa. Verkostovaikutuksia käsitellään yleensä osana liikenteen ja kysynnän analyysia, joten ne sisältyvät jo välillisesti kustannus-hyötyanalyyseihin.

| 25. | Komissio on yleisesti ottaen arvioinut hankkeet perusteellisesti. Hankehakemusten melko pitkä käsittelyaika johtuu yleensä siitä, että komissio joutuu suurhankkeita koskevissa tapauksissa useimmiten pyytämään lisätietoja (ks. myös kohta 19).
  Komissio hylkää hakemuksia hyvin harvoin, mutta toisinaan jäsenvaltiot peruuttavat hakemuksen komission esittämien huomautusten seurauksena. |
| --- | --- |

25.

Komissio on yleisesti ottaen arvioinut hankkeet perusteellisesti. Hankehakemusten melko pitkä käsittelyaika johtuu yleensä siitä, että komissio joutuu suurhankkeita koskevissa tapauksissa useimmiten pyytämään lisätietoja (ks. myös kohta 19).

Komissio hylkää hakemuksia hyvin harvoin, mutta toisinaan jäsenvaltiot peruuttavat hakemuksen komission esittämien huomautusten seurauksena.

| 27. | Valtiontukea koskevalla tarkastelulla varmistetaan, että valtiontukea myönnetään vain sen verran kuin on tarpeen sijainnista aiheutuvien haittojen kompensoimiseksi tai tietyistä yleisen edun mukaisista toiminnoista (kuten tutkimuksesta, koulutuksesta tai ympäristönsuojelusta) aiheutuvien menojen korvaamiseksi. |
| --- | --- |

27.

Valtiontukea koskevalla tarkastelulla varmistetaan, että valtiontukea myönnetään vain sen verran kuin on tarpeen sijainnista aiheutuvien haittojen kompensoimiseksi tai tietyistä yleisen edun mukaisista toiminnoista (kuten tutkimuksesta, koulutuksesta tai ympäristönsuojelusta) aiheutuvien menojen korvaamiseksi.

| 29. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa kustannus-hyötyanalyysien tai rahoitusanalyysien katsottiin, usein perusteellisten sisäisten keskustelujen jälkeen, osoittavan, että ehdotetut rahoitusosuudet olivat perusteltuja.
  Arvioinneista vastaava yksikkö on kehittänyt kustannus-hyötyanalyysia varten ohjelmiston, jota käsittelijät voivat käyttää tarkistaakseen jäsenvaltioiden tekemien analyysien, myös EU:n tuen määrittämisessä käytettävän rahoitusvajelaskelman, oikeellisuuden. Ohjelmisto on ollut käytettävissä vuoden 2004 lopusta lähtien, ja siihen on äskettäin tehty uusien, ohjelmakautta 2007–2013 koskevien rahoitussääntöjen edellyttämät päivitykset. |
| --- | --- |

29.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa kustannus-hyötyanalyysien tai rahoitusanalyysien katsottiin, usein perusteellisten sisäisten keskustelujen jälkeen, osoittavan, että ehdotetut rahoitusosuudet olivat perusteltuja.

Arvioinneista vastaava yksikkö on kehittänyt kustannus-hyötyanalyysia varten ohjelmiston, jota käsittelijät voivat käyttää tarkistaakseen jäsenvaltioiden tekemien analyysien, myös EU:n tuen määrittämisessä käytettävän rahoitusvajelaskelman, oikeellisuuden. Ohjelmisto on ollut käytettävissä vuoden 2004 lopusta lähtien, ja siihen on äskettäin tehty uusien, ohjelmakautta 2007–2013 koskevien rahoitussääntöjen edellyttämät päivitykset.

| 30. | Ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa säännöksissä jätettiin runsaasti joustovaraa rahoitusosuuksien määrittämistä varten. Koheesiorahastossa joustovara oli suurempi kuin EAKR:ssa. Komission antamilla ohjeilla (esim. kohdassa 18 tarkoitetuilla arvioinneista laadituilla yhteenvetotaulukoilla) pyritään siihen, että sovellettavat menetelmät ovat mahdollisimman yhtenäisiä etenkin saman jäsenvaltion sisällä. Ohjeissa ei kuitenkaan voida vaatia jäsenvaltioita noudattamaan täysin yhdenmukaisia menettelyjä.
  Ohjelmakaudella 2007–2013 on käytössä entistä selkeämmät säännöt rahastoista myönnettävien rahoitusosuuksien mukauttamista varten. Kyseiset säännöt sisältyvät asetuksen (EY) N:o 1083/2006 55 artiklaan. EU:n rahoitusosuuden mukauttamisessa käytettävä laskentamenetelmä on kuvattu valmisteluasiakirjassa 4 (ks. kohtaan 24 annettu vastaus). Myös hakemuslomakkeita on muutettu sen varmistamiseksi, että hakijoilta saadaan tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

30.

Ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa säännöksissä jätettiin runsaasti joustovaraa rahoitusosuuksien määrittämistä varten. Koheesiorahastossa joustovara oli suurempi kuin EAKR:ssa. Komission antamilla ohjeilla (esim. kohdassa 18 tarkoitetuilla arvioinneista laadituilla yhteenvetotaulukoilla) pyritään siihen, että sovellettavat menetelmät ovat mahdollisimman yhtenäisiä etenkin saman jäsenvaltion sisällä. Ohjeissa ei kuitenkaan voida vaatia jäsenvaltioita noudattamaan täysin yhdenmukaisia menettelyjä.

Ohjelmakaudella 2007–2013 on käytössä entistä selkeämmät säännöt rahastoista myönnettävien rahoitusosuuksien mukauttamista varten. Kyseiset säännöt sisältyvät asetuksen (EY) N:o 1083/2006 55 artiklaan. EU:n rahoitusosuuden mukauttamisessa käytettävä laskentamenetelmä on kuvattu valmisteluasiakirjassa 4 (ks. kohtaan 24 annettu vastaus). Myös hakemuslomakkeita on muutettu sen varmistamiseksi, että hakijoilta saadaan tarvittavat tiedot.

| 31. | Sosioekonomiset olosuhteet, kuten investointikohteena olevan alueen suhteellinen vauraus, voivat epäsuorasti vaikuttaa avustuksen määräytymiseen kustannus-hyötyanalyysiin sisältyvän kysyntäanalyysin kautta.
  Taloudellisella analyysilla on merkitystä lähinnä päätettäessä siitä, myönnetäänkö tietylle infrastruktuurihankkeelle rahoitusta. Sen jälkeen kun hankkeelle on päätetty myöntää rahoitusta sen sosioekonomisten vaikutusten perusteella, rahoitusosuuden suuruus yleensä määritetään rahoitusanalyysin perusteella. Komissio pitää tätä lähestymistapaa asianmukaisena. Taloudellisesti hyvin kannattaville hankkeille myönnettävän rahoituksen supistaminen voi vaarantaa niiden toteuttamisen.
  Komissio katsoo, ettei se voi päättää jäsenvaltioiden ehdottaman rahoitusyhdistelmän rakenteesta vaan ainoastaan yhteisön avustuksesta. |
| --- | --- |

31.

Sosioekonomiset olosuhteet, kuten investointikohteena olevan alueen suhteellinen vauraus, voivat epäsuorasti vaikuttaa avustuksen määräytymiseen kustannus-hyötyanalyysiin sisältyvän kysyntäanalyysin kautta.

Taloudellisella analyysilla on merkitystä lähinnä päätettäessä siitä, myönnetäänkö tietylle infrastruktuurihankkeelle rahoitusta. Sen jälkeen kun hankkeelle on päätetty myöntää rahoitusta sen sosioekonomisten vaikutusten perusteella, rahoitusosuuden suuruus yleensä määritetään rahoitusanalyysin perusteella. Komissio pitää tätä lähestymistapaa asianmukaisena. Taloudellisesti hyvin kannattaville hankkeille myönnettävän rahoituksen supistaminen voi vaarantaa niiden toteuttamisen.

Komissio katsoo, ettei se voi päättää jäsenvaltioiden ehdottaman rahoitusyhdistelmän rakenteesta vaan ainoastaan yhteisön avustuksesta.

| 32. | Jos tuottava investointi on hyväksytty tapauskohtaisena valtiontukena tai jos se on hyväksytyn valtiontukiohjelman mukainen, tavanomaisena käytäntönä on, että tämä otetaan lähtökohdaksi harkittaessa, myönnetäänkö osana julkista tukipakettia haettua EU:n avustusta (ks. myös kohtiin 20 ja 27 annetut vastaukset).
  Sosioekonomisten näkökohtien huomioon ottamista avustuksen mukauttamisessa tarkastellaan kohdassa 31.
  Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tuottavia investointihankkeita koskevia tukihakemuksia arvioitaessa niitä olisi hyvä vertailla kansallisella tasolla, jotta taloudelliset näkökohdat voitaisiin ottaa laajemmin huomioon ja jotta voitaisiin varmistaa, ettei hankkeille myönnetä enemmän rahoitusta kuin on tarpeen.
  Laatikko 4 – Tietylle alueelle kohdennettavaa investointia harkitsevan yrityksen rahoitusasema ei vaikuta ratkaisevasti tuen myöntämispäätökseen, vaan siihen vaikuttaa alueelle kohdennettavan (lisä)investoinnin odotettu taloudellinen kannattavuus. Nollavaikutus on tyypillinen valtiontukiohjelmiin liittyvä riski, koska suuri osa suurhankkeista on sellaisia, että niiden rahoituksellisen nettonykyarvon voidaan olettaa olevan positiivinen ja niiden rahoituksellisen korkokannan voidaan odottaa olevan suurempi kuin niiden rahoituksellisen diskonttokoron. Toisinaan tuen varsinaisena tarkoituksena onkin houkutella sellainen investointi, joka olisi joka tapauksessa tehty, jollekin heikommin kehittyneelle alueelle. |
| --- | --- |

32.

Jos tuottava investointi on hyväksytty tapauskohtaisena valtiontukena tai jos se on hyväksytyn valtiontukiohjelman mukainen, tavanomaisena käytäntönä on, että tämä otetaan lähtökohdaksi harkittaessa, myönnetäänkö osana julkista tukipakettia haettua EU:n avustusta (ks. myös kohtiin 20 ja 27 annetut vastaukset).

Sosioekonomisten näkökohtien huomioon ottamista avustuksen mukauttamisessa tarkastellaan kohdassa 31.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tuottavia investointihankkeita koskevia tukihakemuksia arvioitaessa niitä olisi hyvä vertailla kansallisella tasolla, jotta taloudelliset näkökohdat voitaisiin ottaa laajemmin huomioon ja jotta voitaisiin varmistaa, ettei hankkeille myönnetä enemmän rahoitusta kuin on tarpeen.

Laatikko 4 – Tietylle alueelle kohdennettavaa investointia harkitsevan yrityksen rahoitusasema ei vaikuta ratkaisevasti tuen myöntämispäätökseen, vaan siihen vaikuttaa alueelle kohdennettavan (lisä)investoinnin odotettu taloudellinen kannattavuus. Nollavaikutus on tyypillinen valtiontukiohjelmiin liittyvä riski, koska suuri osa suurhankkeista on sellaisia, että niiden rahoituksellisen nettonykyarvon voidaan olettaa olevan positiivinen ja niiden rahoituksellisen korkokannan voidaan odottaa olevan suurempi kuin niiden rahoituksellisen diskonttokoron. Toisinaan tuen varsinaisena tarkoituksena onkin houkutella sellainen investointi, joka olisi joka tapauksessa tehty, jollekin heikommin kehittyneelle alueelle.

| 33. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien ohjeiden lisäksi komissio on jo antanut edellä kohdissa 17 ja 18 mainitut ohjeet vuosina 1999–2001 sekä rakennerahastoista rahoitettaviin tuottaviin investointeihin sovellettavan tukiprosentin määräytymistä koskevat ohjeet vuonna 2002. Lisäksi se suositteli vuonna 2003, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisiä periaatteita rahoitusanalyysissa käytettävien diskonttokorkojen ja muiden parametrien osalta (ks. kohta 28). |
| --- | --- |

33.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien ohjeiden lisäksi komissio on jo antanut edellä kohdissa 17 ja 18 mainitut ohjeet vuosina 1999–2001 sekä rakennerahastoista rahoitettaviin tuottaviin investointeihin sovellettavan tukiprosentin määräytymistä koskevat ohjeet vuonna 2002. Lisäksi se suositteli vuonna 2003, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisiä periaatteita rahoitusanalyysissa käytettävien diskonttokorkojen ja muiden parametrien osalta (ks. kohta 28).

| 34. | Valmisteluasiakirjassa 4 ehdotetaan, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeissa käytetään suurempaa diskonttokorkoa, jotta laskennassa voidaan ottaa huomioon yksityisen sijoittajan suurempi pääoman vaihtoehtoiskustannus. Kun tarkastellaan suhteellista vaurautta, valmisteluasiakirjassa suositellaan, että maksujen osuus kotitalouksien menoista otetaan nimenomaisesti huomioon hankkeen tuloja arvioitaessa. Tulot ovat puolestaan yksi niistä tekijöistä, jotka otetaan huomioon rahoitusvajetta laskettaessa. |
| --- | --- |

34.

Valmisteluasiakirjassa 4 ehdotetaan, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeissa käytetään suurempaa diskonttokorkoa, jotta laskennassa voidaan ottaa huomioon yksityisen sijoittajan suurempi pääoman vaihtoehtoiskustannus. Kun tarkastellaan suhteellista vaurautta, valmisteluasiakirjassa suositellaan, että maksujen osuus kotitalouksien menoista otetaan nimenomaisesti huomioon hankkeen tuloja arvioitaessa. Tulot ovat puolestaan yksi niistä tekijöistä, jotka otetaan huomioon rahoitusvajetta laskettaessa.

HYÖDYTTÄVÄTKÖ SUURHANKKEIDEN JÄLKIARVIOINNIN TULOKSET MYÖHEMPÄÄ PÄÄTÖKSENTEKOA?

| 36. | EAKR:n kauden 1994–1999 hankkeiden jälkiarviointi kattoi koko tavoitteen, joten sen piiriin kuului tukitoimenpiteitä eri tasoilta, joskin suuri osa arvioinneista tehtiin ohjelmatasolla. Ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarviointeja käsitellään kohdassa 55. |
| --- | --- |

36.

EAKR:n kauden 1994–1999 hankkeiden jälkiarviointi kattoi koko tavoitteen, joten sen piiriin kuului tukitoimenpiteitä eri tasoilta, joskin suuri osa arvioinneista tehtiin ohjelmatasolla. Ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarviointeja käsitellään kohdassa 55.

| 38. | Jälkiarvioinnit eivät perustu ainoastaan seurantajärjestelmästä saatuun tietoon. Näitä tietoja on täydennettävä muun muassa analyyseilla, jotka koskevat verkostovaikutuksia, pitkän aikavälin kysyntää ja investointivaiheen jälkeisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

38.

Jälkiarvioinnit eivät perustu ainoastaan seurantajärjestelmästä saatuun tietoon. Näitä tietoja on täydennettävä muun muassa analyyseilla, jotka koskevat verkostovaikutuksia, pitkän aikavälin kysyntää ja investointivaiheen jälkeisiä vaikutuksia.

| 39. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että arvioinneista saadaan rahoitusta ja täytäntöönpanoa koskevan tulevan päätöksenteon kannalta tärkeää tietoa ja että tarvitaan välineitä arviointeihin tarvittavien tietojen määrittämistä ja keräämistä varten. Se on tehnyt runsaasti työtä parantaakseen arviointijärjestelmää ja edistääkseen arviointikulttuuria rakennetoimien menoista vastuussa olevien toimijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

39.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että arvioinneista saadaan rahoitusta ja täytäntöönpanoa koskevan tulevan päätöksenteon kannalta tärkeää tietoa ja että tarvitaan välineitä arviointeihin tarvittavien tietojen määrittämistä ja keräämistä varten. Se on tehnyt runsaasti työtä parantaakseen arviointijärjestelmää ja edistääkseen arviointikulttuuria rakennetoimien menoista vastuussa olevien toimijoiden keskuudessa.

| 40. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien poikkeusten lisäksi myös Irlannissa vuosina 2002 ja 2003 toteutettuihin ympäristöhankkeisiin liittyvistä kustannus-hyötyanalyyseista tehtiin jälkiarviointi. Lisäksi jokin aika sitten julkaistiin jälkiarviointi Portugalissa toteutetuista ohjelmakausien 1993–1999 ja 2000–2006 koheesiorahastohankkeista. Ohjelmakaudella 1994–1999 sovelletuissa säännöksissä ei nimenomaisesti annettu jälkiarviointien suorittamista tietyn tahon tehtäväksi (kuten ohjelmakausilla 2000–2006 ja 2007–2013). Nämä jälkiarvioinnit otti lopulta vastuulleen komissio (eivät jäsenvaltiot). Säännöksissä ei myöskään edellytetty jälkiarviointien tekemistä hanketasolla, vaikka tähän kannustettiin.
  Suurten infrastruktuurihankkeiden tuloksista raportoidaan yleensä jatkokehittämistä varten, kuten Ateenan metrohankkeesta, josta tehtiin metron kehittämistutkimus ja laadittiin 20 vuotta kattava liiketoimintasuunnitelma. Tällaiset selvitykset sisältävät paljon sellaista tietoa hankkeiden aikaisemmista vaiheista, jota sisältyy myös varsinaisiin jälkiarviointeihin. |
| --- | --- |

40.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien poikkeusten lisäksi myös Irlannissa vuosina 2002 ja 2003 toteutettuihin ympäristöhankkeisiin liittyvistä kustannus-hyötyanalyyseista tehtiin jälkiarviointi. Lisäksi jokin aika sitten julkaistiin jälkiarviointi Portugalissa toteutetuista ohjelmakausien 1993–1999 ja 2000–2006 koheesiorahastohankkeista. Ohjelmakaudella 1994–1999 sovelletuissa säännöksissä ei nimenomaisesti annettu jälkiarviointien suorittamista tietyn tahon tehtäväksi (kuten ohjelmakausilla 2000–2006 ja 2007–2013). Nämä jälkiarvioinnit otti lopulta vastuulleen komissio (eivät jäsenvaltiot). Säännöksissä ei myöskään edellytetty jälkiarviointien tekemistä hanketasolla, vaikka tähän kannustettiin.

Suurten infrastruktuurihankkeiden tuloksista raportoidaan yleensä jatkokehittämistä varten, kuten Ateenan metrohankkeesta, josta tehtiin metron kehittämistutkimus ja laadittiin 20 vuotta kattava liiketoimintasuunnitelma. Tällaiset selvitykset sisältävät paljon sellaista tietoa hankkeiden aikaisemmista vaiheista, jota sisältyy myös varsinaisiin jälkiarviointeihin.

| 41. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman arvioinnin (41 kohdan d alakohta) tuloksena saatiin hyödyllistä tietoa tulevaa päätöksentekoa varten ja tuloksista käydyt keskustelut johtivat siihen, että ohjelmakautta 2007–2013 varten laadittiin uudet parannetut säännökset. |
| --- | --- |

41.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman arvioinnin (41 kohdan d alakohta) tuloksena saatiin hyödyllistä tietoa tulevaa päätöksentekoa varten ja tuloksista käydyt keskustelut johtivat siihen, että ohjelmakautta 2007–2013 varten laadittiin uudet parannetut säännökset.

| 42. | Komissio myöntää täysin puutteet, jotka johtuivat siitä, ettei ohjelmakaudelta 1994–1999 saatu riittävästi tietoja. Se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen tietojen keruuta ohjelmakauden 2000–2006 osalta ja tehostaakseen sitä entisestään ohjelmakauden 2007–2013 osalta. |
| --- | --- |

42.

Komissio myöntää täysin puutteet, jotka johtuivat siitä, ettei ohjelmakaudelta 1994–1999 saatu riittävästi tietoja. Se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen tietojen keruuta ohjelmakauden 2000–2006 osalta ja tehostaakseen sitä entisestään ohjelmakauden 2007–2013 osalta.

| 43. | Sähköiseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla uudella työkalulla ”SFC2007” varmistetaan, ettei suurhanketta koskevaa hakemusta voida jättää, ennen kuin kaikki jäsennellyt tiedot (asetuksen (EY) N:o 1828/2006 liite XX) on kirjattu järjestelmään. |
| --- | --- |

43.

Sähköiseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla uudella työkalulla ”SFC2007” varmistetaan, ettei suurhanketta koskevaa hakemusta voida jättää, ennen kuin kaikki jäsennellyt tiedot (asetuksen (EY) N:o 1828/2006 liite XX) on kirjattu järjestelmään.

| 44. | Komissio on toteuttanut toimenpiteitä tilintarkastustuomioistuimen mainitseman arvioinnin pohjalta, kuten kohtaan 41 annetussa vastauksessa todetaan. Myös kohtiin 24, 42 ja 43 annetuissa vastauksissa käsitellään toimenpiteitä, joita on toteutettu arviointia varten käytettävissä olevien tietojen parantamiseksi.






  c) | Komissio laati jokin aika sitten valmisteluasiakirjan työllisyysvaikutusten mittaamismenetelmistä. Se kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä menetelmiä parantaakseen tietoja, jotka koskevat uusien työpaikkojen luomista. |
| --- | --- | --- |

44.

Komissio on toteuttanut toimenpiteitä tilintarkastustuomioistuimen mainitseman arvioinnin pohjalta, kuten kohtaan 41 annetussa vastauksessa todetaan. Myös kohtiin 24, 42 ja 43 annetuissa vastauksissa käsitellään toimenpiteitä, joita on toteutettu arviointia varten käytettävissä olevien tietojen parantamiseksi.

c)

Komissio laati jokin aika sitten valmisteluasiakirjan työllisyysvaikutusten mittaamismenetelmistä. Se kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä menetelmiä parantaakseen tietoja, jotka koskevat uusien työpaikkojen luomista.

| 45. | b) | Monista rahoitushakemuksista puuttuu lähtötilanteen selkeä ja kattava kuvaus. Kustannus-hyötyanalyysi perustuu kuitenkin lisävaikutukseen eli siihen, miten tilanne, jossa hanke toteutetaan, eroaa tilanteesta, jossa sitä ei toteuteta. Jälkimmäinen tilanne vastaa luonnollisesti lähtötilannetta. Uusissa hakemuslomakkeissa lähtötilannetta käsitellään aiempaa tarkemmin. Niissä pyydetään myös tietoja indikaattoreista, jotka koskevat tuotosta ja ohjelman tavoitteita edistävää vaikutusta. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Monista rahoitushakemuksista puuttuu lähtötilanteen selkeä ja kattava kuvaus. Kustannus-hyötyanalyysi perustuu kuitenkin lisävaikutukseen eli siihen, miten tilanne, jossa hanke toteutetaan, eroaa tilanteesta, jossa sitä ei toteuteta. Jälkimmäinen tilanne vastaa luonnollisesti lähtötilannetta. Uusissa hakemuslomakkeissa lähtötilannetta käsitellään aiempaa tarkemmin. Niissä pyydetään myös tietoja indikaattoreista, jotka koskevat tuotosta ja ohjelman tavoitteita edistävää vaikutusta.

| 46. | Katso kohtaan 42 annettu vastaus. |
| --- | --- |

46.

Katso kohtaan 42 annettu vastaus.

| 48. | b) | Komissio aikoo tutkia yksikkökustannuksia tarkemmin. Se aloittaa EAKR:n ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarvioinnista. Se arvioi tässä yhteydessä myös EAKR:sta rahoitettujen suurhankkeiden tehokkuutta. Lisäksi se kehittää menetelmät yksikkökustannusten tarkastelua varten ja testaa ne. Kyseisiä menetelmiä käytetään tulevissa arvioinneissa, kuten koheesiorahastohankkeiden ja ISPA-hankkeiden suunnitelluissa jälkiarvioinneissa. Lopullisena tavoitteena on luoda yksikkökustannustietokanta, joka sisältää tiedot koheesiopolitiikan määrärahoista rahoitetuista hankkeista ja saatavilla olevista kansainvälisistä viitearvoista. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Komissio aikoo tutkia yksikkökustannuksia tarkemmin. Se aloittaa EAKR:n ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarvioinnista. Se arvioi tässä yhteydessä myös EAKR:sta rahoitettujen suurhankkeiden tehokkuutta. Lisäksi se kehittää menetelmät yksikkökustannusten tarkastelua varten ja testaa ne. Kyseisiä menetelmiä käytetään tulevissa arvioinneissa, kuten koheesiorahastohankkeiden ja ISPA-hankkeiden suunnitelluissa jälkiarvioinneissa. Lopullisena tavoitteena on luoda yksikkökustannustietokanta, joka sisältää tiedot koheesiopolitiikan määrärahoista rahoitetuista hankkeista ja saatavilla olevista kansainvälisistä viitearvoista.

| d) | Ajankohtana, jona hankkeiden taloudellinen korkokanta laskettiin jälkikäteen uudelleen, käytettävissä oli lähinnä vain investointivaiheen tietoja (investointikustannusten määrä sekä investointiaikataulu). Operatiivisen vaiheen tiedoista oli käytettävissä vain osa. Tämän vuoksi uudelleenlaskennassa oli useissa tapauksissa käytettävä ennakkoarvioita hankkeen tuottamasta nettohyödystä, joka saadaan vasta operatiivisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

d)

Ajankohtana, jona hankkeiden taloudellinen korkokanta laskettiin jälkikäteen uudelleen, käytettävissä oli lähinnä vain investointivaiheen tietoja (investointikustannusten määrä sekä investointiaikataulu). Operatiivisen vaiheen tiedoista oli käytettävissä vain osa. Tämän vuoksi uudelleenlaskennassa oli useissa tapauksissa käytettävä ennakkoarvioita hankkeen tuottamasta nettohyödystä, joka saadaan vasta operatiivisessa vaiheessa.

| e) | Sen arvioiminen, miten paljon välillisiä työpaikkoja infrastruktuurihanke synnyttää, on usein vaikeaa. Komissio on tämän vuoksi päättänyt, ettei näitä tietoja tarvitse antaa suuria infrastruktuurihankkeita koskevissa hakemuksissa ohjelmakaudella 2007–2013. |
| --- | --- |

e)

Sen arvioiminen, miten paljon välillisiä työpaikkoja infrastruktuurihanke synnyttää, on usein vaikeaa. Komissio on tämän vuoksi päättänyt, ettei näitä tietoja tarvitse antaa suuria infrastruktuurihankkeita koskevissa hakemuksissa ohjelmakaudella 2007–2013.

| 49. | a) | Infrastruktuurihankkeiden kustannus-hyötyanalyyseissa ennustettuja välillisiä vaikutuksia, kuten välillisiä työllisyysvaikutuksia tai uusien rautatieyhteyksien vaikutusta liikenneruuhkien vähenemiseen, ei voida mitata seurannalla. Investointivaiheessa voidaan seurata rahoituksellisia ja fyysisiä tuotoksia mutta ei taloudellisia vaikutuksia, jotka syntyvät vasta operatiivisessa vaiheessa ja yleensä pidemmällä aikavälillä. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Infrastruktuurihankkeiden kustannus-hyötyanalyyseissa ennustettuja välillisiä vaikutuksia, kuten välillisiä työllisyysvaikutuksia tai uusien rautatieyhteyksien vaikutusta liikenneruuhkien vähenemiseen, ei voida mitata seurannalla. Investointivaiheessa voidaan seurata rahoituksellisia ja fyysisiä tuotoksia mutta ei taloudellisia vaikutuksia, jotka syntyvät vasta operatiivisessa vaiheessa ja yleensä pidemmällä aikavälillä.

| b) | Komissio katsoo, että aluetasolla aikaan saatuja laaja-alaisia taloudellisia vaikutuksia (uusien yritysten ja työpaikkojen syntymistä, tuottavuutta ja ympäristövaikutuksia) on tarkoituksenmukaisempi arvioida ohjelmien kuin hankkeiden tasolla. |
| --- | --- |

b)

Komissio katsoo, että aluetasolla aikaan saatuja laaja-alaisia taloudellisia vaikutuksia (uusien yritysten ja työpaikkojen syntymistä, tuottavuutta ja ympäristövaikutuksia) on tarkoituksenmukaisempi arvioida ohjelmien kuin hankkeiden tasolla.

| 51. | Näihin indikaattoreihin on tarkoitus kiinnittää aiempaa enemmän huomiota uudella ohjelmakaudella. Kyseisiä indikaattoreita koskevia tietoja annetaan joka tapauksessa yleensä loppukertomuksissa, jotka laaditaan hankkeen päätyttyä. |
| --- | --- |

51.

Näihin indikaattoreihin on tarkoitus kiinnittää aiempaa enemmän huomiota uudella ohjelmakaudella. Kyseisiä indikaattoreita koskevia tietoja annetaan joka tapauksessa yleensä loppukertomuksissa, jotka laaditaan hankkeen päätyttyä.

| 52.–53. | Vaikka suurhankkeiden seurannassa käytettävien indikaattoreiden olisi oltava keskenään johdonmukaisia, niiden ei välttämättä tarvitse olla samoja kuin painopisteiden tasolla käytettävien indikaattorien. Tämä pätee etenkin sellaisiin tuloksiin ja vaikutuksiin, joita ei ole tarkoituksenmukaista mitata hankkeiden vaan painopisteiden tasolla. Esimerkiksi myönteistä kehitystä, joka liittyy maksujen osuuteen kotitalouksien menoista, olisi vaikea mitata yhden ainoan hankkeen tasolla. Lisäksi on otettava huomioon, että mitattaessa tällaista kehitystä painopisteiden tasolla kyse ei ole pelkästään yksittäisten hankkeiden vaikutusten summasta, koska mukana ovat myös verkostovaikutukset, jotka ovat todennäköisesti merkittäviä. |
| --- | --- |

52.–53.

Vaikka suurhankkeiden seurannassa käytettävien indikaattoreiden olisi oltava keskenään johdonmukaisia, niiden ei välttämättä tarvitse olla samoja kuin painopisteiden tasolla käytettävien indikaattorien. Tämä pätee etenkin sellaisiin tuloksiin ja vaikutuksiin, joita ei ole tarkoituksenmukaista mitata hankkeiden vaan painopisteiden tasolla. Esimerkiksi myönteistä kehitystä, joka liittyy maksujen osuuteen kotitalouksien menoista, olisi vaikea mitata yhden ainoan hankkeen tasolla. Lisäksi on otettava huomioon, että mitattaessa tällaista kehitystä painopisteiden tasolla kyse ei ole pelkästään yksittäisten hankkeiden vaikutusten summasta, koska mukana ovat myös verkostovaikutukset, jotka ovat todennäköisesti merkittäviä.

| 54. | Vaikka nyt kerättävissä ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa tiedoissa on toki edelleen puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia, komissio katsoo kuitenkin, että tilanne on parempi kuin aikaisemmin ja että nykyisin kerätään runsaasti sellaista tietoa, jota voidaan hyödyntää arvioinneissa (ks. kohtaan 55 annettu vastaus). Komissio on määritellyt ohjelmakautta 2007–2013 varten joukon keskeisiä indikaattoreita standardoidakseen tiedot paremmin ja lisätäkseen niiden vertailukelpoisuutta (seurannassa ja arvioinnissa käytettäviä indikaattoreita koskevan valmisteluasiakirjan 2 liite I). Komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä tuotoksia ja tuloksia mittaavia keskeisiä indikaattoreita ohjelmien (ei hankkeiden) tasolla. |
| --- | --- |

54.

Vaikka nyt kerättävissä ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa tiedoissa on toki edelleen puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia, komissio katsoo kuitenkin, että tilanne on parempi kuin aikaisemmin ja että nykyisin kerätään runsaasti sellaista tietoa, jota voidaan hyödyntää arvioinneissa (ks. kohtaan 55 annettu vastaus). Komissio on määritellyt ohjelmakautta 2007–2013 varten joukon keskeisiä indikaattoreita standardoidakseen tiedot paremmin ja lisätäkseen niiden vertailukelpoisuutta (seurannassa ja arvioinnissa käytettäviä indikaattoreita koskevan valmisteluasiakirjan 2 liite I). Komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä tuotoksia ja tuloksia mittaavia keskeisiä indikaattoreita ohjelmien (ei hankkeiden) tasolla.

| 55. | EAKR:n ohjelmakautta 2000–2006 koskeva jälkiarviointi koostuu 11 osiosta, joiden tarkoituksena on arvioida sekä politiikan kokonaisvaikutusta että tiettyjä aihekokonaisuuksia. Yhden osion tarkoituksena on kerätä tietoja saatavissa olevista indikaattoreista kaikista ohjelma-asiakirjoista. Tietojenkeruuosiolla helpotetaan niistä muista osioista vastaavien ulkopuolisten asiantuntijoiden työtä, joissa keskitytään puuttuvien tietojen hankkimiseen ja varsinaisten analyysien suorittamiseen. Vaikka komissio keskittyy jälkiarvioinneissaan lähinnä EAKR:n yhteisrahoittamien investointien arviointiin politiikan osa-alueiden (ei yksittäisten hankkeiden) tasolla, yhdessä osiossa on tarkoitus arvioida suurten liikennehankkeiden vaikutuksia, joita tarkastellaan hankekohtaisesti. Arviointiin sisältyy myös osio, jossa kootaan ja yhdistetään suurhankkeiden työllisyysvaikutuksia koskevia tietoja. Tarkoituksena on tutkia myös suurten infrastruktuurihankkeiden yksikkökustannuksia (ks. 48 kohdan b alakohtaan annettu vastaus).
  Komissio suorittaa ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden jälkiarvioinnin vuonna 2009. |
| --- | --- |

55.

EAKR:n ohjelmakautta 2000–2006 koskeva jälkiarviointi koostuu 11 osiosta, joiden tarkoituksena on arvioida sekä politiikan kokonaisvaikutusta että tiettyjä aihekokonaisuuksia. Yhden osion tarkoituksena on kerätä tietoja saatavissa olevista indikaattoreista kaikista ohjelma-asiakirjoista. Tietojenkeruuosiolla helpotetaan niistä muista osioista vastaavien ulkopuolisten asiantuntijoiden työtä, joissa keskitytään puuttuvien tietojen hankkimiseen ja varsinaisten analyysien suorittamiseen. Vaikka komissio keskittyy jälkiarvioinneissaan lähinnä EAKR:n yhteisrahoittamien investointien arviointiin politiikan osa-alueiden (ei yksittäisten hankkeiden) tasolla, yhdessä osiossa on tarkoitus arvioida suurten liikennehankkeiden vaikutuksia, joita tarkastellaan hankekohtaisesti. Arviointiin sisältyy myös osio, jossa kootaan ja yhdistetään suurhankkeiden työllisyysvaikutuksia koskevia tietoja. Tarkoituksena on tutkia myös suurten infrastruktuurihankkeiden yksikkökustannuksia (ks. 48 kohdan b alakohtaan annettu vastaus).

Komissio suorittaa ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden jälkiarvioinnin vuonna 2009.

KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT UUDET SÄÄNNÖKSET

| 57. | Komissio on myös parantanut hakemuslomakkeita, joissa annetut tiedot viedään SFC2007-keskustietokantaan. Se on lisäksi päivittänyt sisäisiä ohjeita (lisäämällä niihin erityisen käsittelijöille tarkoitetun muistilistan), ottanut käyttöön ohjelmiston, jolla tarkistetaan, että kustannus-hyötyanalyysin parametrit ja tulokset ovat johdonmukaisia ja yhtenäisiä, ja tarjoaa hankkeiden valmisteluun tarkoitettua teknistä apua jäsenvaltioille tätä varten käyttöönotetun JASPERS-järjestelmän (Joint Assistance for Projects in European Regions) välityksellä. Katso myös kohtiin 22, 24, 29, 43 ja 44 annetut vastaukset. |
| --- | --- |

57.

Komissio on myös parantanut hakemuslomakkeita, joissa annetut tiedot viedään SFC2007-keskustietokantaan. Se on lisäksi päivittänyt sisäisiä ohjeita (lisäämällä niihin erityisen käsittelijöille tarkoitetun muistilistan), ottanut käyttöön ohjelmiston, jolla tarkistetaan, että kustannus-hyötyanalyysin parametrit ja tulokset ovat johdonmukaisia ja yhtenäisiä, ja tarjoaa hankkeiden valmisteluun tarkoitettua teknistä apua jäsenvaltioille tätä varten käyttöönotetun JASPERS-järjestelmän (Joint Assistance for Projects in European Regions) välityksellä. Katso myös kohtiin 22, 24, 29, 43 ja 44 annetut vastaukset.

| 58. | Vaikka komissio keskittyy jälkiarvioinneissa ohjelmatason arviointeihin, se käyttää myös suurhankkeista saatuja tietoja samaan tapaan kuin parhaillaan tehtävässä ohjelmakautta 2000–2006 koskevassa jälkiarvioinnissa (ks. kohtaan 55 annettu vastaus). Lisäksi se kannustaa edelleen jäsenvaltioita suorittamaan sekä hanke- että alakohtaisia arviointeja vapaaehtoiselta pohjalta. |
| --- | --- |

58.

Vaikka komissio keskittyy jälkiarvioinneissa ohjelmatason arviointeihin, se käyttää myös suurhankkeista saatuja tietoja samaan tapaan kuin parhaillaan tehtävässä ohjelmakautta 2000–2006 koskevassa jälkiarvioinnissa (ks. kohtaan 55 annettu vastaus). Lisäksi se kannustaa edelleen jäsenvaltioita suorittamaan sekä hanke- että alakohtaisia arviointeja vapaaehtoiselta pohjalta.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 59. | Tarkastelussa olisi otettava huomioon ohjelmakaudella 2000–2006 voimassa olleen sääntelyn asettamat rajoitukset.






  a) | Komissio on yleisesti ottaen arvioinut hankkeet perusteellisesti. Suurin osa ohjelmakautta 2000–2006 koskevista hankehakemuksesta tehtiin vuoden 2003 jälkeen. |
| --- | --- | --- |

59.

Tarkastelussa olisi otettava huomioon ohjelmakaudella 2000–2006 voimassa olleen sääntelyn asettamat rajoitukset.

a)

Komissio on yleisesti ottaen arvioinut hankkeet perusteellisesti. Suurin osa ohjelmakautta 2000–2006 koskevista hankehakemuksesta tehtiin vuoden 2003 jälkeen.

| b) | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että rahoitushakemusten laatu vaihteli ja että etenkin tuottavia investointihankkeita koskevien hakemusten laadussa oli puutteita. Se pyrki parantamaan hakemusten laatua pyytämällä lisäselvityksiä. Komissiolla on ohjelmakauden 2007–2013 osalta käytössään aiempaa paremmat välineet suurhankkeita koskevien hakemusten käsittelyä varten, ja myös sovellettavia säännöksiä on parannettu. |
| --- | --- |

b)

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että rahoitushakemusten laatu vaihteli ja että etenkin tuottavia investointihankkeita koskevien hakemusten laadussa oli puutteita. Se pyrki parantamaan hakemusten laatua pyytämällä lisäselvityksiä. Komissiolla on ohjelmakauden 2007–2013 osalta käytössään aiempaa paremmat välineet suurhankkeita koskevien hakemusten käsittelyä varten, ja myös sovellettavia säännöksiä on parannettu.

| c) | Ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa säännöksissä jätettiin runsaasti joustovaraa rahoitusosuuksien määrittämistä varten. |
| --- | --- |

c)

Ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa säännöksissä jätettiin runsaasti joustovaraa rahoitusosuuksien määrittämistä varten.

| 60. | Suurhankkeissa on kyse hyvin merkittävistä rahasummista. Komissio pitää tämän vuoksi tärkeänä, että tällaisiin hankkeisiin sovelletaan tavanomaista tiukempia hakumenettelyjä ja että nämä hankkeet tutkitaan tarkkaan. Näin voidaan varmistaa, että näillä hankkeilla on mahdollisimman suuri vaikutus alueelliseen kehitykseen ja että yhteisön varat käytetään tehokkaasti.
  Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen sekä jäsenvaltioiden vastuulla olevaa hankehakemusten valmistelua että omaa arviointiprosessiaan. Näiden toimenpiteiden täysimääräiset vaikutukset ovat nähtävissä ohjelmakaudella 2007–2013. |
| --- | --- |

60.

Suurhankkeissa on kyse hyvin merkittävistä rahasummista. Komissio pitää tämän vuoksi tärkeänä, että tällaisiin hankkeisiin sovelletaan tavanomaista tiukempia hakumenettelyjä ja että nämä hankkeet tutkitaan tarkkaan. Näin voidaan varmistaa, että näillä hankkeilla on mahdollisimman suuri vaikutus alueelliseen kehitykseen ja että yhteisön varat käytetään tehokkaasti.

Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen sekä jäsenvaltioiden vastuulla olevaa hankehakemusten valmistelua että omaa arviointiprosessiaan. Näiden toimenpiteiden täysimääräiset vaikutukset ovat nähtävissä ohjelmakaudella 2007–2013.

| 61. | a) | Vuodesta 2000 alkaen jäsenvaltioita ei ole voitu säännösten nojalla vaatia suorittamaan jälkiarviointia hanketasolla, vaikka niitä onkin kannustettu tähän. Jälkiarviointia edellytettiin vain koheesiorahaston osalta, ja arvioinnin suoritti komissio. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Vuodesta 2000 alkaen jäsenvaltioita ei ole voitu säännösten nojalla vaatia suorittamaan jälkiarviointia hanketasolla, vaikka niitä onkin kannustettu tähän. Jälkiarviointia edellytettiin vain koheesiorahaston osalta, ja arvioinnin suoritti komissio.

| b) | Komissio myöntää, että ohjelmakautta 1994–1999 koskevien hakemusten sisältämät tiedot olivat puutteellisia. Se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen tietojen keruuta ohjelmakauden 2000–2006 osalta ja tehostaakseen sitä entisestään ohjelmakauden 2007–2013 osalta. |
| --- | --- |

b)

Komissio myöntää, että ohjelmakautta 1994–1999 koskevien hakemusten sisältämät tiedot olivat puutteellisia. Se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen tietojen keruuta ohjelmakauden 2000–2006 osalta ja tehostaakseen sitä entisestään ohjelmakauden 2007–2013 osalta.

| c) | Seurantatiedot olivat puutteellisia, mikä haittasi arviointia. Komissio on toteuttanut toimenpiteitä korjatakseen nämä puutteet etenkin ohjelmakauden 2007–2013 osalta. Komissio katsoo kuitenkin, ettei välillisiä vaikutuksia voida seurata hankkeiden tasolla (ks. kohtaan 49 annettu vastaus). |
| --- | --- |

c)

Seurantatiedot olivat puutteellisia, mikä haittasi arviointia. Komissio on toteuttanut toimenpiteitä korjatakseen nämä puutteet etenkin ohjelmakauden 2007–2013 osalta. Komissio katsoo kuitenkin, ettei välillisiä vaikutuksia voida seurata hankkeiden tasolla (ks. kohtaan 49 annettu vastaus).

| 62. | Vaikka parhaillaan kerättävissä ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa tiedoissa on toki edelleen puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia, tilanne on parantunut ja aikaisempien arviointien puutteet on otettu huomioon ohjelmakauden 2000–2006 arviointien suunnittelussa. |
| --- | --- |

62.

Vaikka parhaillaan kerättävissä ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa tiedoissa on toki edelleen puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia, tilanne on parantunut ja aikaisempien arviointien puutteet on otettu huomioon ohjelmakauden 2000–2006 arviointien suunnittelussa.

| 63. | Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset, ja se aikoo varmistaa, että parannettuja säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti.






  a) | Nykyiset säännökset sisältävät entistä tiukempia vaatimuksia hakemusten yhteydessä toimitettavista tiedoista, ja EU:n avustuksen määrän määrittämistä koskevia sääntöjä on selkeytetty. Lisäksi sisäisiä ohjeita on päivitetty ja menettelyissä siirrytään hyödyntämään tietotekniikkaa. |
| --- | --- | --- |

63.

Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset, ja se aikoo varmistaa, että parannettuja säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti.

a)

Nykyiset säännökset sisältävät entistä tiukempia vaatimuksia hakemusten yhteydessä toimitettavista tiedoista, ja EU:n avustuksen määrän määrittämistä koskevia sääntöjä on selkeytetty. Lisäksi sisäisiä ohjeita on päivitetty ja menettelyissä siirrytään hyödyntämään tietotekniikkaa.

| b) | Hakemuksia koskevilla tiukennetuilla vaatimuksilla, tietotekniikkaan perustuvalla tietojen käsittelyllä sekä kustannus-hyötyanalyysista laaditulla valmisteluasiakirjalla ja päivitetyllä oppaalla parannetaan kustannus-hyötyanalyysien laatua ja luodaan yhteinen perusta hankkeiden arvioinnille. |
| --- | --- |

b)

Hakemuksia koskevilla tiukennetuilla vaatimuksilla, tietotekniikkaan perustuvalla tietojen käsittelyllä sekä kustannus-hyötyanalyysista laaditulla valmisteluasiakirjalla ja päivitetyllä oppaalla parannetaan kustannus-hyötyanalyysien laatua ja luodaan yhteinen perusta hankkeiden arvioinnille.

| c) | Ohjelmakautta 2007–2013 koskevissa säännöksissä annetaan selkeät säännöt siitä, miten tuottavien hankkeiden EU-rahoitusosuus määräytyy. Valmisteluasiakirja puolestaan sisältää ohjeita näiden uusien sääntöjen soveltamisesta. Komissio katsoo, että avustuksen mukauttamisen olisi perustuttava rahoitukselliseen analyysiin, jossa on jo välillisesti otettu huomioon eräitä sosioekonomisia tekijöitä. |
| --- | --- |

c)

Ohjelmakautta 2007–2013 koskevissa säännöksissä annetaan selkeät säännöt siitä, miten tuottavien hankkeiden EU-rahoitusosuus määräytyy. Valmisteluasiakirja puolestaan sisältää ohjeita näiden uusien sääntöjen soveltamisesta. Komissio katsoo, että avustuksen mukauttamisen olisi perustuttava rahoitukselliseen analyysiin, jossa on jo välillisesti otettu huomioon eräitä sosioekonomisia tekijöitä.

| 64. | a) | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioille voisi olla hyötyä suurhankkeiden jälkiarvioinneista, ja se on tämän vuoksi aina kannustanut jälkiarviointien tekemiseen. Se tekee näin vastaisuudessakin, mutta katsoo samalla, että laaja-alaisia aluetason taloudellisia vaikutuksia on usein tarkoituksenmukaisempaa arvioida ohjelmien tasolla. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioille voisi olla hyötyä suurhankkeiden jälkiarvioinneista, ja se on tämän vuoksi aina kannustanut jälkiarviointien tekemiseen. Se tekee näin vastaisuudessakin, mutta katsoo samalla, että laaja-alaisia aluetason taloudellisia vaikutuksia on usein tarkoituksenmukaisempaa arvioida ohjelmien tasolla.

| b) | Komission jäsenvaltioille antamissa seurantaa koskevissa suosituksissa on otettu huomioon tulevien arviointien tarpeet. Hankekohtaisilla tiedoilla on tärkeä merkitys myös tulevissa arvioinneissa. Uudella sähköiseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla työkalulla helpotetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa edellytettyjen jäsenneltyjen tietojen keräämistä hankkeista.
  Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa on annettava tietoja suurhankkeiden edistymisestä ja rahoittamisesta. |
| --- | --- |

b)

Komission jäsenvaltioille antamissa seurantaa koskevissa suosituksissa on otettu huomioon tulevien arviointien tarpeet. Hankekohtaisilla tiedoilla on tärkeä merkitys myös tulevissa arvioinneissa. Uudella sähköiseen tiedonvaihtoon tarkoitetulla työkalulla helpotetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa edellytettyjen jäsenneltyjen tietojen keräämistä hankkeista.

Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa on annettava tietoja suurhankkeiden edistymisestä ja rahoittamisesta.

| c) | Uusissa hakemuslomakkeissa pyydetään erikseen tietoja lähtötilanteesta sekä soveltuvista indikaattoreista, joilla voidaan mitata tuotosta ja sitä, miten hankkeella on edistetty ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

c)

Uusissa hakemuslomakkeissa pyydetään erikseen tietoja lähtötilanteesta sekä soveltuvista indikaattoreista, joilla voidaan mitata tuotosta ja sitä, miten hankkeella on edistetty ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

| 65. | Komissio pitää tärkeänä, että suurhankkeille asetetaan lisävaatimuksia ja että niihin kohdistetaan lisätarkastuksia, koska niissä on kyse merkittävistä rahamääristä. Tilintarkastustuomioistuimen ehdottamassa tarkastelussa olisi otettava huomioon niiden parannusten vaikutus, joita komissio on ehdottanut ohjelmakaudella 2007–2013 noudatettaviin menettelyihin. |
| --- | --- |

65.

Komissio pitää tärkeänä, että suurhankkeille asetetaan lisävaatimuksia ja että niihin kohdistetaan lisätarkastuksia, koska niissä on kyse merkittävistä rahamääristä. Tilintarkastustuomioistuimen ehdottamassa tarkastelussa olisi otettava huomioon niiden parannusten vaikutus, joita komissio on ehdottanut ohjelmakaudella 2007–2013 noudatettaviin menettelyihin.

---