# Официален вестник C 74/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 74 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5120 март 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 74

Издание на български език

Информация и известия

Година 5120 март 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2008/C 074/01 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2007-2010 г. | 1 |
| 2008/C 074/02 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Словения за 2007-2010 г. | 5 |
| 2008/C 074/03 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2007-2010 г. | 10 |
| 2008/C 074/04 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Дания за 2007-2010 г. | 15 |
| 2008/C 074/05 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Литва за 2007-2010 г. | 19 |
| 2008/C 074/06 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Чешката република за 2007-2010 г. | 24 |
| 2008/C 074/07 | Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно програмата за стабилност на Малта за 2007-2010 г. | 28 |
| 2008/C 074/08 | Становище на Съвета за 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Гърция за 2007-2010 г. | 33 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2008/C 074/01

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2007-2010 г.

1

2008/C 074/02

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Словения за 2007-2010 г.

5

2008/C 074/03

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2007-2010 г.

10

2008/C 074/04

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Дания за 2007-2010 г.

15

2008/C 074/05

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Литва за 2007-2010 г.

19

2008/C 074/06

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно актуализираната програма за сближаване на Чешката република за 2007-2010 г.

24

2008/C 074/07

Становище на Съвета от 4 март 2008 година относно програмата за стабилност на Малта за 2007-2010 г.

28

2008/C 074/08

Становище на Съвета за 4 март 2008 година относно актуализираната програма за стабилност на Гърция за 2007-2010 г.

33

| | II   Известия |
| --- | --- |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2008/C 074/09 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2008/C 074/09

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2008/C 074/11 | Обменен курс на еврото | 39 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2008/C 074/12 | Информация съгласно Регламент (ЕО) No 539/2001 на Съвета за определяне на третите страни, чиито граждани трябва да притежават виза, когато преминават външните граници на държавите-членки, както и тези, чиито граждани са освободени от това изискване | 40 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2008/C 074/11

Обменен курс на еврото

39

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2008/C 074/12

Информация съгласно Регламент (ЕО) No 539/2001 на Съвета за определяне на третите страни, чиито граждани трябва да притежават виза, когато преминават външните граници на държавите-членки, както и тези, чиито граждани са освободени от това изискване

40

| | V   Обявления |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Комисия |
| 2008/C 074/13 | Покана за подаване на предложения за непреки действия в рамките на многогодишната общностна програма за по-голяма достъпност, използваемост и експлоатация на цифрово съдържание в Европа (Програма eContentplus) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Покани за представяне на предложения по работните програми на Седмата рамкова програма на ЕО за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности | 64 |
| | СЪДЕБНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейско икономическо пространствоСъд на ЕАСТ |
| 2008/C 074/15 | Молба за консултативно становище от Съда на ЕАСТ, подадена от Oslo tingrett, от 26 ноември 2007 г. по делото L'Oréal Norge AS срещу Smart Club Norge AS (Дело E-10/07) | 65 |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА |
| | Комисия |
| 2008/C 074/16 | Известие за започване на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои отливки с произход от Китайската народна република | 66 |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ |
| | Комисия |
| 2008/C 074/17 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 71 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Комисия |
| 2008/C 074/21 | Публикация на заявление по член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета за защита на географските указания и наименования за произход на селскостопанските продукти и храни | 72 |

V   Обявления

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Комисия

2008/C 074/13

Покана за подаване на предложения за непреки действия в рамките на многогодишната общностна програма за по-голяма достъпност, използваемост и експлоатация на цифрово съдържание в Европа (Програма eContentplus) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Покани за представяне на предложения по работните програми на Седмата рамкова програма на ЕО за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности

64

СЪДЕБНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейско икономическо пространствоСъд на ЕАСТ

2008/C 074/15

Молба за консултативно становище от Съда на ЕАСТ, подадена от Oslo tingrett, от 26 ноември 2007 г. по делото L'Oréal Norge AS срещу Smart Club Norge AS (Дело E-10/07)

65

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Комисия

2008/C 074/16

Известие за започване на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои отливки с произход от Китайската народна република

66

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

2008/C 074/17

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

71

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

2008/C 074/21

Публикация на заявление по член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета за защита на географските указания и наименования за произход на селскостопанските продукти и храни

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2007-2010 г.

(2008/C 74/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2007-2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2007-2010 г.

| (2) | През последните няколко години икономическият растеж на Австрия е силен и надвишава средно този на другите страни от еврозоната. При забавено частно потребление, основни фактори на растежа са нетният износ и инвестициите. Продължаващото задържане на заплатите спомогна за поддържане на ценовата стабилност, като в същото време допринесе за увеличаването на външната конкурентоспособност.
  Пазарът на труда в Австрия работи добре, като процентът на безработица е един от най-ниските в ЕС, а общият процент на заетост е по-висок от поставената цел в Лисабонската стратегия от 70 %. Процентът на заетост на по-възрастните работещи обаче остава далеч под средния за ЕС. При държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, дефицитът на консолидирания бюджет намалява от 2005 г. насам, но постигането на балансиран бюджет се отлага неколкократно. Трайната консолидация на публичните финанси ще зависи също от преразглеждането на взаимоотношенията между различните бюджетни звена, тъй като настоящите са твърде сложни и непрозрачни. |
| --- | --- |

(2)

През последните няколко години икономическият растеж на Австрия е силен и надвишава средно този на другите страни от еврозоната. При забавено частно потребление, основни фактори на растежа са нетният износ и инвестициите. Продължаващото задържане на заплатите спомогна за поддържане на ценовата стабилност, като в същото време допринесе за увеличаването на външната конкурентоспособност.

Пазарът на труда в Австрия работи добре, като процентът на безработица е един от най-ниските в ЕС, а общият процент на заетост е по-висок от поставената цел в Лисабонската стратегия от 70 %. Процентът на заетост на по-възрастните работещи обаче остава далеч под средния за ЕС. При държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, дефицитът на консолидирания бюджет намалява от 2005 г. насам, но постигането на балансиран бюджет се отлага неколкократно. Трайната консолидация на публичните финанси ще зависи също от преразглеждането на взаимоотношенията между различните бюджетни звена, тъй като настоящите са твърде сложни и непрозрачни.

| (3) | Макроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 3,4 % през 2007 г. до средно 2,5 % през остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда се базира на реалистични предвиждания за растежа. Като се имат предвид последните тенденции в измененията на цените на храните и петрола, инфлацията може да се окаже донякъде по-висока от прогнозите в програмата, но продължаващото задържане на заплатите би трябвало да допринесе за запазването на високо равнище на конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 3,4 % през 2007 г. до средно 2,5 % през остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда се базира на реалистични предвиждания за растежа. Като се имат предвид последните тенденции в измененията на цените на храните и петрола, инфлацията може да се окаже донякъде по-висока от прогнозите в програмата, но продължаващото задържане на заплатите би трябвало да допринесе за запазването на високо равнище на конкурентоспособност.

| (4) | Дефицитът на консолидирания бюджет за 2007 г. се оценява на 0,7 % от БВП в последната актуализация. на програмата за стабилност, докато целевият му размер в предходната актуализация беше 0,9 % от БВП. Това подобрение спрямо заложените резултати е следствие основно на цикличното развитие, което е по-добро от очакваното, като приходите надвишават бюджетните прогнози и до известна степен компенсират по-високите от планираните разходи. По-специално, приходите от данъка върху заплатите и корпоративния данък, както и от данъка върху капиталните приходи са довели до по-високи от планираните приходи. Съветът отбелязва, че като цяло може да се счита, че изпълнението на бюджета за 2007 г. е до голяма степен в съответствие също и с насоките за бюджетната политика на Еврогрупата от април 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

Дефицитът на консолидирания бюджет за 2007 г. се оценява на 0,7 % от БВП в последната актуализация. на програмата за стабилност, докато целевият му размер в предходната актуализация беше 0,9 % от БВП. Това подобрение спрямо заложените резултати е следствие основно на цикличното развитие, което е по-добро от очакваното, като приходите надвишават бюджетните прогнози и до известна степен компенсират по-високите от планираните разходи. По-специално, приходите от данъка върху заплатите и корпоративния данък, както и от данъка върху капиталните приходи са довели до по-високи от планираните приходи. Съветът отбелязва, че като цяло може да се счита, че изпълнението на бюджета за 2007 г. е до голяма степен в съответствие също и с насоките за бюджетната политика на Еврогрупата от април 2007 г.

| (5) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е до 2010 г. да се достигне средносрочната цел (СБЦ), която е постигането на балансирана в структурно отношение позиция (т.е. след корекция с цел отчитане на фазата на икономическия цикъл, без да се отчитат еднократните и другите временни мерки). Планира се салдото на консолидирания бюджет да се подобри от дефицит от 0,7 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,4 % от БВП през 2010 г., чрез корекции на по-късен етап. Очаква се първичният дефицит да се подобри до известна степен по-слабо през същия период — с 0,9 процентни пункта от БВП. Структурният дефицит, изчислен в съответствие с общо възприетата методология, ще намалее с около 1 процентен пункт от БВП между 2007 г. и 2010 г. (3). По отношение на консолидацията се разчита до голяма степен на съкращения на разходите, като основните фактори са ограничаването на социалните разходи и икономии, дължащи се на административните реформи В сравнение с предишната програма, в която се предвиждаше СБЦ да бъде почти достигната до 2009 г., в новата актуализация планираните корекции се забавят до известна степен независимо от доста по-благоприятния растеж през 2007 г. Планира се брутният държавен дълг, който през 2007 г. по оценки е равен на референтната стойност от 60 % от БВП по Договора, да бъде намален с 4,5 процентни пункта през периода на програмата. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е до 2010 г. да се достигне средносрочната цел (СБЦ), която е постигането на балансирана в структурно отношение позиция (т.е. след корекция с цел отчитане на фазата на икономическия цикъл, без да се отчитат еднократните и другите временни мерки). Планира се салдото на консолидирания бюджет да се подобри от дефицит от 0,7 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,4 % от БВП през 2010 г., чрез корекции на по-късен етап. Очаква се първичният дефицит да се подобри до известна степен по-слабо през същия период — с 0,9 процентни пункта от БВП. Структурният дефицит, изчислен в съответствие с общо възприетата методология, ще намалее с около 1 процентен пункт от БВП между 2007 г. и 2010 г. (3). По отношение на консолидацията се разчита до голяма степен на съкращения на разходите, като основните фактори са ограничаването на социалните разходи и икономии, дължащи се на административните реформи В сравнение с предишната програма, в която се предвиждаше СБЦ да бъде почти достигната до 2009 г., в новата актуализация планираните корекции се забавят до известна степен независимо от доста по-благоприятния растеж през 2007 г. Планира се брутният държавен дълг, който през 2007 г. по оценки е равен на референтната стойност от 60 % от БВП по Договора, да бъде намален с 4,5 процентни пункта през периода на програмата.

| (6) | Рисковете за бюджетните прогнози в програмата изглежда като цяло балансирани за 2008 г., но що се отнася до 2009 г. и 2010 г., бюджетните резултати могат да се окажат по-лоши от прогнозираните, въпреки реалистичните макроикономически допускания. По-специално, в програмата не се предоставя достатъчно информация за мерките, необходими за постигането на предвижданото значително съкращаване на разходите през последните две години от програмата, въпреки че спестяванията от изплащането на обезщетения за безработни и пенсии в резултат на пенсионната реформа от 2004 г. следва да допринесат за намаляването на съотношението на разходите. Не е ясно също така как целите по отношение на разходите са съобразени с планираните в рамките на периода на програмата допълнителни разходи за образование, научно-изследователска дейност и инфраструктура, докато очакваното нарастване на ефективността на публичната администрация остава несигурно.
  И накрая, в програмата се съобщава, че през 2010 г. ще се осъществи намаляване на данъците без да се дава никакво пояснение как ще се финансира това намаляване. Рисковете по отношение на планирания дял на дълга изглеждат до голяма степен балансирани, като от една страна по-високите от планираните дефицити застрашават придържането към представения в програмата път за осъществяване на корекцията, а от друга страна е възможно номиналният БВП да се окаже по-висок от прогнозирания. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете за бюджетните прогнози в програмата изглежда като цяло балансирани за 2008 г., но що се отнася до 2009 г. и 2010 г., бюджетните резултати могат да се окажат по-лоши от прогнозираните, въпреки реалистичните макроикономически допускания. По-специално, в програмата не се предоставя достатъчно информация за мерките, необходими за постигането на предвижданото значително съкращаване на разходите през последните две години от програмата, въпреки че спестяванията от изплащането на обезщетения за безработни и пенсии в резултат на пенсионната реформа от 2004 г. следва да допринесат за намаляването на съотношението на разходите. Не е ясно също така как целите по отношение на разходите са съобразени с планираните в рамките на периода на програмата допълнителни разходи за образование, научно-изследователска дейност и инфраструктура, докато очакваното нарастване на ефективността на публичната администрация остава несигурно.

И накрая, в програмата се съобщава, че през 2010 г. ще се осъществи намаляване на данъците без да се дава никакво пояснение как ще се финансира това намаляване. Рисковете по отношение на планирания дял на дълга изглеждат до голяма степен балансирани, като от една страна по-високите от планираните дефицити застрашават придържането към представения в програмата път за осъществяване на корекцията, а от друга страна е възможно номиналният БВП да се окаже по-висок от прогнозирания.

| (7) | Предвид тази оценка на риска, бюджетната ориентация в програмата може да не е достатъчна, за да се осигури постигането на СБЦ до 2010 г., както е заложено в програмата. През целия период на програмата обаче ще се поддържа достатъчен предпазен марж, за да не се допусне надхвърляне на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. Темпът на корекцията за постигане на очертаната в програмата СБЦ през 2008 г. е недостатъчен и следва да бъде увеличен значително, за да се приведе в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, в който се посочва, че при благоприятна икономическа конюнктура годишното подобрение на структурното салдо следва да бъде по-голямо от 0,5 % от БВП. Съветът също така отбелязва, че темпът на корекция за 2008 г. не е в съответствие и с насоките за бюджетната политика на Еврогрупата от април 2007 г. След 2008 г. планираната корекция следва да бъде подкрепена от специфични мерки за съкращаване на разходите. |
| --- | --- |

(7)

Предвид тази оценка на риска, бюджетната ориентация в програмата може да не е достатъчна, за да се осигури постигането на СБЦ до 2010 г., както е заложено в програмата. През целия период на програмата обаче ще се поддържа достатъчен предпазен марж, за да не се допусне надхвърляне на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. Темпът на корекцията за постигане на очертаната в програмата СБЦ през 2008 г. е недостатъчен и следва да бъде увеличен значително, за да се приведе в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, в който се посочва, че при благоприятна икономическа конюнктура годишното подобрение на структурното салдо следва да бъде по-голямо от 0,5 % от БВП. Съветът също така отбелязва, че темпът на корекция за 2008 г. не е в съответствие и с насоките за бюджетната политика на Еврогрупата от април 2007 г. След 2008 г. планираната корекция следва да бъде подкрепена от специфични мерки за съкращаване на разходите.

| (8) | Рискът по отношение на устойчивостта на публичните финанси на Австрия изглежда нисък. Дългосрочното въздействие върху бюджета от застаряването на населението е по-ниско от средното за ЕС, като се прогнозира съотношението на разходите за пенсии спрямо БВП да намалява в дългосрочен план. Според оценката в програмата, бюджетната позиция през 2007 г., която е по-добра от началната позиция в предишната програма, допринася за неутрализирането на предвиденото дългосрочно въздействие на застаряването на населението върху бюджета. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план, както е планирано в програмата, би имало допълнителен принос за ограничаването на риска пред устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Рискът по отношение на устойчивостта на публичните финанси на Австрия изглежда нисък. Дългосрочното въздействие върху бюджета от застаряването на населението е по-ниско от средното за ЕС, като се прогнозира съотношението на разходите за пенсии спрямо БВП да намалява в дългосрочен план. Според оценката в програмата, бюджетната позиция през 2007 г., която е по-добра от началната позиция в предишната програма, допринася за неутрализирането на предвиденото дългосрочно въздействие на застаряването на населението върху бюджета. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план, както е планирано в програмата, би имало допълнителен принос за ограничаването на риска пред устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност напълно съответства на доклада за изпълнение на националната програма за реформи от октомври 2007 г. Ако се акцентира върху мерките с пряко отражение върху бюджета, както в програмата за стабилност, така и в доклада за изпълнение се предвижда пренасочване към разходи, които са ориентирани към постигането на растеж като тези за научно-изследователска дейност, инфраструктура и образование. Също така в доклада за изпълнение се съдържа информация за реформите на публичната администрация, системата на здравеопазване, както и за въвеждането на нова средносрочна бюджетна рамка, като всички те са ключови елементи от пътя за бюджетна консолидация, представен в програмата за стабилност. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност напълно съответства на доклада за изпълнение на националната програма за реформи от октомври 2007 г. Ако се акцентира върху мерките с пряко отражение върху бюджета, както в програмата за стабилност, така и в доклада за изпълнение се предвижда пренасочване към разходи, които са ориентирани към постигането на растеж като тези за научно-изследователска дейност, инфраструктура и образование. Също така в доклада за изпълнение се съдържа информация за реформите на публичната администрация, системата на здравеопазване, както и за въвеждането на нова средносрочна бюджетна рамка, като всички те са ключови елементи от пътя за бюджетна консолидация, представен в програмата за стабилност.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата съответства само отчасти със специфичните за страната общи насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на изготвяните в контекста на Лисабонската стратегия бюджетни политики, тъй като структурното подобрение за постигане на СБЦ не изглежда достатъчно. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата съответства само отчасти със специфичните за страната общи насоки на икономическата политика, включени в интегрираните насоки и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на изготвяните в контекста на Лисабонската стратегия бюджетни политики, тъй като структурното подобрение за постигане на СБЦ не изглежда достатъчно.

| (11) | Относно изискванията за данните, посочени в етичния кодекс за програмите за стабилност и сближаване, в програмата са предоставени всички задължителни и по-голяма част от незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(11)

Относно изискванията за данните, посочени в етичния кодекс за програмите за стабилност и сближаване, в програмата са предоставени всички задължителни и по-голяма част от незадължителните данни (4).

Цялостното заключение е, че в контекста на растеж, оставащ близо до потенциалния си размер, програмата предвижда бавен напредък към СБЦ посредством отложени за сравнително по-късен етап корекции, които се основават главно на недоуточнено ограничаване на разходите. Съществуват рискове за постигането на бюджетните цели след 2008 г. и СБЦ може и да не бъде постигната до края на програмния период. В актуализацията не е дадена информация за начина на финансиране на обявеното намаление на данъците през 2010 г. Очаква се държавният дълг да намалее и да се доближи до референтната стойност от 60 % от БВП през 2007 г. и да продължи да намалява умерено през следващите години. По отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, рискът за Австрия изглежда нисък.

С оглед на изложената оценка, Австрия се приканва да се възползва от реализирания малко по-нисък от планирания дефицит през 2007 г., за да увеличи усилията си за осъществяването на корекция през 2008 г., както и да подкрепи планираната корекция през последните две години на програмата със специфични и достатъчни мерки, включително финансиране на предвидената данъчна реформа. По този начин СБЦ следва да бъде постигната по-рано от предвиденото в програмата, по-специално чрез по-стриктно прилагане на ограниченията за разходите и чрез използването на превишението на данъчните приходи за бюджетна консолидация.

Съветът също така отбелязва, че подобни действия ще са в съответствие с насоките за фискалната политика на Еврогрупата от април 2007 г.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (% промяна) | ПС ноември 2007 г. | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| КОМ ноември 2007 г. | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени
  (HICP) (%) | ПС ноември 2007 г. | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| КОМ ноември 2007 г. | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Отклонение на реалния от потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| КОМ ноември 2007 г. (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Нетно отпускане/вземане на заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември2007 г. | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| КОМ ноември 2007 г. | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември2007 г. | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| КОМ ноември 2007 г. | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Салдо, коригирано спрямо промените в икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | н.д. |
| ПС март2007 г. | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| КОМ ноември 2007 г. | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(% промяна)

ПС ноември 2007 г.

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

КОМ ноември 2007 г.

3,3

3,3

2,7

2,4

н.д.

ПС март 2007 г.

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени

(HICP) (%)

ПС ноември 2007 г.

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

КОМ ноември 2007 г.

1,7

1,9

1,9

1,8

н.д.

ПС март 2007 г.

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Отклонение на реалния от потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

КОМ ноември 2007 г. (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

н.д.

ПС март 2007 г.

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Нетно отпускане/вземане на заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември2007 г.

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

КОМ ноември 2007 г.

3,3

4,6

5,2

5,3

н.д.

ПС март 2007 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

КОМ ноември 2007 г.

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

н.д.

ПС март 2007 г.

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември2007 г.

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

КОМ ноември 2007 г.

1,4

1,7

1,8

2,0

н.д.

ПС март 2007 г.

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Салдо, коригирано спрямо промените в икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

КОМ ноември 2007 г.

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

н.д.

ПС март 2007 г.

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

КОМ ноември 2007 г.

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

н.д.

ПС март2007 г.

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

КОМ ноември 2007 г.

61,7

60,0

58,4

57,2

н.д.

ПС март 2007 г.

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират в интернет на следния адрес:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се вземат предвид най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  Ако допълнителните разходи за военно оборудване се разглеждат като еднократна мярка (какъвто е подходът в програмата, както е посочено в обзора в таблицата по-долу, въпреки че службите на Комисията не използват този подход), корекцията на структурния дефицит би била с 0,2 процентни пункта по-малка, отколкото би била, ако тези еднократни мерки не се вземат предвид.

(4)  По-специално липсват данни относно някои компоненти на показателя „stock-flow adjustment“ (разликата, изчислявана за определен период, между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо), както и някои данни относно дългосрочната устойчивост.

(5)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП, както и салдата, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията, предоставена в тях.

(6)  Bъз основа на оценка за потенциалния растеж от 2,2 % през 2006 г. и 2,4 % през периода 2007-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Еднократните и другите временни мерки в последната програмата за сближаване са в размер на 0,2 % от БВП за 2007 и 2008 г. и 0,1 % от БВП за 2009 г., като всички те водят до увеличаване на дефицита (разходи за военно оборудване). В прогнозата на службите на Комисията от есента не се взети предвид еднократни мерки, тъй като службите на Комисията не считат разходите за военно оборудване за еднократни.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/5

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Словения за 2007-2010 г.

(2008/C 74/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Словения за периода от 2007 г. до 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Словения за периода от 2007 г. до 2010 г.

| (2) | Обикновено силният през последното десетилетие растеж на БВП на Словения достигна своя връх през първата година от членството в еврозоната. През 2007 г. бе регистрирано обаче и рязко покачване на инфлацията, дължащо се основно на динамиката на цените на суровините, съпътствана с липсата на конкуренция в някои сектори, което обхвана и заплатите, и би могло да представлява риск през 2008 г.
  В контекста на силния икономически растеж при присъединяването към ЕС и влизането в еврозоната бе постигнат добър напредък по отношение на консолидирането на публичните финанси. В бъдеще ще е необходимо да се увеличи производителността на труда, със заплати съответстващи на тази производителност, и да продължат да се полагат усилия във фискалната сфера с цел насърчаване на макроикономическата активност, както и задържане на инфлацията на ниски равнища. Преодоляването на неотдавнашното ускоряване на инфлацията в Словения би подпомогнало запазването на конкурентоспособността на ориентираната към износа икономика. Освен това дългосрочната устойчивост на публичните финанси остава предизвикателство с оглед на очакваните значителни последици от застаряването на населението за бюджета при липсата на по-нататъшна пенсионна реформа. За да се подкрепи продължаващият процес на догонване в областта на икономиката, ще бъде важно да се продължат структурните реформи, особено тези в областта на пазарите на труда и стоките. В същия контекст, от полза би било и по-нататъшното пренасочване на публичните разходи към категории, засилващи износа, като се преодолява липсата на бюджетна гъвкавост и се подобрява ефективността на разходите. |
| --- | --- |

(2)

Обикновено силният през последното десетилетие растеж на БВП на Словения достигна своя връх през първата година от членството в еврозоната. През 2007 г. бе регистрирано обаче и рязко покачване на инфлацията, дължащо се основно на динамиката на цените на суровините, съпътствана с липсата на конкуренция в някои сектори, което обхвана и заплатите, и би могло да представлява риск през 2008 г.

В контекста на силния икономически растеж при присъединяването към ЕС и влизането в еврозоната бе постигнат добър напредък по отношение на консолидирането на публичните финанси. В бъдеще ще е необходимо да се увеличи производителността на труда, със заплати съответстващи на тази производителност, и да продължат да се полагат усилия във фискалната сфера с цел насърчаване на макроикономическата активност, както и задържане на инфлацията на ниски равнища. Преодоляването на неотдавнашното ускоряване на инфлацията в Словения би подпомогнало запазването на конкурентоспособността на ориентираната към износа икономика. Освен това дългосрочната устойчивост на публичните финанси остава предизвикателство с оглед на очакваните значителни последици от застаряването на населението за бюджета при липсата на по-нататъшна пенсионна реформа. За да се подкрепи продължаващият процес на догонване в областта на икономиката, ще бъде важно да се продължат структурните реформи, особено тези в областта на пазарите на труда и стоките. В същия контекст, от полза би било и по-нататъшното пренасочване на публичните разходи към категории, засилващи износа, като се преодолява липсата на бюджетна гъвкавост и се подобрява ефективността на разходите.

| (3) | Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда забавяне на ръста на реалния БВП от 5,8 % през 2007 г. на 4,6 % през 2008 г. и 4,1 % през 2009 г. преди покачване, при което до края на програмата той ще достигне 4,5 %. Оценяван въз основа на наличната информация (2) този сценарий изглежда се базира на реалистични предвиждания за растежа, независимо от увеличаването на рисковете за 2008 г., произтичащи от външната среда, след завършването на програмата за стабилност. След неочакваното увеличение на инфлацията през 2007 г., прогнозите за инфлацията в програмата са значително по-високи отколкото при сценария от миналата година. Независимо от това изглежда те все още са ниски за 2008 г. предвид неотдавнашната динамика на цените на енергията и хранителните продукти. Вторичните ефекти от силното покачване на инфлацията през 2007 г. и по-нататъшното увеличаване на заплатите в публичния сектор, което обхвана и частния сектор, може да доведат до устойчив инфлационен диференциал по отношение на останалите страни от еврозоната. Ако тази тенденция продължи, това би причинило по-неблагоприятни изменения на конкурентоспособността от заложените в програмата. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда забавяне на ръста на реалния БВП от 5,8 % през 2007 г. на 4,6 % през 2008 г. и 4,1 % през 2009 г. преди покачване, при което до края на програмата той ще достигне 4,5 %. Оценяван въз основа на наличната информация (2) този сценарий изглежда се базира на реалистични предвиждания за растежа, независимо от увеличаването на рисковете за 2008 г., произтичащи от външната среда, след завършването на програмата за стабилност. След неочакваното увеличение на инфлацията през 2007 г., прогнозите за инфлацията в програмата са значително по-високи отколкото при сценария от миналата година. Независимо от това изглежда те все още са ниски за 2008 г. предвид неотдавнашната динамика на цените на енергията и хранителните продукти. Вторичните ефекти от силното покачване на инфлацията през 2007 г. и по-нататъшното увеличаване на заплатите в публичния сектор, което обхвана и частния сектор, може да доведат до устойчив инфлационен диференциал по отношение на останалите страни от еврозоната. Ако тази тенденция продължи, това би причинило по-неблагоприятни изменения на конкурентоспособността от заложените в програмата.

| (4) | За 2007 г. дефицитът на консолидирания бюджет се оценява на 0,7 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г., спрямо заложената в програмата от 2006 г. цел 1,5 % от БВП. Разликата се дължи предимно на положителния базов ефект на бюджетните резултати от 2006 г. и по-високия от прогнозирания растеж на номиналния БВП през 2007 г. Същевременно, също в съответствие с актуализацията на програмата от 2007 г., по-положителната от планираната динамика на приходите се очаква частично да се компенсира от по-големия от планирания в програмата през 2006 г. ръст на разходите. По-нови данни, базирани на ликвидността, сочат по-добри бюджетни резултати за 2007 г. и възможен малък излишък. Като цяло изпълнението на бюджета за 2007 г. е в съответствие със становището на Съвета от 27 февруари относно програмата за стабилност от 2006 г. (3), в което Словения се приканва да ускори достигането на СБЦ, като се възползва от добрата икономическа конюнктура, включително от по-добрите от очакваните резултати от изпълнението на бюджета за 2006 г. Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета през 2007 г. също така е в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. дефицитът на консолидирания бюджет се оценява на 0,7 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г., спрямо заложената в програмата от 2006 г. цел 1,5 % от БВП. Разликата се дължи предимно на положителния базов ефект на бюджетните резултати от 2006 г. и по-високия от прогнозирания растеж на номиналния БВП през 2007 г. Същевременно, също в съответствие с актуализацията на програмата от 2007 г., по-положителната от планираната динамика на приходите се очаква частично да се компенсира от по-големия от планирания в програмата през 2006 г. ръст на разходите. По-нови данни, базирани на ликвидността, сочат по-добри бюджетни резултати за 2007 г. и възможен малък излишък. Като цяло изпълнението на бюджета за 2007 г. е в съответствие със становището на Съвета от 27 февруари относно програмата за стабилност от 2006 г. (3), в което Словения се приканва да ускори достигането на СБЦ, като се възползва от добрата икономическа конюнктура, включително от по-добрите от очакваните резултати от изпълнението на бюджета за 2006 г. Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета през 2007 г. също така е в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика.

| (5) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в актуализирания вариант е да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ), а именно структурен дефицит (т.е. коригиран според промените в икономическата конюнктура дефицит, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) от 1 % от БВП, чрез по-голям марж през периода на програмата, въпреки че се предвижда известен спад през 2008 г. Тази промяна в сравнение с плана в предишната програма СБЦ да бъде постигната до 2009 г. се дължи на горепосочените по-добри от очакваните резултати за 2006 г. (отразяващи основно по-високия растеж на номиналния БВП), които предполагат, че СБЦ като цяло вече е постигната през 2006 г. В сравнение с програмата от 2006 г. дефицитът, планиран в актуализацията от 2007 г. е с около 0,5 процентни пункта от БВП по-нисък през периода на програмата в условията на по-добра стартова позиция.
  Планира се дефицитът да нарасне до 0,9 % от БВП през 2008 г. и след това постепенно да намалява като най-голямата корекция се очаква през последната година. Като следва подобна тенденция, първичният излишък се прогнозира да надхвърли 1 % от БВП до 2010 г. Планираната консолидация се дължи на ограничаване на разходите, което компенсира, освен през 2008 г., постепенното намаляващия дял на приходите. Прогнозираното намаляване на първичните разходи през периода на програмата възлиза на 2,25 процентни пункта от БВП. Макар и с относително широка основа, то отразява по-специално овладяната динамика на социалните плащания, която представлява 1/3 от общата консолидация. Силно повлияно от текущата данъчна реформа, постепенното намаляване на дела на приходите с 1,75 процентни пункта се дължи основно на косвените данъци, като се прогнозира и леко увеличаване на тежестта на преките данъци. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в актуализирания вариант е да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ), а именно структурен дефицит (т.е. коригиран според промените в икономическата конюнктура дефицит, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) от 1 % от БВП, чрез по-голям марж през периода на програмата, въпреки че се предвижда известен спад през 2008 г. Тази промяна в сравнение с плана в предишната програма СБЦ да бъде постигната до 2009 г. се дължи на горепосочените по-добри от очакваните резултати за 2006 г. (отразяващи основно по-високия растеж на номиналния БВП), които предполагат, че СБЦ като цяло вече е постигната през 2006 г. В сравнение с програмата от 2006 г. дефицитът, планиран в актуализацията от 2007 г. е с около 0,5 процентни пункта от БВП по-нисък през периода на програмата в условията на по-добра стартова позиция.

Планира се дефицитът да нарасне до 0,9 % от БВП през 2008 г. и след това постепенно да намалява като най-голямата корекция се очаква през последната година. Като следва подобна тенденция, първичният излишък се прогнозира да надхвърли 1 % от БВП до 2010 г. Планираната консолидация се дължи на ограничаване на разходите, което компенсира, освен през 2008 г., постепенното намаляващия дял на приходите. Прогнозираното намаляване на първичните разходи през периода на програмата възлиза на 2,25 процентни пункта от БВП. Макар и с относително широка основа, то отразява по-специално овладяната динамика на социалните плащания, която представлява 1/3 от общата консолидация. Силно повлияно от текущата данъчна реформа, постепенното намаляване на дела на приходите с 1,75 процентни пункта се дължи основно на косвените данъци, като се прогнозира и леко увеличаване на тежестта на преките данъци.

| (6) | Рисковете за бюджетните прогнози в програмата изглеждат добре балансирани през 2008 г., но бюджетните резултати през следващите години биха могли да бъдат по-лоши от целевите. През 2008 г. възможността за положителен базов ефект вследствие на потенциално по-добри от очакваните бюджетни резултати за 2007 г. може да компенсира рисковете, свързани с настоящото влошаване на външната среда. След това съществуват известни рискове за прилагането на бюджетната стратегия вследствие по-специално на планираното значително намаляване на разходите за последните години на програмата, като не всички от обуславящите го мерки са обяснени достатъчно подробно. До известна степен тези рискове се смекчават от добрите резултати на Словения в близкото минало, което предполага, че бюджетните резултати могат да са по-добри от очакваните. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете за бюджетните прогнози в програмата изглеждат добре балансирани през 2008 г., но бюджетните резултати през следващите години биха могли да бъдат по-лоши от целевите. През 2008 г. възможността за положителен базов ефект вследствие на потенциално по-добри от очакваните бюджетни резултати за 2007 г. може да компенсира рисковете, свързани с настоящото влошаване на външната среда. След това съществуват известни рискове за прилагането на бюджетната стратегия вследствие по-специално на планираното значително намаляване на разходите за последните години на програмата, като не всички от обуславящите го мерки са обяснени достатъчно подробно. До известна степен тези рискове се смекчават от добрите резултати на Словения в близкото минало, което предполага, че бюджетните резултати могат да са по-добри от очакваните.

| (7) | Предвид тази оценка на риска бюджетната ориентация на програмата изглежда достатъчно подходяща за поддържането на средносрочната бюджетна цел през целия период на програмата, но вероятно с по-малък от планирания марж през следващите години. Предвиденото за 2008 г. леко влошаване на структурното салдо може да се окаже проциклично въпреки по-големите рискове за намаляване, обусловени от външната среда. Това не би било в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. Освен това, по-рестриктивна от предвижданата за 2008 г. фискална политика изглежда оправдана предвид сегашния силен инфлационен натиск. Съветът отбелязва, че това би било в съответствие и с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика, в които се призовава за внимателно обмисляне на плановете за фискална политика за 2008 г., за да се избегне създаването на предпоставки за макроикономически дисбаланси. След 2008 г. заложената в програмата фискална политика е в съответствие с Пакта. |
| --- | --- |

(7)

Предвид тази оценка на риска бюджетната ориентация на програмата изглежда достатъчно подходяща за поддържането на средносрочната бюджетна цел през целия период на програмата, но вероятно с по-малък от планирания марж през следващите години. Предвиденото за 2008 г. леко влошаване на структурното салдо може да се окаже проциклично въпреки по-големите рискове за намаляване, обусловени от външната среда. Това не би било в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. Освен това, по-рестриктивна от предвижданата за 2008 г. фискална политика изглежда оправдана предвид сегашния силен инфлационен натиск. Съветът отбелязва, че това би било в съответствие и с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика, в които се призовава за внимателно обмисляне на плановете за фискална политика за 2008 г., за да се избегне създаването на предпоставки за макроикономически дисбаланси. След 2008 г. заложената в програмата фискална политика е в съответствие с Пакта.

| (8) | Словения изглежда изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Посоченото в програмата състояние на бюджета за 2007 г. остава до голяма степен непроменено в сравнение с 2006 г. и осигурява достатъчна възможност за стабилизиране на съотношението дълг/БВП в дългосрочен план преди да бъде почувствано въздействието върху бюджета от застаряването на населението. Последното обаче е значително над средното за ЕС, основно поради по-голямото увеличаване на разходите за пенсии. Поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план и, по-специално, прилагането на допълнителни мерки с цел ограничаване значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, би спомогнало за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Словения изглежда изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Посоченото в програмата състояние на бюджета за 2007 г. остава до голяма степен непроменено в сравнение с 2006 г. и осигурява достатъчна възможност за стабилизиране на съотношението дълг/БВП в дългосрочен план преди да бъде почувствано въздействието върху бюджета от застаряването на населението. Последното обаче е значително над средното за ЕС, основно поради по-голямото увеличаване на разходите за пенсии. Поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план и, по-специално, прилагането на допълнителни мерки с цел ограничаване значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, би спомогнало за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност изглежда до голяма степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. По-специално и в двата документа се отчитат основните прилагани мерки за реформи, като цялостната данъчна реформа, инвестициите в инфраструктура, както и промените в системата на социални плащания. Програмата не съдържа подробна количествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи в рамките на средносрочната фискална стратегия. Макар и не по систематичен начин, информацията относно прякото въздействие върху бюджета на основните предвиждани реформи е налична и е взета предвид при бюджетните прогнози. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност изглежда до голяма степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи. По-специално и в двата документа се отчитат основните прилагани мерки за реформи, като цялостната данъчна реформа, инвестициите в инфраструктура, както и промените в системата на социални плащания. Програмата не съдържа подробна количествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи в рамките на средносрочната фискална стратегия. Макар и не по систематичен начин, информацията относно прякото въздействие върху бюджета на основните предвиждани реформи е налична и е взета предвид при бюджетните прогнози.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата частично съответства на специфичните за държавата общи насоки за икономическата политика, включени в интегрираните насоки и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на бюджетните политики в контекста на Лисабонска стратегия. По-специално тя не включва значителни допълнителни мерки за засилване на реформата на пенсионната система с оглед осигуряване на дългосрочна устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата частично съответства на специфичните за държавата общи насоки за икономическата политика, включени в интегрираните насоки и насоките по отношение на държавите-членки на еврозоната в областта на бюджетните политики в контекста на Лисабонска стратегия. По-специално тя не включва значителни допълнителни мерки за засилване на реформата на пенсионната система с оглед осигуряване на дългосрочна устойчивост.

| (11) | Що се отнася до посочените в етичния кодекс за програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставяне на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(11)

Що се отнася до посочените в етичния кодекс за програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставяне на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Общото заключение е, че Словения постига своята СБЦ през 2007 г., две години по рано от планираното преди това, и че програмата е насочена към съблюдаване на СБЦ с растящ марж през нейния период. Последните данни за 2007 г. сочат по-добри от планираните бюджетни резултати и възможен малък излишък. За 2008 г. обаче се предвижда леко влошаване на структурното салдо независимо от продължаващите перспективи за силен растеж. Рисковете за бюджетните прогнози са като цяло балансирани през 2008 г. През следващите години бюджетните резултати може да са малко по-лоши от планираните, главно поради рисковете, свързани с несигурността по отношение на ограничението на разходите. Фискалната ориентация през 2008 г. може да се окаже проциклична. По-рестриктивна от предвижданата за 2008 г. фискална ориентация изглежда оправдана и предвид сегашния силен инфлационен натиск. Голямото планирано увеличаване на заплатите в публичния сектор също предизвиква загриженост за перспективите по отношение на инфлацията. Независимо от ниското равнище на дълга в момента се счита,че Словения е изложена на висок риск по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси вследствие на прогнози за значително въздействие върху бюджета от застаряването на населението.

Предвид горната оценка, Словения се приканва:

| i) | да се възползва от евентуално по-добрите от очакваните резултати за 2007 г., като си постави за цел да постигне по-добро бюджетно състояние през 2008 г. спрямо планираното в програмата, избягвайки по този начин процикличност на политиката; |
| --- | --- |

i)

да се възползва от евентуално по-добрите от очакваните резултати за 2007 г., като си постави за цел да постигне по-добро бюджетно състояние през 2008 г. спрямо планираното в програмата, избягвайки по този начин процикличност на политиката;

| ii) | да има готовност да приеме по-нататъшни мерки за овладяване на инфлационния натиск, като в допълнение към препоръчаната фискална ориентация осигури подходящи политики в областта на заплатите, пазара на труда и конкуренцията; |
| --- | --- |

ii)

да има готовност да приеме по-нататъшни мерки за овладяване на инфлационния натиск, като в допълнение към препоръчаната фискална ориентация осигури подходящи политики в областта на заплатите, пазара на труда и конкуренцията;

| iii) | с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално чрез по-нататъшно реформиране на пенсионната система. |
| --- | --- |

iii)

с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално чрез по-нататъшно реформиране на пенсионната система.

Съветът също отбелязва, че тези действия биха били в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика.

Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| КOM ноември 2007 г. | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| КOM ноември 2007 г. | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | н.д. |
| Отклонение на фактическия от потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| КOM ноември 2007 г. (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| КOM ноември 2007 г. | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| КOM ноември 2007 г. | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| КOM ноември 2007 г. | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| КOM ноември 2007 г. | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| КOM ноември 2007 г. | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| КOM ноември 2007 г. | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

КOM ноември 2007 г.

5,7

6,0

4,6

4,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,7

4,3

4,2

4,1

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г.

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

КOM ноември 2007 г.

2,5

3,5

3,7

2,9

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,7

2,7

2,5

2,2

н.д.

Отклонение на фактическия от потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

КOM ноември 2007 г. (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

КOM ноември 2007 г.

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

н.д.

ПС декември 2006 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

КOM ноември 2007 г.

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

КOM ноември 2007 г.

0,2

0,7

0,3

0,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

КOM ноември 2007 г.

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

КOM ноември 2007 г.

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

КOM ноември 2007 г.

27,1

25,6

24,5

23,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

28,5

28,2

28,3

27,7

н.д.

Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В оценката се вземат предвид най-вече прогнозите на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  ОВ C 71, 28.3.2007 г., стр. 9.

(4)  По-специално, липсват данни относно някои външни предположения („световен растеж с изключение на ЕС“, „обем на вноса в света с изключение на ЕС“) и относно някои елементи във връзка със секторните баланси, както и разбивка на показателя разлика в изменението на държавния дълг и бюджетното салдо за равнището на дълга.

(5)  Отклоненията на фактическия от потенциалния БВП, както и салдата, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията, предоставена в програмите.

(6)  Bъз основа на оценки за потенциалния растеж от съответно 4,2 %, 4,9 %, 4,7 % и 4,5 % за периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки са 0,1 % от БВП през 2007 г. и 0,1 % за 2008 г., като и в двата случая водят до увеличаване на дефицита съгласно последната програма. Службите на Комисията не считат последните за еднократни мерки и следователно в техните прогнози от есента няма еднократни мерки.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/10

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2007-2010 г.

(2008/C 74/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода от 2007 г. до 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода от 2007 г. до 2010 г.

| (2) | След повече от десетгодишен енергичен икономически растеж, доходът на глава на населението в Ирландия е сред най-високите в Европейския съюз. Тази динамика беше първоначално подкрепена от значително нарастване на износа, а отскоро — от бързо нарастващо вътрешно търсене. През този период се подобриха значително публичните финанси, което позволи съществено намаляване на съотношението държавен дълг/БВП.
  Понастоящем икономиката е в процес на преход към период на по-слаб растеж, характеризиращ се с влошаване на конкурентоспособността в резултат на неотдавнашната неблагоприятна динамика на производителността и цените, изострена от тесните връзки на ирландската икономика с тези на САЩ и Обединеното кралство. По отношение на вътрешния пазар, забавянето на растежа отразява връщане към по-устойчиви равнища на активност в сектора на жилищното строителство, намаляваща стойност на активите и увеличаваща се безработица. Предвид очакваното отслабване на данъчните постъпления и увеличаване на разходите за подобряване на обществените услуги в резултат на продължителния период на бюджетни излишъци, тази конюнктура би могла да се окаже предизвикателство за публичните финанси въпреки общото им стабилно състояние. Изгледите за публичните финанси в краткосрочен и средносрочен план също водят до необходимост от неотложно разглеждане на въпросите относно тяхната устойчивост в дългосрочен план във връзка със застаряването на населението. |
| --- | --- |

(2)

След повече от десетгодишен енергичен икономически растеж, доходът на глава на населението в Ирландия е сред най-високите в Европейския съюз. Тази динамика беше първоначално подкрепена от значително нарастване на износа, а отскоро — от бързо нарастващо вътрешно търсене. През този период се подобриха значително публичните финанси, което позволи съществено намаляване на съотношението държавен дълг/БВП.

Понастоящем икономиката е в процес на преход към период на по-слаб растеж, характеризиращ се с влошаване на конкурентоспособността в резултат на неотдавнашната неблагоприятна динамика на производителността и цените, изострена от тесните връзки на ирландската икономика с тези на САЩ и Обединеното кралство. По отношение на вътрешния пазар, забавянето на растежа отразява връщане към по-устойчиви равнища на активност в сектора на жилищното строителство, намаляваща стойност на активите и увеличаваща се безработица. Предвид очакваното отслабване на данъчните постъпления и увеличаване на разходите за подобряване на обществените услуги в резултат на продължителния период на бюджетни излишъци, тази конюнктура би могла да се окаже предизвикателство за публичните финанси въпреки общото им стабилно състояние. Изгледите за публичните финанси в краткосрочен и средносрочен план също водят до необходимост от неотложно разглеждане на въпросите относно тяхната устойчивост в дългосрочен план във връзка със застаряването на населението.

| (3) | Макроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 4,8 % през 2007 г. до средно 3,5 % през остатъка от периода на програмата. Въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда реалистичен. Той отразява основно голяма корекция в жилищния сектор, до известна степен компенсирана от непрестанното подобряване на нетния износ. Предвид скорошната динамика на цените на храните и енергията, прогнозите на програмата за инфлацията изглеждат занижени за 2008 г. и реалистични за следващите години. Повишаването на производителността и намаляването на натиска върху заплатите в резултат на забавеното развитие на пазара на труда подкрепят прогнозите относно инфлацията и конкурентоспособността през последните години на програмата. В програмата за стабилност се прогнозира и спад във външнотърговския дефицит, което е в съответствие с отслабването на вътрешното търсене. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, предвижда растежът на реалния БВП да намалее от 4,8 % през 2007 г. до средно 3,5 % през остатъка от периода на програмата. Въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда реалистичен. Той отразява основно голяма корекция в жилищния сектор, до известна степен компенсирана от непрестанното подобряване на нетния износ. Предвид скорошната динамика на цените на храните и енергията, прогнозите на програмата за инфлацията изглеждат занижени за 2008 г. и реалистични за следващите години. Повишаването на производителността и намаляването на натиска върху заплатите в резултат на забавеното развитие на пазара на труда подкрепят прогнозите относно инфлацията и конкурентоспособността през последните години на програмата. В програмата за стабилност се прогнозира и спад във външнотърговския дефицит, което е в съответствие с отслабването на вътрешното търсене.

| (4) | В програмата за стабилност от декември 2007 г. общият бюджетен излишък за същата година се оценява на 0,5 % от БВП, като предвиденото му целево равнище е било 1,2 % от БВП в предишната актуализация и 0,9 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. Тази преоценка в низходяща посока отразява надхвърляне на планираното равнище на разходите, както и спад на приходите, като и двата фактора бяха частично компенсирани от положителния базов ефект за 2006 г. При все че паричното изражение на разходите на държавната администрация на централно равнище беше като цяло в съответствие с бюджетните планове, в сектора на държавната администрация бе отбелязан по-висок от планираното ръст на разходите, особено при текущите разходи за стоки и услуги, както и за субсидии. Намаляването на приходите се дължеше предимно на влошаването на пазара на недвижими имоти. Становището на Съвета относно предходната актуализация на програмата за стабилност (3) беше, че „средносрочното състояние на бюджета е добро ... Във всеки случай би било разумно да се осигури пространство за маневриране, в случай на какъвто и да е обрат в настоящия модел на растеж вследствие на бурно развитие на жилищния сектор“. Пространството за маневриране за 2008 г. беше ограничено от резултата от изпълнението на бюджета за 2007 г., намерил израз в значителното намаляване на структурния излишък. Съветът отбелязва, че превишаването на разходите през 2007 г. показва, че изпълнението на бюджета не може да е в пълно съответствие с насоките на еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика, независимо че структурното салдо надхвърли средносрочната бюджетна цел. |
| --- | --- |

(4)

В програмата за стабилност от декември 2007 г. общият бюджетен излишък за същата година се оценява на 0,5 % от БВП, като предвиденото му целево равнище е било 1,2 % от БВП в предишната актуализация и 0,9 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. Тази преоценка в низходяща посока отразява надхвърляне на планираното равнище на разходите, както и спад на приходите, като и двата фактора бяха частично компенсирани от положителния базов ефект за 2006 г. При все че паричното изражение на разходите на държавната администрация на централно равнище беше като цяло в съответствие с бюджетните планове, в сектора на държавната администрация бе отбелязан по-висок от планираното ръст на разходите, особено при текущите разходи за стоки и услуги, както и за субсидии. Намаляването на приходите се дължеше предимно на влошаването на пазара на недвижими имоти. Становището на Съвета относно предходната актуализация на програмата за стабилност (3) беше, че „средносрочното състояние на бюджета е добро ... Във всеки случай би било разумно да се осигури пространство за маневриране, в случай на какъвто и да е обрат в настоящия модел на растеж вследствие на бурно развитие на жилищния сектор“. Пространството за маневриране за 2008 г. беше ограничено от резултата от изпълнението на бюджета за 2007 г., намерил израз в значителното намаляване на структурния излишък. Съветът отбелязва, че превишаването на разходите през 2007 г. показва, че изпълнението на бюджета не може да е в пълно съответствие с насоките на еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика, независимо че структурното салдо надхвърли средносрочната бюджетна цел.

| (5) | Независимо от влошаването на състоянието на бюджета през 2007 г., средносрочната бюджетна цел (СБЦ), която е балансирана фискална позиция в структурно изражение (т.е. коригирана според промените в икономическата конюнктура, без да се вземат предвид еднократните и другите временни мерки), бе значително преизпълнена. Очертаната в програмата стратегия предполага влошаване на структурното салдо през 2008 г. Изчислен в съответствие с общоприетата методология, структурният излишък от 0,5 % от БВП през 2007 г. се очаква да се превърне в дефицит от порядъка на 0,5 % от БВП през 2008 г., както и постепенно да намалява през следващите години до дефицит от 0,75 % от БВП през 2010 г.
  Номиналното салдо се очаква да спадне от излишък от 0,5 % от БВП през 2007 г. до дефицит от около 1 % от БВП през остатъка от периода на програмата. Номиналните целеви равнища за бюджета за 2008-2009 г., основаващи се на резултат по-нисък от очаквания за 2007 г. (с 0,75 процентни пункта от БВП) и в контекста на по-неблагоприятен макроикономически климат, са значително по-ниски в сравнение с предишната актуализация (с 1,75 процентни пункта от БВП). За 2008 г. в програмата се предвижда съотношението приходи/БВП да спадне допълнително с намаляването на фискалния компонент в растежа, а разходите се очаква да се увеличат вследствие на решения за изразходване на средства, взети през 2007 г. и предходни години, както и тези, обявени в бюджета за 2008 г. В бюджетните прогнози за 2009 г. и 2010 г. изрично са включени неразпределени суми за непредвидени разходи в размер, съответно, на 0,4 % и 0,8 % от БВП. През 2009 г. и 2010 г. съотношението приходи/БВП се очаква да продължи да намалява, макар и не толкова рязко, докато съотношението разходи/БВП се очаква в общи линии да се стабилизира през 2009 г. и да намалее през 2010 г. Независимо от влошаването на икономическата и фискална среда се очаква увеличаване на разходите за инвестиции като процент от БВП през програмния период, което би трябвало да подпомогне дългосрочния потенциал за производство на икономиката. |
| --- | --- |

(5)

Независимо от влошаването на състоянието на бюджета през 2007 г., средносрочната бюджетна цел (СБЦ), която е балансирана фискална позиция в структурно изражение (т.е. коригирана според промените в икономическата конюнктура, без да се вземат предвид еднократните и другите временни мерки), бе значително преизпълнена. Очертаната в програмата стратегия предполага влошаване на структурното салдо през 2008 г. Изчислен в съответствие с общоприетата методология, структурният излишък от 0,5 % от БВП през 2007 г. се очаква да се превърне в дефицит от порядъка на 0,5 % от БВП през 2008 г., както и постепенно да намалява през следващите години до дефицит от 0,75 % от БВП през 2010 г.

Номиналното салдо се очаква да спадне от излишък от 0,5 % от БВП през 2007 г. до дефицит от около 1 % от БВП през остатъка от периода на програмата. Номиналните целеви равнища за бюджета за 2008-2009 г., основаващи се на резултат по-нисък от очаквания за 2007 г. (с 0,75 процентни пункта от БВП) и в контекста на по-неблагоприятен макроикономически климат, са значително по-ниски в сравнение с предишната актуализация (с 1,75 процентни пункта от БВП). За 2008 г. в програмата се предвижда съотношението приходи/БВП да спадне допълнително с намаляването на фискалния компонент в растежа, а разходите се очаква да се увеличат вследствие на решения за изразходване на средства, взети през 2007 г. и предходни години, както и тези, обявени в бюджета за 2008 г. В бюджетните прогнози за 2009 г. и 2010 г. изрично са включени неразпределени суми за непредвидени разходи в размер, съответно, на 0,4 % и 0,8 % от БВП. През 2009 г. и 2010 г. съотношението приходи/БВП се очаква да продължи да намалява, макар и не толкова рязко, докато съотношението разходи/БВП се очаква в общи линии да се стабилизира през 2009 г. и да намалее през 2010 г. Независимо от влошаването на икономическата и фискална среда се очаква увеличаване на разходите за инвестиции като процент от БВП през програмния период, което би трябвало да подпомогне дългосрочния потенциал за производство на икономиката.

| (6) | Рисковете за бюджетните прогнози, залегнали в програмата, общо взето се уравновесяват за 2008 г. Все пак за следващите години липсват сведения относно общите мерки, които ще бъдат взети, за да се овладее нарастването на текущите разходи под номиналния ръст на БВП, особено по отношение на заплатите в сектора на държавната администрация и социално-осигурителните обезщетения, чието нарастване като процент от БВП през последните години е значително. Освен това, съществуват и рискове по отношение на приходите, свързани с предишни ангажименти за намаляване на данъците и социално-осигурителните вноски. Освен това, въпреки че включването на суми за непредвидени разходи в бюджетните прогнози би могло да отразява предпазливо планиране, не може да се изключи възможността те да бъдат използвани за бъдещи мерки за намаляване на приходите и/или увеличаване на разходите. От другата страна на везните следва да се поставят добрите резултати на Ирландия по отношение на бюджетното салдо, които в общи линии са по-добри от предвижданията в последните програми за стабилност. |
| --- | --- |

(6)

Рисковете за бюджетните прогнози, залегнали в програмата, общо взето се уравновесяват за 2008 г. Все пак за следващите години липсват сведения относно общите мерки, които ще бъдат взети, за да се овладее нарастването на текущите разходи под номиналния ръст на БВП, особено по отношение на заплатите в сектора на държавната администрация и социално-осигурителните обезщетения, чието нарастване като процент от БВП през последните години е значително. Освен това, съществуват и рискове по отношение на приходите, свързани с предишни ангажименти за намаляване на данъците и социално-осигурителните вноски. Освен това, въпреки че включването на суми за непредвидени разходи в бюджетните прогнози би могло да отразява предпазливо планиране, не може да се изключи възможността те да бъдат използвани за бъдещи мерки за намаляване на приходите и/или увеличаване на разходите. От другата страна на везните следва да се поставят добрите резултати на Ирландия по отношение на бюджетното салдо, които в общи линии са по-добри от предвижданията в последните програми за стабилност.

| (7) | Предвид тази оценка на риска, бюджетната ориентация в програмата може да се окаже недостатъчно добра за поддържане постигането на средносрочната бюджетна цел от 2008 г. нататък. При все че средносрочната бюджетна цел ще бъде като цяло постигната през 2008 г., в резултат на фискалната ориентация след това е възможно структурното салдо да се отдалечи от средносрочната бюджетна цел, което няма да е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж — и Съветът отбелязва, че това не би било в съответствие и с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетна политика — освен ако маржовете, предвидени в програмата като суми за непредвидени разходи, останат неизползвани, което предполага много по-добро данъчно състояние и/или задържане на разходите на равнища, по-добри от предвидените в програмата. В такъв случай следва да се увеличат структурните усилия, за да се запази средносрочната бюджетна цел и съответствието с Пакта. |
| --- | --- |

(7)

Предвид тази оценка на риска, бюджетната ориентация в програмата може да се окаже недостатъчно добра за поддържане постигането на средносрочната бюджетна цел от 2008 г. нататък. При все че средносрочната бюджетна цел ще бъде като цяло постигната през 2008 г., в резултат на фискалната ориентация след това е възможно структурното салдо да се отдалечи от средносрочната бюджетна цел, което няма да е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж — и Съветът отбелязва, че това не би било в съответствие и с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетна политика — освен ако маржовете, предвидени в програмата като суми за непредвидени разходи, останат неизползвани, което предполага много по-добро данъчно състояние и/или задържане на разходите на равнища, по-добри от предвидените в програмата. В такъв случай следва да се увеличат структурните усилия, за да се запази средносрочната бюджетна цел и съответствието с Пакта.

| (8) | Рискът за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Ирландия изглежда среден. Дългосрочното въздействие върху бюджета от застаряването на населението в Ирландия е значително над средното за ЕС, главно поради прогнозираното относително голямо увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия, което отчасти е повлияно от установяването на стабилна пенсионна система. Все пак, съотношението брутен дълг/БВП през 2007 г. е значително под 60 %, а в националния пенсионен фонд са натрупани активи с оглед предварителното финансиране на част от бъдещите разходи за пенсии. Състоянието на бюджета през 2007 г., според оценката в програмата, е по-неблагоприятно от това в предишната програма, но въпреки това допринася за компенсиране на предвидените в дългосрочен план последствия върху бюджета от застаряването на населението. Все пак това не е достатъчно, за да покрие бъдещия натиск върху разходите. Освен това развитието на структурното салдо, предвидено в програмата до 2010 г., би могло да изложи на по-голям риск устойчивостта на публичните финанси. Поради това поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план и прилагането на допълнителни мерки за ограничаване на значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, биха спомогнали за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Рискът за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Ирландия изглежда среден. Дългосрочното въздействие върху бюджета от застаряването на населението в Ирландия е значително над средното за ЕС, главно поради прогнозираното относително голямо увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия, което отчасти е повлияно от установяването на стабилна пенсионна система. Все пак, съотношението брутен дълг/БВП през 2007 г. е значително под 60 %, а в националния пенсионен фонд са натрупани активи с оглед предварителното финансиране на част от бъдещите разходи за пенсии. Състоянието на бюджета през 2007 г., според оценката в програмата, е по-неблагоприятно от това в предишната програма, но въпреки това допринася за компенсиране на предвидените в дългосрочен план последствия върху бюджета от застаряването на населението. Все пак това не е достатъчно, за да покрие бъдещия натиск върху разходите. Освен това развитието на структурното салдо, предвидено в програмата до 2010 г., би могло да изложи на по-голям риск устойчивостта на публичните финанси. Поради това поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план и прилагането на допълнителни мерки за ограничаване на значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, биха спомогнали за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност изглежда съобразена с доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г. В програмата за стабилност не се предоставят подробни сведения за начина, по който в програмата е отчетено въздействието върху бюджета на включените в доклада за изпълнението мерки. Въпреки това, и в двата документа се посочва централната роля на Пакта за стабилност и растеж за установяване на рамката за провеждането на устойчива фискална политика в Ирландия, както и се подчертава, че ключов приоритет на правителството е прилагането на националния план за развитие 2007-2013 г. (за инвестиции, главно в инфраструктура). |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност изглежда съобразена с доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г. В програмата за стабилност не се предоставят подробни сведения за начина, по който в програмата е отчетено въздействието върху бюджета на включените в доклада за изпълнението мерки. Въпреки това, и в двата документа се посочва централната роля на Пакта за стабилност и растеж за установяване на рамката за провеждането на устойчива фискална политика в Ирландия, както и се подчертава, че ключов приоритет на правителството е прилагането на националния план за развитие 2007-2013 г. (за инвестиции, главно в инфраструктура).

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата като цяло съответства на общите насоки за икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки и в насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата като цяло съответства на общите насоки за икономическата политика на страната, включени в интегрираните насоки и в насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия.

| (11) | По отношение на изискванията за данните, посочени в етичния кодекс относно програмите за стабилност и за сближаване, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителни данни (4). |
| --- | --- |

(11)

По отношение на изискванията за данните, посочени в етичния кодекс относно програмите за стабилност и за сближаване, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителни данни (4).

Общото заключение е, че Ирландия е изправена пред редица макроикономически предизвикателства в прехода си към период на по-слаб икономически растеж в резултат главно на връщането към по-устойчиви равнища на дейност в жилищния сектор. Забавеното вътрешно търсене се съпътства от загуба на дял от експортния пазар през последните години, което е знак за застрашена конкурентоспособност по отношение на цените. През 2007-2008 г. се очаква значително влошаване на фискалното състояние спрямо наличието на стабилен излишък през 2006 г. При все че се очаква Ирландия да продължи да регистрира излишък и през 2007 г., в програмата се предвижда появата на дефицит в структурното салдо през 2008 г., който ще се задълбочава след това. Свързаните с бюджетните прогнози рискове за 2008 г. са в общи линии неутрални, но от 2009 г. нататък, при липса на подходящо ограничаване на разходите, резултатът би могъл да бъде по-неблагоприятен от предвидения. СБЦ ще бъде постигната като цяло през 2008 г., но запазването на СБЦ след това следва да бъде възможно, ако прогнозираният в програмата марж под формата на суми за непредвидени разходи не бъде използван. Освен това, предвид дългосрочната устойчивост на публичните финанси и ниския държавен дълг Ирландия е изложена на среден риск поради предвиденото въздействие върху разходите за пенсии от застаряването на населението. Предизвикателството пред властите ще бъде да се справят с макроикономическите рискове, като същевременно избегнат влошаване на фискалното състояние.

С оглед на горната оценка, Ирландия се приканва:

| i) | да се придържа към СБЦ през 2008 г. и след това, като упражнява строг контрол върху разходите; |
| --- | --- |

i)

да се придържа към СБЦ през 2008 г. и след това, като упражнява строг контрол върху разходите;

| ii) | с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез прилагането на допълнителни пенсионни реформи. |
| --- | --- |

ii)

с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез прилагането на допълнителни пенсионни реформи.

Съветът също така отбелязва, че такива действия биха съответствали на насоките на еврогрупата от април 2007 г. за бюджетната политика.

Съпоставка на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2007 г. | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС декември 2007 г. | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| КОМ ноември 2007 г. | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | н.д. |
| Реален-потенциален БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2007 г. | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| КОМ ноември 2007 (6) г. | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | н.д. |
| Бюджетно салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| КОМ ноември 2007 г. | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| КОМ ноември 2007 г. | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | н.д. |
| Салдо, коригирано според промените в икономическата конюнктура (5)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| КОМ ноември 2007 г. | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| КОМ ноември 2007 г. | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| КОМ ноември 2007 г. | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ), допълнени въз основа на предварителна оценка за бюджета; изчисления на службите на Комисията (въз основа на предварителни прогнози за бюджета). |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2007 г.

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

КОМ ноември 2007 г.

5,7

4,9

3,5

3,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

5,4

5,3

4,6

4,1

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС декември 2007 г.

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

КОМ ноември 2007 г.

2,7

2,8

2,2

2,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,7

2,6

2,0

1,7

н.д.

Реален-потенциален БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2007 г.

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

КОМ ноември 2007 (6) г.

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

КОМ ноември 2007 г.

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

н.д.

Бюджетно салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

КОМ ноември 2007 г.

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,3

1,2

0,9

0,6

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

КОМ ноември 2007 г.

3,9

1,8

0,7

0,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,3

2,3

1,8

1,6

н.д.

Салдо, коригирано според промените в икономическата конюнктура (5)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

КОМ ноември 2007 г.

3,1

1,2

0,3

0,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,8

1,8

1,8

1,6

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

КОМ ноември 2007 г.

3,1

1,2

0,3

0,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,7

1,8

1,8

1,6

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

КОМ ноември 2007 г.

25,1

25,2

26,9

28,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

25,1

23,0

22,4

21,9

н.д.

Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ), допълнени въз основа на предварителна оценка за бюджета; изчисления на службите на Комисията (въз основа на предварителни прогнози за бюджета).

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират в интернет на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се взема предвид най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  ОВ C 70, 27.3.2007 г., стp. 1.

(4)  В частност, от задължителните данни са предоставени само сведения за краткосрочните лихвени проценти. По отношение на незадължителните данни, пропуските се отнасят до секторното салдо и разходите на държавната администрация по функции.

(5)  Разлики между реалния и потенциалния БВП, както и салда, коригирани според промените в икономическата конюнктура, съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Въз основа на оценката за потенциален ръст от съответно 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % и 3,8 % през периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано според промените в икономическата конюнктура, без отчитане на еднократните и други временни мерки. Еднократните и другите временни мерки представляват 0,1 % от БВП през 2006 г. и 0,2 % през 2007 г. (като всички водят до увеличаване на излишъка) според последните програми и 0,0 % от БВП през 2006 г. и 0,0 % през 2007 г. в прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. Според представените от националните власти сведения, те са резултат i) от допълнителните постъпления, вследствие на специални разследвания на данъчните власти; и ii) от заплащането на данък на изхода, във връзка със специалните спестовни сметки (SSIA). Тези еднократни мерки не бяха включени в прогнозата поради липсата на подробни сведения. В програмата липсват сведения за еднократни мерки за периода 2008-2010 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ), допълнени въз основа на предварителна оценка за бюджета; изчисления на службите на Комисията (въз основа на предварителни прогнози за бюджета).

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/15

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Дания за 2007-2010 г.

(2008/C 74/04)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Дания за периода 2007-2010 г. (2) и дава допълнителни насоки за процесите на развитие към 2015 г. |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Дания за периода 2007-2010 г. (2) и дава допълнителни насоки за процесите на развитие към 2015 г.

| (2) | През последните години датската икономика се характеризира със силен растеж на реалния БВП, значими постижения в областта на заетостта, висока степен на използване на капацитета, ниска инфлация и стабилен обменен курс в рамките на валутно-курсовия механизъм (ВКМ II).
  През изминалата година обаче ограниченията по отношение на капацитета започнаха да възпрепятстват икономическата активност и се появиха признаци за растяща инфлация на цените и заплатите. Въпреки че външнотърговското салдо все още показва излишък, нараства загрижеността по отношение на въздействието, което имат натискът от покачващите се цени и недостигът на работна сила върху конкурентоспособността. Публичните финанси продължават да са стабилни, като по салдото на консолидирания държавен бюджет се поддържа излишък и дългът продължава да намалява. Ключовото предизвикателство за фискалната политика в момента е поддържането на предпазлива фискална позиция, за да се избегне допълнителното увеличаване на натиска върху пазара на работна сила. Гарантирането на ограниченията на разходите, особено в условия на силен ръст на приходите, представлява допълнително предизвикателство, което обаче е важно предвид стремежа на правителството да осигури фискална устойчивост. |
| --- | --- |

(2)

През последните години датската икономика се характеризира със силен растеж на реалния БВП, значими постижения в областта на заетостта, висока степен на използване на капацитета, ниска инфлация и стабилен обменен курс в рамките на валутно-курсовия механизъм (ВКМ II).

През изминалата година обаче ограниченията по отношение на капацитета започнаха да възпрепятстват икономическата активност и се появиха признаци за растяща инфлация на цените и заплатите. Въпреки че външнотърговското салдо все още показва излишък, нараства загрижеността по отношение на въздействието, което имат натискът от покачващите се цени и недостигът на работна сила върху конкурентоспособността. Публичните финанси продължават да са стабилни, като по салдото на консолидирания държавен бюджет се поддържа излишък и дългът продължава да намалява. Ключовото предизвикателство за фискалната политика в момента е поддържането на предпазлива фискална позиция, за да се избегне допълнителното увеличаване на натиска върху пазара на работна сила. Гарантирането на ограниченията на разходите, особено в условия на силен ръст на приходите, представлява допълнително предизвикателство, което обаче е важно предвид стремежа на правителството да осигури фискална устойчивост.

| (3) | В програмата се приема, че датската икономика се намира в кулминационната точка на бизнес цикъла си и й предстои период на по-умерен растеж. Следователно растежът на реалния БВП се очаква да спадне от 2 % през 2007 г. до средно 1 % за остатъка от програмния период. При съпоставка на този сценарий с наличните понастоящем данни (3), може да се заключи, че той се базира на реалистични прогнози за растежа през 2008 г. и предпазливи прогнози за следващите години предвид заложената в актуализацията прогноза за голяма положителна разлика между реалния и потенциалния БВП (изчислявана по национална методология) (4), която ще се изравни към 2011 г. Предвид вътрешния натиск върху заплатите, както и международните тенденции, прогнозите в програмата относно инфлацията на заплатите и цените изглеждат занижени, особено за 2009 г. Независимо от това, ценовата стабилност следва да бъде запазена през целия програмен период. |
| --- | --- |

(3)

В програмата се приема, че датската икономика се намира в кулминационната точка на бизнес цикъла си и й предстои период на по-умерен растеж. Следователно растежът на реалния БВП се очаква да спадне от 2 % през 2007 г. до средно 1 % за остатъка от програмния период. При съпоставка на този сценарий с наличните понастоящем данни (3), може да се заключи, че той се базира на реалистични прогнози за растежа през 2008 г. и предпазливи прогнози за следващите години предвид заложената в актуализацията прогноза за голяма положителна разлика между реалния и потенциалния БВП (изчислявана по национална методология) (4), която ще се изравни към 2011 г. Предвид вътрешния натиск върху заплатите, както и международните тенденции, прогнозите в програмата относно инфлацията на заплатите и цените изглеждат занижени, особено за 2009 г. Независимо от това, ценовата стабилност следва да бъде запазена през целия програмен период.

| (4) | За 2007 г. общият бюджетен излишък се изчислява на 4 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. при целеви излишък от 2,8 % от БВП, заложен в предишната актуализация на програмата за сближаване. Това преизпълнение отразява значителният положителен базов ефект от 2006 г., който е резултат на по-голям от предвидения растеж на заетостта, както и на по-високи от очакваните приходи от дейности, свързани с нефт и природен газ в Северно море.
  В настоящата програма се предвижда излишък от 3,8 % от БВП, но в контекста на по-скорошни данни (5) е вероятно приходите да надвишат очакванията с 0,5 процентни пункта от БВП и поради това е вероятно излишъкът да бъде съответно преразгледан във възходяща посока (на равнище около 4,5 % от БВП). |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. общият бюджетен излишък се изчислява на 4 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. при целеви излишък от 2,8 % от БВП, заложен в предишната актуализация на програмата за сближаване. Това преизпълнение отразява значителният положителен базов ефект от 2006 г., който е резултат на по-голям от предвидения растеж на заетостта, както и на по-високи от очакваните приходи от дейности, свързани с нефт и природен газ в Северно море.

В настоящата програма се предвижда излишък от 3,8 % от БВП, но в контекста на по-скорошни данни (5) е вероятно приходите да надвишат очакванията с 0,5 процентни пункта от БВП и поради това е вероятно излишъкът да бъде съответно преразгледан във възходяща посока (на равнище около 4,5 % от БВП).

| (5) | Основната цел на бюджетната стратегия е подчинена на стремежа за осигуряване на фискална устойчивост и се състои в поддържане на висок, макар и бързо намаляващ излишък (от 3,8 % от БВП през 2007 г. до 3 % през 2008 г. и след това до 1,2 % през 2010 г. (6)) в условията на неблагоприятна икономическа конюнктура. Средносрочната бюджетна цел е преразгледана във възходяща посока (7) с 0,25 процентни пункта от БВП и до структурен излишък (т.е. коригиран с отчитане на промените на икономическата конюнктура, без да се отчитат еднократните и други временни мерки) между 0,75 % и 1,75 % от БВП. Средносрочната бюджетна цел ще бъде изцяло спазена през целия програмен период. Набелязаният път за постигане на номиналния излишък е сходен с описания в предишната актуализация, макар че започва от по-висок излишък при, в общи линии, съпоставим макроикономически контекст. Стратегията се опира на продължаващо прилагане на замразяването на данъчните ставки (8) и ограничаването на разходите, като се предвиждат и някои намаления на данъчните ставки. Ограничаването на разходите е планирано да се постигне чрез годишни прагове за растежа на реалните разходи за публично потребление (които стават все по-стриктни от 1,75 % през 2008 г. до 1 % през 2009-2010 г.), както и чрез ограничаване на растежа на номиналните разходи за публично потребление на 26,5 % от коригирания с отчитане на промените на икономическата конюнктура БВП към 2015 г. Предвижда се структурното салдо, изчислено в съответствие с общоприетата методология, да остане в общи линии неизменено на равнище от 3,5 % през 2007-2008 г. и да намалее до 2,5 % през 2009-2010 г. (9). В програмата се посочва по-малък излишък към 2015 г., тъй като се очаква да се прояви ефектът от застаряването на населението, както и да намалеят източниците на приходи в Северно море. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на бюджетната стратегия е подчинена на стремежа за осигуряване на фискална устойчивост и се състои в поддържане на висок, макар и бързо намаляващ излишък (от 3,8 % от БВП през 2007 г. до 3 % през 2008 г. и след това до 1,2 % през 2010 г. (6)) в условията на неблагоприятна икономическа конюнктура. Средносрочната бюджетна цел е преразгледана във възходяща посока (7) с 0,25 процентни пункта от БВП и до структурен излишък (т.е. коригиран с отчитане на промените на икономическата конюнктура, без да се отчитат еднократните и други временни мерки) между 0,75 % и 1,75 % от БВП. Средносрочната бюджетна цел ще бъде изцяло спазена през целия програмен период. Набелязаният път за постигане на номиналния излишък е сходен с описания в предишната актуализация, макар че започва от по-висок излишък при, в общи линии, съпоставим макроикономически контекст. Стратегията се опира на продължаващо прилагане на замразяването на данъчните ставки (8) и ограничаването на разходите, като се предвиждат и някои намаления на данъчните ставки. Ограничаването на разходите е планирано да се постигне чрез годишни прагове за растежа на реалните разходи за публично потребление (които стават все по-стриктни от 1,75 % през 2008 г. до 1 % през 2009-2010 г.), както и чрез ограничаване на растежа на номиналните разходи за публично потребление на 26,5 % от коригирания с отчитане на промените на икономическата конюнктура БВП към 2015 г. Предвижда се структурното салдо, изчислено в съответствие с общоприетата методология, да остане в общи линии неизменено на равнище от 3,5 % през 2007-2008 г. и да намалее до 2,5 % през 2009-2010 г. (9). В програмата се посочва по-малък излишък към 2015 г., тъй като се очаква да се прояви ефектът от застаряването на населението, както и да намалеят източниците на приходи в Северно море.

| (6) | Бюджетният резултат би могъл да бъде по-добър от предвидения в програмата, особено предвид бюджетния резултат за 2007 г., който е по-добър от очаквания, както се посочва в представения на 5 февруари 2008 г. закон за проектобюджета за 2008 г. Добрите резултати по отношение на съществени излишъци, често преразглеждани във възходяща посока поради наличието на извънредни приходи, както и предпазливата макроикономическа прогноза за 2009 г. компенсират риска, свързан с по-слабите в известна степен резултати при спазването на ограниченията пред нарастването на разходите за публично потребление. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетният резултат би могъл да бъде по-добър от предвидения в програмата, особено предвид бюджетния резултат за 2007 г., който е по-добър от очаквания, както се посочва в представения на 5 февруари 2008 г. закон за проектобюджета за 2008 г. Добрите резултати по отношение на съществени излишъци, често преразглеждани във възходяща посока поради наличието на извънредни приходи, както и предпазливата макроикономическа прогноза за 2009 г. компенсират риска, свързан с по-слабите в известна степен резултати при спазването на ограниченията пред нарастването на разходите за публично потребление.

| (7) | С оглед на настоящата оценка на риска, бюджетната позиция в програмата дава възможност средносрочната бюджетна цел да бъде постигната с широк марж през програмния период, както е предвидено в програмата. Фискалната политика, заложена в програмата, съответства като цяло на Пакта за стабилност и растеж през целия период. |
| --- | --- |

(7)

С оглед на настоящата оценка на риска, бюджетната позиция в програмата дава възможност средносрочната бюджетна цел да бъде постигната с широк марж през програмния период, както е предвидено в програмата. Фискалната политика, заложена в програмата, съответства като цяло на Пакта за стабилност и растеж през целия период.

| (8) | По отношение на устойчивостта на публичните финанси, Дания изглежда изложена на нисък риск. Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, най-вече благодарение на пенсионната реформа, включена в социалното споразумение (10). Освен това, фискалната позиция през 2007 г., която според предвижданията в програмата се очаква да бъде с голям структурен излишък, допринася за намаляването на брутния дълг. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план ще ограничи допълнително евентуалните рискове за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

По отношение на устойчивостта на публичните финанси, Дания изглежда изложена на нисък риск. Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, най-вече благодарение на пенсионната реформа, включена в социалното споразумение (10). Освен това, фискалната позиция през 2007 г., която според предвижданията в програмата се очаква да бъде с голям структурен излишък, допринася за намаляването на брутния дълг. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план ще ограничи допълнително евентуалните рискове за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване изглежда в съответствие с доклада за изпълнението на националната програма за реформа от октомври 2007 г. Както програмата, така и докладът за изпълнението, се основават на представената от правителството през август 2007 г. икономическа стратегия „Към нови цели — Дания 2015 г.“. Изрично се отчита въздействието върху публичните финанси на основните мерки за реформи като предвидената енергийна стратегия и т.нар. „Качествен фонд“ за инвестиции в обществените услуги (основно в областта на здравеопазването, грижите за децата и грижите за възрастните хора). |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване изглежда в съответствие с доклада за изпълнението на националната програма за реформа от октомври 2007 г. Както програмата, така и докладът за изпълнението, се основават на представената от правителството през август 2007 г. икономическа стратегия „Към нови цели — Дания 2015 г.“. Изрично се отчита въздействието върху публичните финанси на основните мерки за реформи като предвидената енергийна стратегия и т.нар. „Качествен фонд“ за инвестиции в обществените услуги (основно в областта на здравеопазването, грижите за децата и грижите за възрастните хора).

| (10) | Относно изискванията за данните, посочени в етичния кодекс за програмите за стабилност и сближаване, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (11). |
| --- | --- |

(10)

Относно изискванията за данните, посочени в етичния кодекс за програмите за стабилност и сближаване, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (11).

Цялостното заключение е, че в програмата се цели поддържането на стабилно състояние на бюджета, напълно съобразено, от една страна, със средносрочната бюджетна цел за периода, а от друга страна, с целта за дългосрочна фискална устойчивост. Предвиждайки големи, макар и бързо намаляващи излишъци през програмния период, бюджетните цели изглеждат предпазливи, с оглед както на бюджетния резултат за 2007 г., който е по-добър от очаквания, така и на последните прогнози. Рискът за дългосрочната устойчивост се оценява като нисък. Най-същественото предизвикателство пред политиката в момента е решаването на проблема с недостига на работна сила и засилващия се ценови натиск чрез комбинация от структурни и макроикономически политики. За насърчаването на предлагането на работна сила е необходимо да се определят и приложат допълнителни мерки. Междувременно, за да се избегне процикличност, фискалната позиция трябва да бъде внимателно обмислена. Следователно ограничаването на растежа на разходите за публично потребление, както е предвидено в програмата, остава приоритетна задача.

Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2007 г. | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| КOM ноември 2007 г. | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени
  (в %) | ПС декември 2007 г. | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| КОМ ноември 2007 г. | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Реален-потенциален БВП (12)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2007 г. | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| КОМ ноември 2007 г. (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| КОМ ноември 2007 г. | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Бюджетно салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| КOM ноември 2007 г. | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| КOM ноември 2007 г. | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Салдо, коригирано според промените в икономическата конюнктура (12)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| КOM ноември 2007 г. | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Структурно салдо (14)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| КOM ноември 2007 г. | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| КOM ноември 2007 г. | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2007 г.

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

КOM ноември 2007 г.

3,5

1,9

1,3

1,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени

(в %)

ПС декември 2007 г.

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

КОМ ноември 2007 г.

1,9

1,7

2,4

2,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Реален-потенциален БВП (12)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2007 г.

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

КОМ ноември 2007 г. (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

н.д.

ПС декември 2006 г.

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

КОМ ноември 2007 г.

2,4

1,2

0,7

0,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Бюджетно салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

КOM ноември 2007 г.

4,6

4,0

3,0

2,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

КOM ноември 2007 г.

6,2

5,3

4,3

3,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Салдо, коригирано според промените в икономическата конюнктура (12)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

КOM ноември 2007 г.

3,9

3,6

3,2

3,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Структурно салдо (14)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

КOM ноември 2007 г.

3,6

3,2

3,4

3,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

КOM ноември 2007 г.

30,3

25,0

20,9

17,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират в интернет на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Поради съставянето на ново правителство след общите парламентарни избори през ноември, актуализацията беше представена повече от 3 седмици след срока 1 декември, определен в етичния кодекс.

(3)  При оценката се взема предвид по-специално прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г.

(4)  Разликата между реалния и потенциалния БВП е по-голяма, когато се изчислява по националната методология, която се различава от общоприетата поради по-песимистичната прогноза за потенциалния растеж в първия случай.

(5)  Придружаващият законопроекта за бюджет документ „Прогноза за бюджета“ беше представен на 5 февруари 2008 г.

(6)  В придружаващата закона за проектобюджета прогноза за 2008 г., публикувана от датското министерство на финансите на 5 февруари 2008 г., равнищата на излишъка са преразгледани във възходяща посока и възлизат на 4,4 % от БВП през 2007 г., 3,7 % през 2008 г. и 2,7 % през 2009 г.

(7)  Това е в резултат на прогнозата за продължаване след 2008 г. на суспендирането на „специалната пенсионна вноска“, която в миналото беше източник на данъчно облекчение за частните пенсионни спестявания от порядъка на 0,25 % от БВП. Планирано е средносрочната бюджетна цел да бъде увеличена със съответното увеличаване на данъчните постъпления.

(8)  Замразяването на данъчните ставки означава, че от 2002 г. нататък ставките както на преките, така и на косвените данъци не могат да бъдат повишавани, независимо дали са изразени в номинална стойност или като процент.

(9)  Разликите в дефинирането на еднократните и временните мерки водят до непълната съпоставимост на прогнозите за структурното салдо с прогнозите на службите на Комисията.

(10)  В споразумението за бъдещ просперитет, благосъстояние и инвестиции, сключено от правителството през юни 2006 г., през следващите 20 години пенсионната възраст се повишава от 65 на 67 години, а възрастта за ранно пенсиониране — от 60 на 62 години. Възрастовите граници от 2025 г. нататък ще бъдат определяни в съответствие с изменението на очакваната продължителност на живота.

(11)  Данните за съвкупните приходи и разходи, както и за някои съставни компоненти обаче не съответстват на съгласуваните определения. Сред незадължителните данни липсват данни за разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо.

(12)  Разлика между реалния и потенциалния БВП и салдо, коригирано според промените в икономическата конюнктура — съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тя.

(13)  Въз основа на прогнозирания потенциален растеж от съответно 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % и 2,0 % за периода 2006-2009 г.

(14)  Салдо, коригирано с отчитане на промените в икономическата конюнктура, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки възлизат на 1,1 % от БВП през 2006 г. (мерки, които водят до увеличаване на излишъка) и съответно на 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % и 0,3 % от БВП за периода 2007-2010 г. (мерки, които водят до намаляване на излишъка) според последната актуализация; а в прогнозите на службите на Комисията от есента техните равнища са 0,3 % от БВП за 2006 г. и 2007 г. (мерки, които водят до увеличаване на излишъка) и 0,2 % за 2008 г. (мерки, които водят до намаляване на излишъка). В програмата обаче се използва различно определение за еднократна мярка, като временните колебания в приходите, посочени в програмата, не се считат за еднократни мерки от службите на Комисията.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/19

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Литва за 2007-2010 г.

(2008/C 74/05)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Литва, обхващаща периода от 2007 г. до 2010 г. (2). |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Литва, обхващаща периода от 2007 г. до 2010 г. (2).

| (2) | През последните няколко години в Литва се наблюдава период на силен растеж, дължащ се основно на вътрешното търсене. Паричните условия бяха нерестриктивни предвид високата степен на евроизация в условията на режим на паричен съвет в рамките на ВКМ II.
  При отсъствието на достатъчни мерки за ограничаване на прекомерно вътрешно кредитиране, бързото нарастване на кредитите, улеснено от задълбочаването на финансовото развитие, доведе до увеличаване на частното потребление и инвестициите в недвижими имоти. От друга страна се появиха ограничения по отношение на капацитета, тъй като емиграцията и високият икономически растеж доведоха до недостиг на работна сила, задълбочен от несъвпадения в търсената и предлаганата квалификация и слабо участие, както и от нарастващите разходи. Все по-бързото нарастване на заплатите, надхвърлящо производителността, води до бърза инфлация и намаляваща ценова конкурентоспособност. Въпреки че износът остава стабилен, външнотърговският дефицит бързо се задълбочи, тъй като високото вътрешно търсене доведе до подчертано нарастване на вноса, като се увеличи и уязвимостта по отношение на външноикономически колебания. В този контекст фискалната политика не отговори адекватно на увеличаващите се макроикономически дисбаланси: салдото на консолидирания държавен бюджет остана отрицателно, а при отсъствието на задължителен характер на средносрочните разходни тавани, приходите, макар и по-добри от прогнозираните, бяха систематично изразходвани. Данъчните облекчения и освобождавания допринесоха за бума в областта на недвижимите имоти и по този начин допринесоха за прегряването, въпреки че напоследък продължаващото затягане на условията за кредит идва в подкрепа на необходимото коригиране. Една по-рестриктивна бюджетна политика и структурни реформи на трудовия пазар и образователната система, които допълнително засилват търсенето, са основни фактори за овладяването на вътрешния и външен дисбаланс, както и за привличането на входящи инвестиции, осигурявайки по този начин устойчив процес на догонване. Това е особено важно предвид ограничения набор от инструменти за провеждане на политика, с които разполага Литва в контекста на наложените от нейния режим на парична политика ограничения. |
| --- | --- |

(2)

През последните няколко години в Литва се наблюдава период на силен растеж, дължащ се основно на вътрешното търсене. Паричните условия бяха нерестриктивни предвид високата степен на евроизация в условията на режим на паричен съвет в рамките на ВКМ II.

При отсъствието на достатъчни мерки за ограничаване на прекомерно вътрешно кредитиране, бързото нарастване на кредитите, улеснено от задълбочаването на финансовото развитие, доведе до увеличаване на частното потребление и инвестициите в недвижими имоти. От друга страна се появиха ограничения по отношение на капацитета, тъй като емиграцията и високият икономически растеж доведоха до недостиг на работна сила, задълбочен от несъвпадения в търсената и предлаганата квалификация и слабо участие, както и от нарастващите разходи. Все по-бързото нарастване на заплатите, надхвърлящо производителността, води до бърза инфлация и намаляваща ценова конкурентоспособност. Въпреки че износът остава стабилен, външнотърговският дефицит бързо се задълбочи, тъй като високото вътрешно търсене доведе до подчертано нарастване на вноса, като се увеличи и уязвимостта по отношение на външноикономически колебания. В този контекст фискалната политика не отговори адекватно на увеличаващите се макроикономически дисбаланси: салдото на консолидирания държавен бюджет остана отрицателно, а при отсъствието на задължителен характер на средносрочните разходни тавани, приходите, макар и по-добри от прогнозираните, бяха систематично изразходвани. Данъчните облекчения и освобождавания допринесоха за бума в областта на недвижимите имоти и по този начин допринесоха за прегряването, въпреки че напоследък продължаващото затягане на условията за кредит идва в подкрепа на необходимото коригиране. Една по-рестриктивна бюджетна политика и структурни реформи на трудовия пазар и образователната система, които допълнително засилват търсенето, са основни фактори за овладяването на вътрешния и външен дисбаланс, както и за привличането на входящи инвестиции, осигурявайки по този начин устойчив процес на догонване. Това е особено важно предвид ограничения набор от инструменти за провеждане на политика, с които разполага Литва в контекста на наложените от нейния режим на парична политика ограничения.

| (3) | Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда увеличаване на ръста на реалния БВП до 9,8 % през 2007 г., сравнително рязко намаляване до равнище от 5,3 % през 2008 г. и средно равнище от 4,8 % годишно през останалата част на периода на програмата. Очаква се вътрешното търсене да забави ръста си, но да остане основният фактор на растежа. Оценяван на базата на наличната към момента информация (3), този сценарий изглежда предпазлив. Това е валидно особено за 2008 г. предвид последните тенденции. Някои несъответствия, включително между задълбочаването на външния дисбаланс и подчертаното забавяне на растежа на вътрешното търсене, не се обясняват в програмата.
  В програмата се прогнозира нарастване на инфлацията от 5,8 % през 2007 г. до 6,5 % през 2008 г. преди спад до 5,1 % през 2009 г. и 3,6 % през 2010 г., което свидетелства за много малък напредък по отношение на сближаването. Освен това, предвид тенденцията при цените на храните, планираното увеличаване на цената на газа (изрично признати в програмата и оценена на 1,5 % през 2008 г., но не включена в прогнозите за инфлацията през 2008 г.), както и увеличаването на заплатите далече над нарастването на производителността, с което се рискува да бъде изострена спиралата заплати-цени, сериозните опасности от надвишаване на прогнозираните стойности са ясно видими. Ако задълбочаващият се външен дисбаланс се реализира според предвижданията на програмата, това би увеличило уязвимостта на икономиката по отношение на външни колебания. От друга страна, скорошната динамика на цените и заплатите, представляваща опасност от влошаване на конкурентоспособността, би могла сама по себе си да доведе до влошаване на външнотърговското салдо. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда увеличаване на ръста на реалния БВП до 9,8 % през 2007 г., сравнително рязко намаляване до равнище от 5,3 % през 2008 г. и средно равнище от 4,8 % годишно през останалата част на периода на програмата. Очаква се вътрешното търсене да забави ръста си, но да остане основният фактор на растежа. Оценяван на базата на наличната към момента информация (3), този сценарий изглежда предпазлив. Това е валидно особено за 2008 г. предвид последните тенденции. Някои несъответствия, включително между задълбочаването на външния дисбаланс и подчертаното забавяне на растежа на вътрешното търсене, не се обясняват в програмата.

В програмата се прогнозира нарастване на инфлацията от 5,8 % през 2007 г. до 6,5 % през 2008 г. преди спад до 5,1 % през 2009 г. и 3,6 % през 2010 г., което свидетелства за много малък напредък по отношение на сближаването. Освен това, предвид тенденцията при цените на храните, планираното увеличаване на цената на газа (изрично признати в програмата и оценена на 1,5 % през 2008 г., но не включена в прогнозите за инфлацията през 2008 г.), както и увеличаването на заплатите далече над нарастването на производителността, с което се рискува да бъде изострена спиралата заплати-цени, сериозните опасности от надвишаване на прогнозираните стойности са ясно видими. Ако задълбочаващият се външен дисбаланс се реализира според предвижданията на програмата, това би увеличило уязвимостта на икономиката по отношение на външни колебания. От друга страна, скорошната динамика на цените и заплатите, представляваща опасност от влошаване на конкурентоспособността, би могла сама по себе си да доведе до влошаване на външнотърговското салдо.

| (4) | В последната актуализация на програмата за сближаване за 2007 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет се оценява на 0,9 % от БВП, като това целево равнище, въпреки по-добрите от очакваните резултати за 2006 г., е идентично със заложеното в предишната актуализация. Благоприятната първоначална основа от 0,6 % от БВП бе компенсирана с приемането на еднократна мярка с подобна величина (4). Подобно на практиката през някои предишни години, допълнителните приходи поради по-добър от очаквания икономически растеж бяха изразходени, през 2007 г. основно от Общия социалноосигурителен фонд и за национално съфинансиране на проекти, подкрепяни от ЕС. Предвид факта, че нито благоприятната икономическа конюнктура, нито дефицитът през 2006 г., чието равнище беше по-ниско от целевото, не доведоха до по-амбициозна цел за дефицита за тази година, изпълнението на бюджет 2007 се счита за несъответстващо на отправената покана в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната актуализация на програмата за сближаване (5). Освен това, въпреки че средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит (т.е. коригираният с отчитане на фазата на икономическия цикъл дефицит, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) от 1 % от БВП тъкмо бе постигната през 2006 г., а през 2007 г. се наблюдаваше отклонение от нея от порядъка на 0,25 % от БВП. |
| --- | --- |

(4)

В последната актуализация на програмата за сближаване за 2007 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет се оценява на 0,9 % от БВП, като това целево равнище, въпреки по-добрите от очакваните резултати за 2006 г., е идентично със заложеното в предишната актуализация. Благоприятната първоначална основа от 0,6 % от БВП бе компенсирана с приемането на еднократна мярка с подобна величина (4). Подобно на практиката през някои предишни години, допълнителните приходи поради по-добър от очаквания икономически растеж бяха изразходени, през 2007 г. основно от Общия социалноосигурителен фонд и за национално съфинансиране на проекти, подкрепяни от ЕС. Предвид факта, че нито благоприятната икономическа конюнктура, нито дефицитът през 2006 г., чието равнище беше по-ниско от целевото, не доведоха до по-амбициозна цел за дефицита за тази година, изпълнението на бюджет 2007 се счита за несъответстващо на отправената покана в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната актуализация на програмата за сближаване (5). Освен това, въпреки че средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит (т.е. коригираният с отчитане на фазата на икономическия цикъл дефицит, без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) от 1 % от БВП тъкмо бе постигната през 2006 г., а през 2007 г. се наблюдаваше отклонение от нея от порядъка на 0,25 % от БВП.

| (5) | Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е укрепване на макроикономическата стабилност посредством по-рестриктивна фискална политика. В сравнение с предишната актуализация, въпреки до голяма степен непроменения макроикономически сценарий, целевата година за постигане на СБЦ беше отложена с една година (от 2008 г. на 2009 г.). От друга страна, прилагането на общоприетата методология към сведенията от програмата показва, че СБЦ би могла да бъде постигната и от 2008 г. нататък. В програмата се цели общо подобряване на номиналното салдо на консолидирания държавен бюджет от дефицит от 0,9 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,8 % през 2010 г. Планира се още структурното салдо, изчислено в съответствие с общопризнатата методология, да се подобри от дефицит от 1,25 % от БВП през 2007 г. до излишък от 1 % през 2010 г., като най-значимата корекция е отложена за след 2008 г. Въз основа на относително високия икономически растеж, корекцията се планира да бъде постигната посредством по-значимо увеличаване по-скоро на съотношението на приходите към БВП, отколкото на съотношението на разходите към БВП (съответно 3,9 процентни пункта спрямо 2,2 процентни пункта). Въпреки допълнителното намаляване на данъците, приходите се очаква да нараснат поради увеличен приток от средства на ЕС, увеличаването на акциза, както и на допълнително подобрено събиране на данъците. По отношение на разходите, нарастването се дължи на значително по-високите социални плащания и увеличаващите се публични инвестиции, последните в основната си част финансирани от фондове на ЕС. Приемането през ноември 2007 г. на закона за бюджетната дисциплина целеше да се формулира твърдо поет ангажимент за фискална рестрикция. Законът, в сила от началото на 2008 г., предвижда публичните финанси да се управляват така, че да се постигне финансово състояние, близо до баланс или с наличие на излишък и което цели да наложи ограничаване на разходите за тази цел. Въпреки това законът е съсредоточен върху годишната бюджетна подготовка и изпълнение и при това положение не въвежда средносрочна бюджетна рамка с далечна перспектива, която трябва да бъде подобрена. |
| --- | --- |

(5)

Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е укрепване на макроикономическата стабилност посредством по-рестриктивна фискална политика. В сравнение с предишната актуализация, въпреки до голяма степен непроменения макроикономически сценарий, целевата година за постигане на СБЦ беше отложена с една година (от 2008 г. на 2009 г.). От друга страна, прилагането на общоприетата методология към сведенията от програмата показва, че СБЦ би могла да бъде постигната и от 2008 г. нататък. В програмата се цели общо подобряване на номиналното салдо на консолидирания държавен бюджет от дефицит от 0,9 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,8 % през 2010 г. Планира се още структурното салдо, изчислено в съответствие с общопризнатата методология, да се подобри от дефицит от 1,25 % от БВП през 2007 г. до излишък от 1 % през 2010 г., като най-значимата корекция е отложена за след 2008 г. Въз основа на относително високия икономически растеж, корекцията се планира да бъде постигната посредством по-значимо увеличаване по-скоро на съотношението на приходите към БВП, отколкото на съотношението на разходите към БВП (съответно 3,9 процентни пункта спрямо 2,2 процентни пункта). Въпреки допълнителното намаляване на данъците, приходите се очаква да нараснат поради увеличен приток от средства на ЕС, увеличаването на акциза, както и на допълнително подобрено събиране на данъците. По отношение на разходите, нарастването се дължи на значително по-високите социални плащания и увеличаващите се публични инвестиции, последните в основната си част финансирани от фондове на ЕС. Приемането през ноември 2007 г. на закона за бюджетната дисциплина целеше да се формулира твърдо поет ангажимент за фискална рестрикция. Законът, в сила от началото на 2008 г., предвижда публичните финанси да се управляват така, че да се постигне финансово състояние, близо до баланс или с наличие на излишък и което цели да наложи ограничаване на разходите за тази цел. Въпреки това законът е съсредоточен върху годишната бюджетна подготовка и изпълнение и при това положение не въвежда средносрочна бюджетна рамка с далечна перспектива, която трябва да бъде подобрена.

| (6) | Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. Въпреки особено предпазливата прогноза в програмата по отношение на реалния и номиналния растеж на производството след 2008 г., прогнозираното нарастване на приходите изглежда значително: дори при по-благоприятен макроикономически сценарий за растежа, прогнозата по отношение на приходите изглежда оптимистична, особено при отчитане на въздействието на следващи намаления на данъците, както и зависимостта му от подобряване на събирането на данъците. Подчертаното нарастване на съотношението на неданъчните приходи към БВП, отчасти свързано с фондове на ЕС, е недостатъчно конкретизирано в програмата, а очакваният ефект от подобреното събиране на данъците изглежда оптимистичен. Освен това, многобройните мерки, водещи до увеличаване на разходите, съчетани с необходимостта да се засили средносрочната рамка за планирането и контрола на публичните финанси, крият риск от продължаващо надхвърляне на предварително установените разходни тавани. Ако забавянето на икономическия растеж се окаже сериозно или се проточи, водейки до рязък спад в нарастването на приходите, това би довело до нарастване на натиска върху бюджета. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. Въпреки особено предпазливата прогноза в програмата по отношение на реалния и номиналния растеж на производството след 2008 г., прогнозираното нарастване на приходите изглежда значително: дори при по-благоприятен макроикономически сценарий за растежа, прогнозата по отношение на приходите изглежда оптимистична, особено при отчитане на въздействието на следващи намаления на данъците, както и зависимостта му от подобряване на събирането на данъците. Подчертаното нарастване на съотношението на неданъчните приходи към БВП, отчасти свързано с фондове на ЕС, е недостатъчно конкретизирано в програмата, а очакваният ефект от подобреното събиране на данъците изглежда оптимистичен. Освен това, многобройните мерки, водещи до увеличаване на разходите, съчетани с необходимостта да се засили средносрочната рамка за планирането и контрола на публичните финанси, крият риск от продължаващо надхвърляне на предварително установените разходни тавани. Ако забавянето на икономическия растеж се окаже сериозно или се проточи, водейки до рязък спад в нарастването на приходите, това би довело до нарастване на натиска върху бюджета.

| (7) | С оглед на оценката на риска, насоката на бюджетната политика в програмата изглежда недостатъчна, за да се осигури постигането на средносрочната цел до 2009 г., както е предвидено в програмата. По-специално е възможно през 2008 г. структурното салдо да се влоши в резултат на планираните мерки, водещи до намаляване на приходите и увеличаване на разходите, докато Литва, която понастоящем бележи висок икономически растеж, би трябвало да се стреми да постигне годишно структурно подобрение над препоръчителното равнище от 0,5 % от БВП. За да съответства на Пакта за стабилност и растеж, заложеният в програмата темп по отношение на средносрочната бюджетна цел следва да се засили, особено през 2008 г. След предвиденото постигане на средносрочната цел, заложената в програмата фискална политика е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. Въпреки това, предвид продължаващия вътрешен и външен натиск, би била подходяща по-рестриктивна от понастоящем планираната фискална политика. |
| --- | --- |

(7)

С оглед на оценката на риска, насоката на бюджетната политика в програмата изглежда недостатъчна, за да се осигури постигането на средносрочната цел до 2009 г., както е предвидено в програмата. По-специално е възможно през 2008 г. структурното салдо да се влоши в резултат на планираните мерки, водещи до намаляване на приходите и увеличаване на разходите, докато Литва, която понастоящем бележи висок икономически растеж, би трябвало да се стреми да постигне годишно структурно подобрение над препоръчителното равнище от 0,5 % от БВП. За да съответства на Пакта за стабилност и растеж, заложеният в програмата темп по отношение на средносрочната бюджетна цел следва да се засили, особено през 2008 г. След предвиденото постигане на средносрочната цел, заложената в програмата фискална политика е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. Въпреки това, предвид продължаващия вътрешен и външен натиск, би била подходяща по-рестриктивна от понастоящем планираната фискална политика.

| (8) | Литва изглежда изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното влияние върху бюджета на застаряването на населението е под средните стойности за ЕС, с ограничено увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия, повлияно от вече приведените в действие пенсионни реформи. Текущото равнище на брутния държавен дълг е много ниско и прогнозираната в програмата първоначална фискална позиция през 2007 г., която е по-добра от началната позиция в предишната програма, би допринесла за овладяване на рисковете пред дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Литва изглежда изложена на нисък риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното влияние върху бюджета на застаряването на населението е под средните стойности за ЕС, с ограничено увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия, повлияно от вече приведените в действие пенсионни реформи. Текущото равнище на брутния държавен дълг е много ниско и прогнозираната в програмата първоначална фискална позиция през 2007 г., която е по-добра от началната позиция в предишната програма, би допринесла за овладяване на рисковете пред дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| (9) | Програмата за сближаване изглежда съобразена до известна степен с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Мерките в областта на публичните финанси, предвидени в програмата за сближаване, изглеждат в съответствие с предвидените в националната програма за реформи. По-конкретно и двете програми обхващат протичащите реформи в пенсионната система, здравеопазването и данъчната система. Предоставените в двете програми сведения за преките бюджетни разходи във връзка с реформите в областта на здравеопазването и образованието са недостатъчни; от друга страна, в програмата за сближаване са предоставени по-подробни сведения за реформите в други области. Все пак липсва количествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи в рамките на средносрочната фискална стратегия. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване изглежда съобразена до известна степен с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Мерките в областта на публичните финанси, предвидени в програмата за сближаване, изглеждат в съответствие с предвидените в националната програма за реформи. По-конкретно и двете програми обхващат протичащите реформи в пенсионната система, здравеопазването и данъчната система. Предоставените в двете програми сведения за преките бюджетни разходи във връзка с реформите в областта на здравеопазването и образованието са недостатъчни; от друга страна, в програмата за сближаване са предоставени по-подробни сведения за реформите в други области. Все пак липсва количествена оценка на цялостното въздействие на националната програма за реформи в рамките на средносрочната фискална стратегия.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата съответства частично на общите насоки за икономическата политика за страната, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. Предвидената насока на фискалната политика обаче не допринася адекватно за подобряването на макроикономическата стабилност и за сдържането на инфлационния натиск. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата съответства частично на общите насоки за икономическата политика за страната, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетната политика, определени в рамките на Лисабонската стратегия. Предвидената насока на фискалната политика обаче не допринася адекватно за подобряването на макроикономическата стабилност и за сдържането на инфлационния натиск.

| (11) | При присъединяването си към валутно-курсовия механизъм (ВКМ II), Литва пое задължения по отношение на фискалната политика, финансовия сектор и структурните политики. Във връзка с осъществения напредък при изпълняването на тези задължения, властите не укрепиха достатъчно състоянието на фискалната политика и, въпреки предприетите мерки за подобряване на качеството на даването на заеми, усилията за овладяване на нарастването на кредитите бяха ограничени. Въпреки бързия икономически растеж през последните години, правителството не постигна балансиран бюджет, бюджетните цели бяха неамбициозни, а извънредните приходи — в по-голямата си част изразходвани. Средносрочната бюджетна стратегия трябва да бъде засилена. За овладяване на нарастването на кредитите бяха запазени високите изисквания по отношение на резервите, строгият финансов надзор бе продължен и основата на задължителните резерви бе разширена, но въпреки това прякото въздействие се оказа ограничено. Обявените от правителството през март и декември 2007 г. антиинфлационни мерки представляваха стъпки в правилната посока, но все още са довели до малко конкретни мерки и са имали ограничено въздействие върху инфлацията. Започнати са редица структурни реформи, но са необходими допълнителни усилия в областта на образованието, пазара на труда и за привличането на входящи инвестиции. |
| --- | --- |

(11)

При присъединяването си към валутно-курсовия механизъм (ВКМ II), Литва пое задължения по отношение на фискалната политика, финансовия сектор и структурните политики. Във връзка с осъществения напредък при изпълняването на тези задължения, властите не укрепиха достатъчно състоянието на фискалната политика и, въпреки предприетите мерки за подобряване на качеството на даването на заеми, усилията за овладяване на нарастването на кредитите бяха ограничени. Въпреки бързия икономически растеж през последните години, правителството не постигна балансиран бюджет, бюджетните цели бяха неамбициозни, а извънредните приходи — в по-голямата си част изразходвани. Средносрочната бюджетна стратегия трябва да бъде засилена. За овладяване на нарастването на кредитите бяха запазени високите изисквания по отношение на резервите, строгият финансов надзор бе продължен и основата на задължителните резерви бе разширена, но въпреки това прякото въздействие се оказа ограничено. Обявените от правителството през март и декември 2007 г. антиинфлационни мерки представляваха стъпки в правилната посока, но все още са довели до малко конкретни мерки и са имали ограничено въздействие върху инфлацията. Започнати са редица структурни реформи, но са необходими допълнителни усилия в областта на образованието, пазара на труда и за привличането на входящи инвестиции.

| (12) | По отношение на посочените в етичния кодекс за програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (6). |
| --- | --- |

(12)

По отношение на посочените в етичния кодекс за програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (6).

Цялостното заключение е, че в програмата се цели преодоляване на макроикономическите дисбаланси на Литва посредством затягане на фискалната политика. В контекста на настоящия висок икономически растеж обаче бюджетните цели изглеждат неамбициозни. В програмата се предвижда отлагане на корекцията, така че СБЦ да бъде постигната едва през 2009 г. Тъй като консолидацията не е в достатъчна степен подкрепена от обявените мерки, постигането на бюджетните цели е изложено на риск и има необходимост от засилване на средносрочната рамка. Прогнозите за приходите изглеждат оптимистични предвид планираното допълнително намаляване на преките данъци и разчитането на подобрено събиране на данъците, а предпазливия макроикономически сценарий ги неутрализира само частично. За овладяването на нарастващия инфлационен натиск, запазването на конкурентоспособността и справянето с оставащите трудности на пазара на труда, което е ключово за устойчивостта на процеса на догонване, са необходими значително по-рестриктивна фискална политика от предвидената в програмата, както и допълнителни мерки в областта на структурната политика. По отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, рискът за Литва изглежда нисък.

С оглед на горепосочената оценка и предвид необходимостта от осигуряване на устойчиво сближаване и безпроблемно участие във ВКМ II, Литва се приканва да положи усилия за ограничаване на риска от прегряване като:

| i) | заложи значително по-амбициозни цели за изпълнението на бюджета през 2008 г. и по-нататък от предвидените в програмата, основно посредством ограничаване на нарастването на разходите, спестяване на извънредните приходи и засилване на обвързващия характер на средносрочните тавани за разходите; |
| --- | --- |

i)

заложи значително по-амбициозни цели за изпълнението на бюджета през 2008 г. и по-нататък от предвидените в програмата, основно посредством ограничаване на нарастването на разходите, спестяване на извънредните приходи и засилване на обвързващия характер на средносрочните тавани за разходите;

| ii) | овладее инфлационния натиск, включително чрез насърчаване на такава политика на договаряне на заплащането, която да не е в разрез с общото увеличение на производителността, както и чрез приемане на структурни мерки за премахване на трудностите на пазара на труда. |
| --- | --- |

ii)

овладее инфлационния натиск, включително чрез насърчаване на такава политика на договаряне на заплащането, която да не е в разрез с общото увеличение на производителността, както и чрез приемане на структурни мерки за премахване на трудностите на пазара на труда.

Литва се приканва също така да подобри съблюдаването на установения в етичния кодекс срок за предоставяне на програмите за стабилност и сближаване.

Сравнение на основните макроикономически и бюджетните прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2007 г. | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| КOM ноември 2007 г. | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени
  (%) | ПС декември 2007 г. | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| КOM ноември 2007 г. | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | н.д. |
| Реален — потенциален БВП (7)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2007 г. | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| КOM ноември 2007 г. (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| КOM ноември 2007 г. | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| КOM ноември 2007 г. | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| КOM ноември 2007 г. | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | н.д. |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (7)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| КOM ноември 2007 г. | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | н.д. |
| Структурно салдо (9)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| КOM ноември 2007 г. | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| КOM ноември 2007 г. | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2007 г.

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

КOM ноември 2007 г.

7,7

8,5

7,5

6,3

н.д.

ПС декември 2006 г.

7,8

6,3

5,3

4,5

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени

(%)

ПС декември 2007 г.

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

КOM ноември 2007 г.

3,8

5,6

6,5

5,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,9

4,7

3,4

3,1

н.д.

Реален — потенциален БВП (7)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2007 г.

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

КOM ноември 2007 г. (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,4

1,6

0,1

– 1,9

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

КOM ноември 2007 г.

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 6,6

– 7,5

– 7,0

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

КOM ноември 2007 г.

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

КOM ноември 2007 г.

0,2

0,0

– 0,5

0,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 0,4

0,0

0,4

0,8

н.д.

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (7)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

КOM ноември 2007 г.

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

н.д.

Структурно салдо (9)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

КOM ноември 2007 г.

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

КOM ноември 2007 г.

18,2

17,7

17,2

16,1

н.д.

ПС декември 2006 г.

18,4

19,2

19,0

17,7

н.д.

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, са достъпни в интернет на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Актуализацията беше представена 4 седмици след определения в етичния кодекс срок 1 декември.

(3)  При оценката се взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г.

(4)  Еднократната мярка представлява компенсация на частично неплатени пенсии през 1995-2002 г., приета от правителството през ноември 2007 г. по силата на решение на Конституционния съд. Решението за тази операция беше взето след изготвянето на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г., следователно прогнозният резултат за 2007 г. не може да бъде съпоставян с този в програмата.

(5)  ОВ C 71, 28.3.2007 г., стp. 19.

(6)  По-конкретно липсват данните за подкомпонентите на разликата за определен период между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, прогнози за приноса към потенциалния растеж, както и някои данни за дългосрочната устойчивост.

(7)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(8)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % и 7,4 % през периода 2006-2009 г.

(9)  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, без отчитане на еднократните и други временни мерки. Според последната актуализация, еднократните и други временни мерки възлизат на 0,6 % от БВП през 2007 г. (увеличаващи дефицита). Тази операция не е отразена в оценката на Комисията от есента на 2007 г., тъй като решението за нея беше взето след изготвянето на оценката.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/24

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за сближаване на Чешката република за 2007-2010 г.

(2008/C 74/06)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Чешката република за периода 2007-2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Чешката република за периода 2007-2010 г.

| (2) | Чешката република е в период на висок растеж, който се очаква да стане по-умерен в средносрочен план. Неотдавнашното рязко намаляване на безработицата може да се отдаде главно на циклични фактори. На пазара на труда изглежда все още се наблюдава липса на структурна гъвкавост, за което свидетелства големият брой свободни работни места, показващ несъвпадение на търсенето и предлагането по отношение на професионалните умения и регионални различия в нивото на безработица, които ще се наложи да бъдат преодолени с бъдеща политика по заетостта.
  Стабилизационната програма, приета през 2007 г., изглежда е стъпка в правилната посока, докато за продължаването на фискалната консолидация ще са необходими още мерки. По-специално продължават да съществуват рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси поради застаряването на населението и настоящото състояние на пенсионната система и системата на здравеопазване. Една добре замислена пенсионна реформа също би могла да има положително въздействие върху потенциалния растеж. Въпреки добрите досегашни показатели на Чешката република се очаква инфлационният натиск да започне да нараства поради увеличаване на косвените данъци и повишаване на цените на суровините на международните пазари. |
| --- | --- |

(2)

Чешката република е в период на висок растеж, който се очаква да стане по-умерен в средносрочен план. Неотдавнашното рязко намаляване на безработицата може да се отдаде главно на циклични фактори. На пазара на труда изглежда все още се наблюдава липса на структурна гъвкавост, за което свидетелства големият брой свободни работни места, показващ несъвпадение на търсенето и предлагането по отношение на професионалните умения и регионални различия в нивото на безработица, които ще се наложи да бъдат преодолени с бъдеща политика по заетостта.

Стабилизационната програма, приета през 2007 г., изглежда е стъпка в правилната посока, докато за продължаването на фискалната консолидация ще са необходими още мерки. По-специално продължават да съществуват рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси поради застаряването на населението и настоящото състояние на пенсионната система и системата на здравеопазване. Една добре замислена пенсионна реформа също би могла да има положително въздействие върху потенциалния растеж. Въпреки добрите досегашни показатели на Чешката република се очаква инфлационният натиск да започне да нараства поради увеличаване на косвените данъци и повишаване на цените на суровините на международните пазари.

| (3) | В програмата за сближаване растежът на БВП се изчислява на 6 % през 2007 г., като достига по-умерени нива от около 5 % през остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната понастоящем информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични прогнози. В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. се очаква растежът на индивидуалното потребление да остане силен, подкрепен от голямото нарастване на заплатите в частния сектор и растящата заетост, като в същото време достига по-умерени стойности след високите нива през 2007 г. в резултат на планираната от правителството фискална консолидация. Както в програмата за сближаване, така и в прогнозата на службите на Комисията от есента, се предвижда рязко повишаване на инфлацията през 2008 г. поради увеличаване на косвените данъци и растящи цени на суровините, които могат да окажат влияние на номиналната конвергенция. |
| --- | --- |

(3)

В програмата за сближаване растежът на БВП се изчислява на 6 % през 2007 г., като достига по-умерени нива от около 5 % през остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната понастоящем информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични прогнози. В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. се очаква растежът на индивидуалното потребление да остане силен, подкрепен от голямото нарастване на заплатите в частния сектор и растящата заетост, като в същото време достига по-умерени стойности след високите нива през 2007 г. в резултат на планираната от правителството фискална консолидация. Както в програмата за сближаване, така и в прогнозата на службите на Комисията от есента, се предвижда рязко повишаване на инфлацията през 2008 г. поради увеличаване на косвените данъци и растящи цени на суровините, които могат да окажат влияние на номиналната конвергенция.

| (4) | За 2007 г. в прогнозата на службите на Комисията от есента и програмата за сближаване, общият бюджетен дефицит се изчислява на 3,4 % от БВП, което е с 0,6 процентни пункта по-ниско от заложената в предходната актуализация цел. Скорошните данни за изпълнението на бюджета обаче показват, че през 2007 г. резултатите може да се окажат значително по-добри от предвидените в настоящата програмата: по най-последни данни се предполага, че общият дефицит през 2007 г. може да бъде около 2 % от БВП. Очакваният по-нисък фискален резултат се дължи главно на базовия ефект от по-високото от очакваното в предходната програма за сближаване съотношение на приходите спрямо БВП през 2006 г., както и на някои ограничения в разходите през 2007 г. и на динамичния растеж на приходите благодарение на по-силния номинален растеж на БВП от предвидения. По-ниският дефицит за 2007 г. в сравнение с бюджетния резултат за 2006 г. е в съответствие с препоръката за ограничаване на влошаването на бюджетните показатели през 2007 г., която се съдържа в становището на Съвета от 10 юли 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване (3). |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. в прогнозата на службите на Комисията от есента и програмата за сближаване, общият бюджетен дефицит се изчислява на 3,4 % от БВП, което е с 0,6 процентни пункта по-ниско от заложената в предходната актуализация цел. Скорошните данни за изпълнението на бюджета обаче показват, че през 2007 г. резултатите може да се окажат значително по-добри от предвидените в настоящата програмата: по най-последни данни се предполага, че общият дефицит през 2007 г. може да бъде около 2 % от БВП. Очакваният по-нисък фискален резултат се дължи главно на базовия ефект от по-високото от очакваното в предходната програма за сближаване съотношение на приходите спрямо БВП през 2006 г., както и на някои ограничения в разходите през 2007 г. и на динамичния растеж на приходите благодарение на по-силния номинален растеж на БВП от предвидения. По-ниският дефицит за 2007 г. в сравнение с бюджетния резултат за 2006 г. е в съответствие с препоръката за ограничаване на влошаването на бюджетните показатели през 2007 г., която се съдържа в становището на Съвета от 10 юли 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за сближаване (3).

| (5) | Основната цел на бюджетната стратегия в програмата е през 2008 г. да се коригира прекомерният дефицит и след това да се продължи с консолидацията, насочена към постигане на средносрочната цел за структурен дефицит от 1 % от БВП през 2012 г. Общият бюджетен дефицит се очаква да намалее от 3,4 % от БВП през 2007 г. до 2,9 % от БВП през 2008 г., 2,6 % от БВП през 2009 г. и 2,3 % от БВП през 2010 г. Първичният дефицит следва подобна посока на развитие, намалявайки от 2,3 % от БВП през 2007 г. до 1,1 % от БВП през 2010 г. Консолидацията ще бъде предизвикана основно от разходите. По-специално, очакваното намаляване на съотношението на приходите спрямо БВП (дължащо се отчасти на въвеждането на плосък данък през 2008 г.) ще бъде повече от компенсирано от намаляването на съотношението на разходите спрямо БВП. Последното се основава на множество фактори, но засяга най-вече социалните и здравно-осигурителните вноски, като публичните инвестиции са единствената категория разходи, която се планира да се увеличи като дял от БВП. Благодарение на по-добрите от очакваните резултати за 2006 г., целите за публичните финанси бяха подобрени в сравнение с тези в предходната програма за сближаване. Последната прогноза за по-нисък общ дефицит през 2007 г. предполага, че тези цели следва да бъдат постигнати без затруднения. |
| --- | --- |

(5)

Основната цел на бюджетната стратегия в програмата е през 2008 г. да се коригира прекомерният дефицит и след това да се продължи с консолидацията, насочена към постигане на средносрочната цел за структурен дефицит от 1 % от БВП през 2012 г. Общият бюджетен дефицит се очаква да намалее от 3,4 % от БВП през 2007 г. до 2,9 % от БВП през 2008 г., 2,6 % от БВП през 2009 г. и 2,3 % от БВП през 2010 г. Първичният дефицит следва подобна посока на развитие, намалявайки от 2,3 % от БВП през 2007 г. до 1,1 % от БВП през 2010 г. Консолидацията ще бъде предизвикана основно от разходите. По-специално, очакваното намаляване на съотношението на приходите спрямо БВП (дължащо се отчасти на въвеждането на плосък данък през 2008 г.) ще бъде повече от компенсирано от намаляването на съотношението на разходите спрямо БВП. Последното се основава на множество фактори, но засяга най-вече социалните и здравно-осигурителните вноски, като публичните инвестиции са единствената категория разходи, която се планира да се увеличи като дял от БВП. Благодарение на по-добрите от очакваните резултати за 2006 г., целите за публичните финанси бяха подобрени в сравнение с тези в предходната програма за сближаване. Последната прогноза за по-нисък общ дефицит през 2007 г. предполага, че тези цели следва да бъдат постигнати без затруднения.

| (6) | Резултатите за 2008 г. могат да бъдат по-добри от очакваните, докато рисковете по отношение на бюджетните резултати са неутрални, считано от 2009 г. От една страна Чешката република многократно е постигала по-ниски от планираните дефицити, а последната прогноза за 2007 г. е значително по-добра от предвижданото в програмата, което може да има благоприятен базов ефект за 2008 г. Въпреки че се провеждат много данъчни промени, които затрудняват прогнозирането, прогнозите за данъците в програмата изглеждат предпазливи. От друга страна, поставената като цел консолидация изисква значително ограничаване на разходите, включително ограничаване на заплатите в публичния сектор и съкращаване на броя на заетите в този сектор, докато през последните години таваните за разходите са били нарушавани. Следващите мерки за консолидация остава да бъдат ясно формулирани след 2008 г. |
| --- | --- |

(6)

Резултатите за 2008 г. могат да бъдат по-добри от очакваните, докато рисковете по отношение на бюджетните резултати са неутрални, считано от 2009 г. От една страна Чешката република многократно е постигала по-ниски от планираните дефицити, а последната прогноза за 2007 г. е значително по-добра от предвижданото в програмата, което може да има благоприятен базов ефект за 2008 г. Въпреки че се провеждат много данъчни промени, които затрудняват прогнозирането, прогнозите за данъците в програмата изглеждат предпазливи. От друга страна, поставената като цел консолидация изисква значително ограничаване на разходите, включително ограничаване на заплатите в публичния сектор и съкращаване на броя на заетите в този сектор, докато през последните години таваните за разходите са били нарушавани. Следващите мерки за консолидация остава да бъдат ясно формулирани след 2008 г.

| (7) | С оглед на тази оценка на риска, а именно в светлината на по-добрите от очакваните резултати за 2007 г., бюджетната позиция в програмата изглежда в съответствие с една трайна корекция на прекомерния дефицит до 2008 г., както се препоръчва от Съвета. Това зависи от продължаване на ограничаването на разходите и внимателно наблюдение на фискалното въздействие на данъчните реформи в стабилизационната програма. В рамките на периода на програмата обаче няма да се постигне достатъчен предпазен марж срещу преминаване на прага от 3 % от БВП за дефицита при нормални макроикономически колебания. В годините след коригирането на прекомерния дефицит, скоростта на корекцията по отношение на средносрочната цел, заложена в програмата, следва да бъде увеличена и подкрепена с мерки, за да бъде в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. По-специално, въпреки че Чешката република е в период на силен растеж, заложената в програмата цел за 2010 г. предполага, че за достигане на средносрочната цел до 2012 г. ще трябва да бъде осъществена значителна корекция през 2011-2012 г. |
| --- | --- |

(7)

С оглед на тази оценка на риска, а именно в светлината на по-добрите от очакваните резултати за 2007 г., бюджетната позиция в програмата изглежда в съответствие с една трайна корекция на прекомерния дефицит до 2008 г., както се препоръчва от Съвета. Това зависи от продължаване на ограничаването на разходите и внимателно наблюдение на фискалното въздействие на данъчните реформи в стабилизационната програма. В рамките на периода на програмата обаче няма да се постигне достатъчен предпазен марж срещу преминаване на прага от 3 % от БВП за дефицита при нормални макроикономически колебания. В годините след коригирането на прекомерния дефицит, скоростта на корекцията по отношение на средносрочната цел, заложена в програмата, следва да бъде увеличена и подкрепена с мерки, за да бъде в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. По-специално, въпреки че Чешката република е в период на силен растеж, заложената в програмата цел за 2010 г. предполага, че за достигане на средносрочната цел до 2012 г. ще трябва да бъде осъществена значителна корекция през 2011-2012 г.

| (8) | Устойчивостта на публичните финанси на Чешката република изглежда изложена на висок риск. Началната бюджетна позиция в програмата не е достатъчно висока, за да стабилизира съотношението на дълга спрямо БВП в дългосрочен план. Дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е доста над средното за ЕС, главно поради сериозното увеличение на дела на пенсионните разходи спрямо БВП, както и на значителното увеличение на разходите за здравеопазване. Прилагането на мерки за структурни реформи, особено в областта на пенсиите и здравеопазването, целящи да се ограничи значителното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, би спомогнало за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. Въпреки че са предприети първоначални стъпки за реформиране на системата на здравеопазване, все още липсва изпълнение на реформата на пенсионната система съобразно окончателно определен график. |
| --- | --- |

(8)

Устойчивостта на публичните финанси на Чешката република изглежда изложена на висок риск. Началната бюджетна позиция в програмата не е достатъчно висока, за да стабилизира съотношението на дълга спрямо БВП в дългосрочен план. Дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е доста над средното за ЕС, главно поради сериозното увеличение на дела на пенсионните разходи спрямо БВП, както и на значителното увеличение на разходите за здравеопазване. Прилагането на мерки за структурни реформи, особено в областта на пенсиите и здравеопазването, целящи да се ограничи значителното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, би спомогнало за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. Въпреки че са предприети първоначални стъпки за реформиране на системата на здравеопазване, все още липсва изпълнение на реформата на пенсионната система съобразно окончателно определен график.

| (9) | Програмата за сближаване изглежда съобразена до известна степен с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Националната програма за реформи включва редица действия, предприети с цел подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси; повишаване на количеството и качеството на образованието и научните изследвания; както и увеличаване на мотивацията за започване на работа. Докато в програмата за сближаване не се предоставя систематична информация за преките бюджетни разходи във връзка с основните реформи, предвидени в националната програма за реформи, при бюджетните прогнози на програмата изглежда се вземат предвид последиците за публичните финанси на реформите, предвидени в доклада за изпълнението на националната програма за реформи. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за сближаване изглежда съобразена до известна степен с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Националната програма за реформи включва редица действия, предприети с цел подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси; повишаване на количеството и качеството на образованието и научните изследвания; както и увеличаване на мотивацията за започване на работа. Докато в програмата за сближаване не се предоставя систематична информация за преките бюджетни разходи във връзка с основните реформи, предвидени в националната програма за реформи, при бюджетните прогнози на програмата изглежда се вземат предвид последиците за публичните финанси на реформите, предвидени в доклада за изпълнението на националната програма за реформи.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата съответства отчасти на специфичните за страната общи насоки за икономическата политика, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетните политики, дадени в контекста на Лисабонската стратегия, предвид ограничените действия по отношение на пенсионната реформа и реформата на здравеопазването. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата съответства отчасти на специфичните за страната общи насоки за икономическата политика, включени в интегрираните насоки в областта на бюджетните политики, дадени в контекста на Лисабонската стратегия, предвид ограничените действия по отношение на пенсионната реформа и реформата на здравеопазването.

| (11) | Относно изискванията за данните, посочени в етичния кодекс на програмите за стабилност и сближаване, програмата предоставя всички задължителни и по-голямата част от незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(11)

Относно изискванията за данните, посочени в етичния кодекс на програмите за стабилност и сближаване, програмата предоставя всички задължителни и по-голямата част от незадължителните данни (4).

Общото заключение е, че програмата е в съответствие с корекцията на прекомерния дефицит през 2008 г., при условие че ограничаването на разходите продължи и фискалното въздействие на данъчните мерки в стабилизационния пакет се наблюдава внимателно. Благодарение на положителните макроикономически перспективи и вероятността за по-добри от очакваните в програмата бюджетни резултати за 2007 г., през 2008 г. може да има много възможности за намаляване на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП с по-голям марж и за постигане на по-силна от планираната фискална консолидация след това. Основните рискове са свързани с това, че се разчита на намаляване на броя на заетите в публичния сектор, а следващите мерки за консолидация остава да бъдат ясно формулирани след 2008 г. Устойчивостта на публичните финанси на Чешката република остава изложена на висок риск, докато са предприети първи стъпки в областта на реформата на здравеопазването.

С оглед на горната оценка и в светлината на препоръката съгласно член 104, параграф 7 от 10 октомври 2007 г. и поради необходимостта да се постигне устойчиво сближаване, Чешката република се приканва:

| i) | да се възползва от вероятността за по-добри бюджетни резултати за 2007 г., за данамали с по-голям марж дефицита за 2008 г. под референтната стойност от 3 %от БВП, като продължи да прилага ограничаването на разходите; |
| --- | --- |

i)

да се възползва от вероятността за по-добри бюджетни резултати за 2007 г., за данамали с по-голям марж дефицита за 2008 г. под референтната стойност от 3 %от БВП, като продължи да прилага ограничаването на разходите;

| ii) | да се възползва от високия темп на икономически растеж, като увеличи темпа на корекцията, така че във възможно най-кратък срок да се изгради предпазен маржсрещу преминаване на референтната стойност и да се ускори постигането на средносрочната цел; |
| --- | --- |

ii)

да се възползва от високия темп на икономически растеж, като увеличи темпа на корекцията, така че във възможно най-кратък срок да се изгради предпазен маржсрещу преминаване на референтната стойност и да се ускори постигането на средносрочната цел;

| iii) | с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез необходимите пенсионна реформа и реформа на здравеопазването. |
| --- | --- |

iii)

с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез необходимите пенсионна реформа и реформа на здравеопазването.

Съпоставяне на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| КОМ ноември 2007 г. | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | н.д. |
| Отклонение на реалния от потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| КОМ ноември 2007 г. (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | н.д. |
| Външни заеми/погашения нето
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | н.д. |
| Общо бюджетно салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо промените в икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| КOM ноември 2007 г. | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| КOM ноември 2007 г. | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| КOM ноември 2007 г. | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | н.д. |
| ПС март 2007 г. | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

КОМ ноември 2007 г.

6,4

5,8

5,0

4,9

н.д.

ПС март 2007 г.

6,0

4,9

4,8

4,8

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г.

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

КОМ ноември 2007 г.

2,1

3,0

3,8

3,2

н.д.

ПС март 2007 г.

2,4

2,6

2,5

2,5

н.д.

Отклонение на реалния от потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

КОМ ноември 2007 г. (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

н.д.

ПС март 2007 г.

0,9

1,1

1,0

1,0

н.д.

Външни заеми/погашения нето

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

КОМ ноември 2007 г.

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

н.д.

ПС март 2007 г.

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

н.д.

Общо бюджетно салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

КОМ ноември 2007 г.

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

н.д.

ПС март 2007 г.

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

КОМ ноември 2007 г.

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

н.д.

ПС март 2007 г.

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

н.д.

Салдо, коригирано спрямо промените в икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

КOM ноември 2007 г.

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

н.д.

ПС март 2007 г.

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

КOM ноември 2007 г.

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

н.д.

ПС март 2007 г.

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

КOM ноември 2007 г.

30,1

30,2

30,3

30,5

н.д.

ПС март 2007 г.

30,6

30,5

31,3

32,2

н.д.

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В оценката се взема предвид най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента, както и оценката на Комисията на националната програма за реформи от юли 2007 г.

(3)  ОВ C 204, 1.9.2007 г., стр. 1.

(4)  Не са предоставени данни за бюджетните разходи по функции (COFOG) за 2010 г.

(5)  Отклонения на реалния от потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо промените в икономическия цикъл, съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията, предоставена в програмите.

(6)  Bъз основа на прогнозен потенциален растеж от 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % и 5,6 % съответно за периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо промените в икономическия цикъл, с изключение на еднократни и други временни мерки. Еднократните и другите временни мерки в програмата за сближаване от ноември 2007 г. са в размер на 0,2 % от БВП през 2006 г.; увеличаващи дефицита. В прогнозата на службите на Комисията от есента не се включват еднократни мерки.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/28

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 4 март 2008 година

относно програмата за стабилност на Малта за 2007-2010 г.

(2008/C 74/07)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа първата програма за стабилност на Малта за периода от 2007 г. до 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа първата програма за стабилност на Малта за периода от 2007 г. до 2010 г.

| (2) | На 1 януари 2008 г. Малта се присъедини към еврозоната с постоянно увеличаващ се от 2004 г. насам растеж на БВП. В началото на настоящото десетилетие слабите икономически резултати се дължаха отчасти на външни фактори, на чието влияние Малта е особено изложена, защото е малка отворена икономика и разчита на доказали нестабилността си сектори като туризма и производството на електроника.
  Ниският растеж на БВП се дължеше и на вътрешни структурни слабости. Производителността намаляваше с около 1 % средно годишно между 2001 г. и 2003 г. Освен това голямото увеличение на заплатите доведе до рязко покачване на разходите за труд за единица продукция, в резултат на което намаля външната конкурентоспособност. От 2004 г. насам икономическите резултати се подобриха главно поради благоприятните циклични условия, но и благодарение на ограничаването на растежа на заплатите и на възобновеното увеличение на производителността. Що се отнася до фискалната област, влизането в еврозоната бе реализирано след един период на значителна консолидация — като съотношението на дълга спрямо БВП бе с тенденция на намаляване от 2005 г. насам — и на напредък към по-ниска инфлация. В този нов контекст увеличаването на възможностите за лавиране на фискалната политика, което би могло да бъде постигнато чрез продължаване на бюджетната консолидация и чрез реформи на разходите, по-специално на бързо растящите разходи за здравеопазване, представлява предизвикателство за способността на Малта да се приспособява към асиметричните смущения. Освен това реформите на разходите биха подобрили дългосрочната устойчивост на публичните финанси и биха дали възможност за пренасочване на разходите към секторите, които стимулират растежа, допринасяйки по този начин за повишаването на производителността. По-високата производителност и продължаването на ограничаването на увеличението на заплатите биха довели до повишаване на конкурентоспособността — друго предизвикателство пред малтийската икономика, особено в условията на еврозоната. |
| --- | --- |

(2)

На 1 януари 2008 г. Малта се присъедини към еврозоната с постоянно увеличаващ се от 2004 г. насам растеж на БВП. В началото на настоящото десетилетие слабите икономически резултати се дължаха отчасти на външни фактори, на чието влияние Малта е особено изложена, защото е малка отворена икономика и разчита на доказали нестабилността си сектори като туризма и производството на електроника.

Ниският растеж на БВП се дължеше и на вътрешни структурни слабости. Производителността намаляваше с около 1 % средно годишно между 2001 г. и 2003 г. Освен това голямото увеличение на заплатите доведе до рязко покачване на разходите за труд за единица продукция, в резултат на което намаля външната конкурентоспособност. От 2004 г. насам икономическите резултати се подобриха главно поради благоприятните циклични условия, но и благодарение на ограничаването на растежа на заплатите и на възобновеното увеличение на производителността. Що се отнася до фискалната област, влизането в еврозоната бе реализирано след един период на значителна консолидация — като съотношението на дълга спрямо БВП бе с тенденция на намаляване от 2005 г. насам — и на напредък към по-ниска инфлация. В този нов контекст увеличаването на възможностите за лавиране на фискалната политика, което би могло да бъде постигнато чрез продължаване на бюджетната консолидация и чрез реформи на разходите, по-специално на бързо растящите разходи за здравеопазване, представлява предизвикателство за способността на Малта да се приспособява към асиметричните смущения. Освен това реформите на разходите биха подобрили дългосрочната устойчивост на публичните финанси и биха дали възможност за пренасочване на разходите към секторите, които стимулират растежа, допринасяйки по този начин за повишаването на производителността. По-високата производителност и продължаването на ограничаването на увеличението на заплатите биха довели до повишаване на конкурентоспособността — друго предизвикателство пред малтийската икономика, особено в условията на еврозоната.

| (3) | Макроикономическият сценарий в основата на програмата предвижда реалният БВП да нарасне с 3,5 % през 2007 г., да забави растежа си през 2008 г. и след това да го повиши до 3,4 % до края на програмния период. Въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий се базира на реалистични предвиждания за растежа за 2007 г. Предвижданията за растежа на БВП за периода 2008-2010 г. изглеждат оптимистични, главно поради прогнозите за голям принос на нетния износ през последните години от програмния период. Произтичащото от това подобряване на външния баланс на стоки и услуги с 3,3 процентни пункта от БВП до 2010 г. съгласно предвижданията на програмата изглежда оптимистично.
  Предвижданията на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични и съответстват на прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. Въпреки това възможността за по-нататъшно увеличение на заплатите в публичния сектор, което би могло да предизвика общо повишение на заплатите, надхвърлящо растежа на производителността, може да доведе до по-неблагоприятно развитие на конкурентоспособността на Малта в сравнение с предвижданията в програмата за стабилност. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий в основата на програмата предвижда реалният БВП да нарасне с 3,5 % през 2007 г., да забави растежа си през 2008 г. и след това да го повиши до 3,4 % до края на програмния период. Въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий се базира на реалистични предвиждания за растежа за 2007 г. Предвижданията за растежа на БВП за периода 2008-2010 г. изглеждат оптимистични, главно поради прогнозите за голям принос на нетния износ през последните години от програмния период. Произтичащото от това подобряване на външния баланс на стоки и услуги с 3,3 процентни пункта от БВП до 2010 г. съгласно предвижданията на програмата изглежда оптимистично.

Предвижданията на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични и съответстват на прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. Въпреки това възможността за по-нататъшно увеличение на заплатите в публичния сектор, което би могло да предизвика общо повишение на заплатите, надхвърлящо растежа на производителността, може да доведе до по-неблагоприятно развитие на конкурентоспособността на Малта в сравнение с предвижданията в програмата за стабилност.

| (4) | За 2007 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет се изчислява на 1,8 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. и на 1,6 % според програмата за стабилност при цел от 2,3 % от БВП, заложена в последната актуализация на програмата за сближаване. Все пак размерът на дефицита за 2007 г. без еднократните транзакции (състоящи се основно от продажба на земя, която традиционно се отчита като отрицателен разход) като цяло съответства на заложената цел в програмата за сближаване от 2006 г. въпреки благоприятния базов ефект от 2006 г. Съотношението на приходите към БВП е много по-ниско от очакванията най-вече поради по-ниската от предвиденото степен на усвояване на средства от фондовете на ЕС. Вследствие на това съотношението на разходите за 2007 г. също е по-ниско от планираното в програмата за сближаване от 2006 г. Тъй като структурната корекция за 2007 г. сега изглежда под 0,5 процентни пункта от БВП в сравнение с около 1 процентен пункт според плановете в последната актуализирана програма за сближаване, изпълнението на бюджета не е съобразено с препоръката в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната програма (3), според която Малта трябваше „да осъществи адекватен напредък към постигане на средносрочната бюджетна цел според предвиденото в програмата“. |
| --- | --- |

(4)

За 2007 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет се изчислява на 1,8 % от БВП според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2007 г. и на 1,6 % според програмата за стабилност при цел от 2,3 % от БВП, заложена в последната актуализация на програмата за сближаване. Все пак размерът на дефицита за 2007 г. без еднократните транзакции (състоящи се основно от продажба на земя, която традиционно се отчита като отрицателен разход) като цяло съответства на заложената цел в програмата за сближаване от 2006 г. въпреки благоприятния базов ефект от 2006 г. Съотношението на приходите към БВП е много по-ниско от очакванията най-вече поради по-ниската от предвиденото степен на усвояване на средства от фондовете на ЕС. Вследствие на това съотношението на разходите за 2007 г. също е по-ниско от планираното в програмата за сближаване от 2006 г. Тъй като структурната корекция за 2007 г. сега изглежда под 0,5 процентни пункта от БВП в сравнение с около 1 процентен пункт според плановете в последната актуализирана програма за сближаване, изпълнението на бюджета не е съобразено с препоръката в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предишната програма (3), според която Малта трябваше „да осъществи адекватен напредък към постигане на средносрочната бюджетна цел според предвиденото в програмата“.

| (5) | Както и в последната актуализирана програма за сближаване, главната бюджетна цел, заложена в програмата за стабилност, е продължаването на фискалната консолидация през програмния период, като приоритет е постигането на средносрочната цел за балансирана позиция в структурно изражение (т.е. коригирана спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки) до 2010 г. Планира се балансът на консолидирания държавен бюджет да се подобри от дефицит от 1,6 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,9 % от БВП до 2010 г. Предвид планираното намаление на лихвеното бреме първичният излишък се очаква да нарасне до 3,8 % от БВП до 2010 г. Предвижда се структурното салдо да се подобрява с 2 процентни пункта от БВП през периода 2007-2010 г. Номиналната корекция трябва да бъде постигната чрез намаление на съотношението на първичните разходи с над 3,5 процентни пункта от БВП, което компенсира и надхвърля спада на съотношението на приходите с 1,5 процентни пункта от БВП. В сравнение с близкото минало ще бъдат използвани по-малко еднократни мерки, водещи до намаляване на дефицита. Ограничението на разходите има относително широк обхват, но е свързано най-вече с възнагражденията на служителите. Значителното намаление на непреките данъци като дял от БВП през последните години от програмния период не е обяснено в програмата, докато за разходите, свързани с изменението на системата за реформа на данъка върху доходите на физическите лица през 2008 г., се предвижда, че ще бъдат покрити и надвишени от увеличените постъпления от другите преки данъци. На фона на непроменения като цяло макроикономически сценарий бюджетните цели за 2008 г. и 2009 г. в програмата за стабилност са по-малко амбициозни в сравнение със заложените при актуализацията от 2006 г. цели с около 0,25 процентни пункта от БВП, което отразява по-слабото усилие за корекция през 2008 г. Планира се брутният държавен дълг, който се очаква да спадне до 63 % от БВП през 2007 г., което е все още над референтната стойност от 60 % от БВП съгласно Договора, да намалее още с почти 10 процентни пункта през периода на програмата. |
| --- | --- |

(5)

Както и в последната актуализирана програма за сближаване, главната бюджетна цел, заложена в програмата за стабилност, е продължаването на фискалната консолидация през програмния период, като приоритет е постигането на средносрочната цел за балансирана позиция в структурно изражение (т.е. коригирана спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки) до 2010 г. Планира се балансът на консолидирания държавен бюджет да се подобри от дефицит от 1,6 % от БВП през 2007 г. до излишък от 0,9 % от БВП до 2010 г. Предвид планираното намаление на лихвеното бреме първичният излишък се очаква да нарасне до 3,8 % от БВП до 2010 г. Предвижда се структурното салдо да се подобрява с 2 процентни пункта от БВП през периода 2007-2010 г. Номиналната корекция трябва да бъде постигната чрез намаление на съотношението на първичните разходи с над 3,5 процентни пункта от БВП, което компенсира и надхвърля спада на съотношението на приходите с 1,5 процентни пункта от БВП. В сравнение с близкото минало ще бъдат използвани по-малко еднократни мерки, водещи до намаляване на дефицита. Ограничението на разходите има относително широк обхват, но е свързано най-вече с възнагражденията на служителите. Значителното намаление на непреките данъци като дял от БВП през последните години от програмния период не е обяснено в програмата, докато за разходите, свързани с изменението на системата за реформа на данъка върху доходите на физическите лица през 2008 г., се предвижда, че ще бъдат покрити и надвишени от увеличените постъпления от другите преки данъци. На фона на непроменения като цяло макроикономически сценарий бюджетните цели за 2008 г. и 2009 г. в програмата за стабилност са по-малко амбициозни в сравнение със заложените при актуализацията от 2006 г. цели с около 0,25 процентни пункта от БВП, което отразява по-слабото усилие за корекция през 2008 г. Планира се брутният държавен дълг, който се очаква да спадне до 63 % от БВП през 2007 г., което е все още над референтната стойност от 60 % от БВП съгласно Договора, да намалее още с почти 10 процентни пункта през периода на програмата.

| (6) | Бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвидените в програмата. Рискове крие предвиждането, че през 2008 г. промените в системата на данъците върху доходите на физическите лица ще бъдат компенсирани от други, обикновено несигурни приходни пера като данъка върху прираста на капитала и данъка върху печалбата. Има и опасност от отклонения от плановете за разходите, свързани например с решението да се субсидират цените на комуналните услуги без компенсиращи мерки.
  Освен това щедрото увеличение на заплатите на служителите от сферата на здравеопазването би могло да доведе до подобни искания и в останалите публични сектори. Резултатите през 2009 г. и 2010 г. биха могли да се окажат по-лоши от заложените като цел поради оптимистичния макроикономически сценарий в основата на предвижданията в програмата (въпреки че прогнозите за данъците за тези години изглеждат предпазливи при допускането, че не се предвиждат намаления на данъците извън плана) и поради липсата на сведения за мерките, на които се основава процесът на консолидация, по-специално по отношение на предвижданото продължаване на ограниченията на заплатите в обществения сектор. Като се имат предвид тези рискове пред постигането на бюджетните цели, изменението на съотношението на дълга вероятно ще бъде по-неблагоприятно от прогнозираното в програмата, особено след 2008 г. От друга страна, съотношението на разходите спрямо БВП през изминалите години непрекъснато бе по-ниско от планираното в няколко последователни програми. Освен това Малта има добър опит в изпълнението на целите си по отношение на дефицита на консолидирания държавен бюджет, като обикновено е постигала по-добри резултати от планираните. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвидените в програмата. Рискове крие предвиждането, че през 2008 г. промените в системата на данъците върху доходите на физическите лица ще бъдат компенсирани от други, обикновено несигурни приходни пера като данъка върху прираста на капитала и данъка върху печалбата. Има и опасност от отклонения от плановете за разходите, свързани например с решението да се субсидират цените на комуналните услуги без компенсиращи мерки.

Освен това щедрото увеличение на заплатите на служителите от сферата на здравеопазването би могло да доведе до подобни искания и в останалите публични сектори. Резултатите през 2009 г. и 2010 г. биха могли да се окажат по-лоши от заложените като цел поради оптимистичния макроикономически сценарий в основата на предвижданията в програмата (въпреки че прогнозите за данъците за тези години изглеждат предпазливи при допускането, че не се предвиждат намаления на данъците извън плана) и поради липсата на сведения за мерките, на които се основава процесът на консолидация, по-специално по отношение на предвижданото продължаване на ограниченията на заплатите в обществения сектор. Като се имат предвид тези рискове пред постигането на бюджетните цели, изменението на съотношението на дълга вероятно ще бъде по-неблагоприятно от прогнозираното в програмата, особено след 2008 г. От друга страна, съотношението на разходите спрямо БВП през изминалите години непрекъснато бе по-ниско от планираното в няколко последователни програми. Освен това Малта има добър опит в изпълнението на целите си по отношение на дефицита на консолидирания държавен бюджет, като обикновено е постигала по-добри резултати от планираните.

| (7) | Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетната позиция в програмата би могла да се окаже неподходяща за осигуряването на изпълнението на средносрочната цел до 2010 г., както е заложено в програмата. Въпреки това от 2008 г. ще бъде осигурен достатъчен марж, който да предпазва от превишаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. Планираната консолидация е съобразена с Пакта за стабилност и растеж, който предписва ежегодно подобрение на структурното салдо с най-малко 0,5 % от БВП и по-големи усилия при условие, че икономическата конюнктура в Малта остане благоприятна. Все пак предвид гореспоменатия риск предвиденият в програмата план за корекции за постигане на средносрочната цел следва да бъде подкрепен от мерки, особено през 2009 г. и 2010 г. Накрая, като се имат предвид горепосочените рискове пред прогнозите за дълга, съотношението на дълга изглежда ще намалява достатъчно в посока към референтната стойност през периода на програмата и би спаднал под нея през 2009 г. |
| --- | --- |

(7)

Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетната позиция в програмата би могла да се окаже неподходяща за осигуряването на изпълнението на средносрочната цел до 2010 г., както е заложено в програмата. Въпреки това от 2008 г. ще бъде осигурен достатъчен марж, който да предпазва от превишаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. Планираната консолидация е съобразена с Пакта за стабилност и растеж, който предписва ежегодно подобрение на структурното салдо с най-малко 0,5 % от БВП и по-големи усилия при условие, че икономическата конюнктура в Малта остане благоприятна. Все пак предвид гореспоменатия риск предвиденият в програмата план за корекции за постигане на средносрочната цел следва да бъде подкрепен от мерки, особено през 2009 г. и 2010 г. Накрая, като се имат предвид горепосочените рискове пред прогнозите за дълга, съотношението на дълга изглежда ще намалява достатъчно в посока към референтната стойност през периода на програмата и би спаднал под нея през 2009 г.

| (8) | Малта изглежда изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-ниско от средното за ЕС, а разходите за пенсии намаляват в дългосрочен план като дял от БВП. Все пак реформата на пенсионната система от 2006 г., която има за цел едновременно увеличаване на възрастта за пенсиониране и повишаване на равнището на пенсиите, вероятно ще доведе до по-високи разходи в дългосрочен план. Освен това настоящото равнище на брутния дълг все още надхвърля референтната стойност съгласно Договора. Бюджетната позиция през 2007 г. според оценката в програмата, която е по-добра от началната позиция в предишната програма, допринася за смекчаване на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Планираното в програмата подобряване на състоянието на бюджета, включително чрез повишаване на ефективността и гъвкавостта на публичните разходи, например на бързо растящите разходи за здравеопазване, които също зависят от влиянието на застаряването, би допринесло за намаляване на рисковете по отношение на устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Малта изглежда изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-ниско от средното за ЕС, а разходите за пенсии намаляват в дългосрочен план като дял от БВП. Все пак реформата на пенсионната система от 2006 г., която има за цел едновременно увеличаване на възрастта за пенсиониране и повишаване на равнището на пенсиите, вероятно ще доведе до по-високи разходи в дългосрочен план. Освен това настоящото равнище на брутния дълг все още надхвърля референтната стойност съгласно Договора. Бюджетната позиция през 2007 г. според оценката в програмата, която е по-добра от началната позиция в предишната програма, допринася за смекчаване на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Планираното в програмата подобряване на състоянието на бюджета, включително чрез повишаване на ефективността и гъвкавостта на публичните разходи, например на бързо растящите разходи за здравеопазване, които също зависят от влиянието на застаряването, би допринесло за намаляване на рисковете по отношение на устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност изглежда до известна степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. По-специално, предвижданията на програмата относно бюджета отчитат последствията за публичните финанси на мерките, определени в националната програма за реформи. Мерките в областта на публичните финанси, предвидени в програмата за стабилност, изглеждат съобразени с предвидените в националната програма за реформи мерки. По-специално, представената в програмата за стабилност основна политическа мярка, а именно по-нататъшно изменение на схемата за облагане на доходите на физическите лица, е съобразена с националната програма за реформи. Въпреки това реформата на здравеопазването — ключова сфера в публичните финанси според националната програма за реформи — не е разгледана в програмата за стабилност. Освен това програмата не указва ясно начина, по който разходите ще бъдат пренасочени към мерки за стимулиране на растежа, особено през последните години от програмата. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност изглежда до известна степен съобразена с доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. По-специално, предвижданията на програмата относно бюджета отчитат последствията за публичните финанси на мерките, определени в националната програма за реформи. Мерките в областта на публичните финанси, предвидени в програмата за стабилност, изглеждат съобразени с предвидените в националната програма за реформи мерки. По-специално, представената в програмата за стабилност основна политическа мярка, а именно по-нататъшно изменение на схемата за облагане на доходите на физическите лица, е съобразена с националната програма за реформи. Въпреки това реформата на здравеопазването — ключова сфера в публичните финанси според националната програма за реформи — не е разгледана в програмата за стабилност. Освен това програмата не указва ясно начина, по който разходите ще бъдат пренасочени към мерки за стимулиране на растежа, особено през последните години от програмата.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата отчасти съответства на специфичните за държавата общи насоки за икономическата политика, включени в интегралните насоки, както и на насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в контекста на Лисабонската стратегия. По-специално, програмата не предвижда препоръчания от Съвета значителен напредък на реформата в здравеопазването. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата отчасти съответства на специфичните за държавата общи насоки за икономическата политика, включени в интегралните насоки, както и на насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика, определени в контекста на Лисабонската стратегия. По-специално, програмата не предвижда препоръчания от Съвета значителен напредък на реформата в здравеопазването.

| (11) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни. (4) |
| --- | --- |

(11)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни. (4)

Цялостното заключение е, че програмата за стабилност предвижда продължаването на напредъка към постигането на средносрочната цел, която се планира да бъде изпълнена до 2010 г. чрез ограничаване на разходите в контекста на устойчив икономически растеж. Предвижда се намалението на брутния държавен дълг да се осъществява със задоволителен темп и се очаква до 2009 г. да спадне под референтната стойност от 60 % от БВП. Въпреки това съществуват рискове пред постигането на бюджетните цели поради факта, че се разчита на данъчни приходи по някои несигурни пера през 2008 г., поради предвижданото равнище на ограниченията на разходите, поради оптимистичните прогнози за макроикономическото развитие след 2008 г. и поради липсата на информация за съответните мерки, по-специално относно планираното продължаване на ограниченията на заплатите в публичния сектор. Тези рискове биха могли да попречат на планираното изпълнение на средносрочната цел до 2010 г. Освен това конкурентоспособността на Малта в рамките на еврозоната би могла да се окаже изложена на риск в случай на отклонение от плана за ограничение на заплатите в публичния сектор, което би могло да се отрази и на частния сектор. По отношение на дългосрочната стабилност на публичните финанси Малта е изложена на среден риск.

Предвид описаната по-горе оценка Малта се приканва да предприеме следните действия:

| i) | да продължи фискалната консолидация съгласно програмата, за да изпълни средносрочната цел до 2010 г., и да осигури съответното намаление на съотношението на дълга спрямо БВП, като определи мерките в подкрепа на планираната консолидация, по-специално по отношение на разходите; |
| --- | --- |

i)

да продължи фискалната консолидация съгласно програмата, за да изпълни средносрочната цел до 2010 г., и да осигури съответното намаление на съотношението на дълга спрямо БВП, като определи мерките в подкрепа на планираната консолидация, по-специално по отношение на разходите;

| ii) | да повиши ефективността и гъвкавостта на публичните разходи, включително чрез ускоряване на планирането и провеждането на цялостна реформа на здравеопазването. |
| --- | --- |

ii)

да повиши ефективността и гъвкавостта на публичните разходи, включително чрез ускоряване на планирането и провеждането на цялостна реформа на здравеопазването.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС ноември 2007 г. | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| КОМ ноември 2007 г. | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)
  (%) | ПС ноември 2007 г. | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| КОМ ноември 2007 г. (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| КОМ ноември 2007 г. | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| КОМ ноември 2007 г. | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС ноември 2007 г. | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| КОМ ноември 2007 г. | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); програми за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС ноември 2007 г.

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

КОМ ноември 2007 г.

3,2

3,1

2,8

2,9

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,9

3,0

3,1

3,1

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP)

(%)

ПС ноември 2007 г.

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

КОМ ноември 2007 г.

2,6

0,8

2,5

2,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,1

2,2

2,1

2,0

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

КОМ ноември 2007 г. (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

КОМ ноември 2007 г.

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

КОМ ноември 2007 г.

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

КОМ ноември 2007 г.

1,0

1,5

1,6

2,1

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,1

1,1

2,5

3,2

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

КОМ ноември 2007 г.

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

КОМ ноември 2007 г.

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС ноември 2007 г.

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

КОМ ноември 2007 г.

64,7

63,1

61,3

59,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

68,3

66,7

63,2

59,4

н.д.

Програма за стабилност (ПС); програми за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, цитирани в настоящия текст, се намират интернет на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Оценката взема предвид по-специално прогнозите на службите на Комисията от есента и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. относно изпълнението на националната програма за реформи.

(3)  ОВ C 72, 29.3.2007 г., стp. 9.

(4)  Липсват данни за приноса на производителността на труда и на капитала и на общата производителност на факторите за растежа на потенциалния БВП, за разпределението на данните за разликата между изменението на държавния дълг и салдото на консолидирания държавен бюджет и за някои пунктове в предвижданията за дългосрочната стабилност на публичните финанси.

(5)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(6)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % и 2,3 % за периода 2006-2009 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,7 % от БВП през 2006 г., 0,8 % през 2007 г., 0,2 % през 2008 г., 0,2 % през 2009 г. и 0,1 % през 2010 г., всички водещи до намаляване на дефицита според програмата за стабилност от 2007 г., и в размер на 0,7 % от БВП през 2006 г., 0,8 % през 2007 г., 0,2 % през 2008 г. и 0 % през 2009 г., всички водещи до намаляване на дефицита според прогнозите на службите на Комисията от есента.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); програми за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/33

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

за 4 март 2008 година

относно актуализираната програма за стабилност на Гърция за 2007-2010 г.

(2008/C 74/08)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Гърция за периода от 2007 г. до 2010 г. (2). |
| --- | --- |

(1)

На 4 март 2008 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Гърция за периода от 2007 г. до 2010 г. (2).

| (2) | През последните години Гърция отбеляза високи равнища на растеж, дължащ се на устойчиво частно потребление и динамична инвестиционна дейност, като същевременно значително се ускори растежът на заетостта. Инфлационният диференциал обаче продължава да бъде относително висок в сравнение с еврозоната и независимо от значителния растеж на производителността това води до загуба на конкурентоспособност.
  Ако високите и разширяващи се външни дисбаланси, които отчасти се обясняват с един от най-високите инвестиционни коефициенти в ЕС, продължат в средносрочен план, това може да засегне показателите на икономиката. В този контекст е ключова ролята на фискалната политика за стабилизирането на икономиката, подобряването на нейната ефективност и ограничаване на рисковете, свързани с прегряването и задълбочаващите се външни дисбаланси. От 2004 г. насам беше отбелязан значителен напредък в консолидирането на публичните финанси по устойчив начин. На тази основа контролирането на първичните текущи разходи, предотвратяването на процикличност на фискалната политика и подобряването на ефективността на публичните разходи са от изключително значение за по-нататъшното укрепване на фискалната дисциплина и подобряването на качеството на публичните финанси. Предвид все още високото равнище на публичен дълг, дългосрочната устойчивост на публичните финанси зависи силно от постигането и поддържането на стабилни бюджетни позиции, както и от продължаването на текущите реформи в системата на здравеопазване и от осъществяването на цялостна реформа на пенсионната система (3). |
| --- | --- |

(2)

През последните години Гърция отбеляза високи равнища на растеж, дължащ се на устойчиво частно потребление и динамична инвестиционна дейност, като същевременно значително се ускори растежът на заетостта. Инфлационният диференциал обаче продължава да бъде относително висок в сравнение с еврозоната и независимо от значителния растеж на производителността това води до загуба на конкурентоспособност.

Ако високите и разширяващи се външни дисбаланси, които отчасти се обясняват с един от най-високите инвестиционни коефициенти в ЕС, продължат в средносрочен план, това може да засегне показателите на икономиката. В този контекст е ключова ролята на фискалната политика за стабилизирането на икономиката, подобряването на нейната ефективност и ограничаване на рисковете, свързани с прегряването и задълбочаващите се външни дисбаланси. От 2004 г. насам беше отбелязан значителен напредък в консолидирането на публичните финанси по устойчив начин. На тази основа контролирането на първичните текущи разходи, предотвратяването на процикличност на фискалната политика и подобряването на ефективността на публичните разходи са от изключително значение за по-нататъшното укрепване на фискалната дисциплина и подобряването на качеството на публичните финанси. Предвид все още високото равнище на публичен дълг, дългосрочната устойчивост на публичните финанси зависи силно от постигането и поддържането на стабилни бюджетни позиции, както и от продължаването на текущите реформи в системата на здравеопазване и от осъществяването на цялостна реформа на пенсионната система (3).

| (3) | Макроикономическият сценарий, върху който се основава програмата, предвижда реалният ръст на БВП да се задържи на средно равнище от около 4 % през периода на програмата. Оценен въз основа на наличната понастоящем информация (4), този сценарий изглежда основан на благоприятни предвиждания за растеж, особено през последните години. По-конкретно в програмата се предвижда потреблението на домакинствата и инвестиционният растеж да запазят положителни стойности на фона на донякъде висок растеж на заетостта и оптимистична оценка на въздействието на някои вече приведени в действие мерки като вторият етап на данъчната реформа, който включва приетото през 2006 г. допълнително намаляване на ставките на подоходния данък за физическите лица, закон за насърчаване на инвестициите и ускоряване на проектите за публично-частно партньорство.
  Нещо повече, измененията в цената на труда може да породят инфлационен натиск въпреки ограниченията върху растежа на възнагражденията в публичния сектор, а конкурентоспособността може да се влоши повече от предвиденото в програмата. Наред с това по последна информация прогнозираната инфлация може да бъде изложена на риск от покачване. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, върху който се основава програмата, предвижда реалният ръст на БВП да се задържи на средно равнище от около 4 % през периода на програмата. Оценен въз основа на наличната понастоящем информация (4), този сценарий изглежда основан на благоприятни предвиждания за растеж, особено през последните години. По-конкретно в програмата се предвижда потреблението на домакинствата и инвестиционният растеж да запазят положителни стойности на фона на донякъде висок растеж на заетостта и оптимистична оценка на въздействието на някои вече приведени в действие мерки като вторият етап на данъчната реформа, който включва приетото през 2006 г. допълнително намаляване на ставките на подоходния данък за физическите лица, закон за насърчаване на инвестициите и ускоряване на проектите за публично-частно партньорство.

Нещо повече, измененията в цената на труда може да породят инфлационен натиск въпреки ограниченията върху растежа на възнагражденията в публичния сектор, а конкурентоспособността може да се влоши повече от предвиденото в програмата. Наред с това по последна информация прогнозираната инфлация може да бъде изложена на риск от покачване.

| (4) | Според програмата общият държавен дефицит за 2007 г. се очаква да се покачи отново до 2,7 % от БВП през 2007 г. (от 2,5 % през 2006 г.) спрямо заложеното в предишната актуализация целево равнище 2,2 % от БВП (5). Това отклонение с 0,5 процентни пункта от БВП отразява, в допълнение към в малка степен отрицателния базов ефект, преразход от порядъка на 0,25 процентни пункта от БВП и нетен ефект от еднократните мерки, водещ до увеличаване на дефицита с 0,3 процентни пункта от БВП (6). Очакваният дефицит в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. е 2,9 % от БВП, с 0,25 процентни пункта по-висок от посочения в програмата, въз основа на по-предпазлива оценка за данъчните постъпления. Прогнозираното стесняване на бюджетния дефицит през 2007 г. в структурно изражение (т.е. коригиран с отчитане на фазата на икономическия цикъл и без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) с около 0,5 процентни пункта от БВП, е отчасти съобразено с приканването в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност (7)„да се засили корекцията за постигане на средносрочната цел“. Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета за 2007 г. също не е в пълно съответствие с насоките за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

Според програмата общият държавен дефицит за 2007 г. се очаква да се покачи отново до 2,7 % от БВП през 2007 г. (от 2,5 % през 2006 г.) спрямо заложеното в предишната актуализация целево равнище 2,2 % от БВП (5). Това отклонение с 0,5 процентни пункта от БВП отразява, в допълнение към в малка степен отрицателния базов ефект, преразход от порядъка на 0,25 процентни пункта от БВП и нетен ефект от еднократните мерки, водещ до увеличаване на дефицита с 0,3 процентни пункта от БВП (6). Очакваният дефицит в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. е 2,9 % от БВП, с 0,25 процентни пункта по-висок от посочения в програмата, въз основа на по-предпазлива оценка за данъчните постъпления. Прогнозираното стесняване на бюджетния дефицит през 2007 г. в структурно изражение (т.е. коригиран с отчитане на фазата на икономическия цикъл и без да се вземат предвид еднократните и други временни мерки) с около 0,5 процентни пункта от БВП, е отчасти съобразено с приканването в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност (7)„да се засили корекцията за постигане на средносрочната цел“. Съветът отбелязва, че изпълнението на бюджета за 2007 г. също не е в пълно съответствие с насоките за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.

| (5) | Целта на бюджетната стратегия, представена в програмата, е ускоряване на фискалната консолидация в посока постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансиран в структурно изражение бюджет чрез намаляване на структурния дефицит с повече от 0,5 процентни пункта от БВП годишно, съгласно приканването в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност „да се засили корекцията за постигане на средносрочната цел“. По-специално е планирано СБЦ да бъде постигната по-рано от целевата година, посочена в предишната актуализация (2012 г.), макар и все още извън програмния хоризонт (2010 г.). Програмата има за цел постигане на балансирана позиция в номинално изражение до 2010 г. от дефицит 2,75 % от БВП през 2007 г. Прогнозата е първичният излишък да се подобри до 3,75 % от БВП през 2010 г. от 1,25 % през 2007 г. Планираната корекция се базира основно на приходите, което произтича отчасти от прилагането на мерки по усмотрение при косвените данъци и данъците върху недвижими имоти и отчасти от подобряването на данъчната система и засилването на борбата с неплащането на данъци и измамите. Докато съвкупните разходи намаляват съвсем слабо спрямо БВП, структурата им е планирана да се промени, като социалните плащания се увеличат с 1 процентен пункт от БВП, което в общи линии се компенсира със съкращения в междинното потребление. Предвид механичното въздействие на неотдавнашното преразглеждане на БВП, представената в програмата бюджетна цел е в общи линии сходна с тази в предишната актуализация за 2008 г. и по-добра от стойността за 2009 г. на фона на съпоставим в общи линии макроикономически сценарий. Прогнозира се брутният държавен дълг, оценен на 93,4 % от БВП през 2007 г., значително над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, да бъде намален с над 10 процентни пункта през периода на програмата. |
| --- | --- |

(5)

Целта на бюджетната стратегия, представена в програмата, е ускоряване на фискалната консолидация в посока постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансиран в структурно изражение бюджет чрез намаляване на структурния дефицит с повече от 0,5 процентни пункта от БВП годишно, съгласно приканването в становището на Съвета от 27 февруари 2007 г. относно предходната актуализация на програмата за стабилност „да се засили корекцията за постигане на средносрочната цел“. По-специално е планирано СБЦ да бъде постигната по-рано от целевата година, посочена в предишната актуализация (2012 г.), макар и все още извън програмния хоризонт (2010 г.). Програмата има за цел постигане на балансирана позиция в номинално изражение до 2010 г. от дефицит 2,75 % от БВП през 2007 г. Прогнозата е първичният излишък да се подобри до 3,75 % от БВП през 2010 г. от 1,25 % през 2007 г. Планираната корекция се базира основно на приходите, което произтича отчасти от прилагането на мерки по усмотрение при косвените данъци и данъците върху недвижими имоти и отчасти от подобряването на данъчната система и засилването на борбата с неплащането на данъци и измамите. Докато съвкупните разходи намаляват съвсем слабо спрямо БВП, структурата им е планирана да се промени, като социалните плащания се увеличат с 1 процентен пункт от БВП, което в общи линии се компенсира със съкращения в междинното потребление. Предвид механичното въздействие на неотдавнашното преразглеждане на БВП, представената в програмата бюджетна цел е в общи линии сходна с тази в предишната актуализация за 2008 г. и по-добра от стойността за 2009 г. на фона на съпоставим в общи линии макроикономически сценарий. Прогнозира се брутният държавен дълг, оценен на 93,4 % от БВП през 2007 г., значително над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, да бъде намален с над 10 процентни пункта през периода на програмата.

| (6) | Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. Планираното за 2008 г. увеличаване на данъчните постъпления се основава на малко по-благоприятни макроикономически прогнози и отразява донякъде оптимистичната оценка на усилията за борба с неплащането на данъци и измамите. Ефективното прилагане на мерки по усмотрение за увеличаване на приходите през 2008 г. обаче, както и предвидените реформи за подобряване на институционалната рамка и прозрачността на бюджетния процес, основани на бюджетиране съгласно подхода изпълнение/програма на многогодишна основа, се очаква да окажат положително въздействие върху бюджетните резултати в средносрочен план, въпреки че точното им въздействие върху бюджета остава несигурно. За 2009 г. и 2010 г., бюджетните цели в програмата не са подкрепени със съответни мерки, а се предвижда благоприятен макроикономически сценарий. Предвид тези рискове за постигането на бюджетните цели, утежнени от несигурността по отношение на бъдещия размер на т.нар. „stock-flow adjustment“ (разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо за определен период), изменението на съотношението на дълга би могло да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено след 2008 г. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. Планираното за 2008 г. увеличаване на данъчните постъпления се основава на малко по-благоприятни макроикономически прогнози и отразява донякъде оптимистичната оценка на усилията за борба с неплащането на данъци и измамите. Ефективното прилагане на мерки по усмотрение за увеличаване на приходите през 2008 г. обаче, както и предвидените реформи за подобряване на институционалната рамка и прозрачността на бюджетния процес, основани на бюджетиране съгласно подхода изпълнение/програма на многогодишна основа, се очаква да окажат положително въздействие върху бюджетните резултати в средносрочен план, въпреки че точното им въздействие върху бюджета остава несигурно. За 2009 г. и 2010 г., бюджетните цели в програмата не са подкрепени със съответни мерки, а се предвижда благоприятен макроикономически сценарий. Предвид тези рискове за постигането на бюджетните цели, утежнени от несигурността по отношение на бъдещия размер на т.нар. „stock-flow adjustment“ (разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо за определен период), изменението на съотношението на дълга би могло да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено след 2008 г.

| (7) | С оглед на оценката на риска бюджетните показатели в програмата може да не се окажат достатъчни, за да се осигури постигането на СБЦ непосредствено след края на периода на програмата, както е предвидено в програмата. Освен това преди 2010 г. може да не бъде постигнат достатъчен предпазен марж срещу превишаването на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. В актуализацията е планирана корекция в посока постигане на СБЦ от над 0,5 процентни пункта от БВП годишно, което съответства на Пакта за стабилност и растеж и е по-високо в сравнение с предишната актуализация. Предвид горепосочените рискове корекцията следва да бъде подплатена с мерки от 2009 г. нататък с оглед на определените по-горе рискове. Съветът отбелязва, че тъй като структурната корекция, планирана за 2008 г., е по-висока от предвидената в предходната актуализация, плановете за 2008 г. съответстват на насоките за бюджетните политики на Еврогрупата от април 2007 г. Следва обаче да се разгледат посочените по-горе рискове. Накрая, като се имат предвид тези рискове, съотношението на задлъжнялост изглежда намалява достатъчно в посока към референтната стойност през периода на програмата. Въпреки това през целия период на програмата то остава много по-високо от референтната стойност от 60 %. Освен това графикът на корекциите се е забавил и зависи от амбициозните цели за равнището на дефицита. |
| --- | --- |

(7)

С оглед на оценката на риска бюджетните показатели в програмата може да не се окажат достатъчни, за да се осигури постигането на СБЦ непосредствено след края на периода на програмата, както е предвидено в програмата. Освен това преди 2010 г. може да не бъде постигнат достатъчен предпазен марж срещу превишаването на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални макроикономически колебания. В актуализацията е планирана корекция в посока постигане на СБЦ от над 0,5 процентни пункта от БВП годишно, което съответства на Пакта за стабилност и растеж и е по-високо в сравнение с предишната актуализация. Предвид горепосочените рискове корекцията следва да бъде подплатена с мерки от 2009 г. нататък с оглед на определените по-горе рискове. Съветът отбелязва, че тъй като структурната корекция, планирана за 2008 г., е по-висока от предвидената в предходната актуализация, плановете за 2008 г. съответстват на насоките за бюджетните политики на Еврогрупата от април 2007 г. Следва обаче да се разгледат посочените по-горе рискове. Накрая, като се имат предвид тези рискове, съотношението на задлъжнялост изглежда намалява достатъчно в посока към референтната стойност през периода на програмата. Въпреки това през целия период на програмата то остава много по-високо от референтната стойност от 60 %. Освен това графикът на корекциите се е забавил и зависи от амбициозните цели за равнището на дефицита.

| (8) | Гърция изглежда изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението не може да бъде точно преценено, докато не са налице съгласувани дългосрочни прогнози за разходите за пенсии. Все пак доста вероятно е то да бъде значително над средното за ЕС. Според последната налична информация от актуализацията на програмата за стабилност от 2002 г., в дългосрочен план се прогнозира значително увеличение на разходите за пенсии като дял от БВП. Според прогнозите на програмата бюджетната позиция през 2007 г., която е сходна с изходната позиция в предишната програма, представлява риск за устойчивостта на публичните финанси дори преди да бъде взето под внимание дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението. Освен това настоящото равнище на брутния дълг е значително над посочената в Договора референтна стойност. Намаляването му изисква постигане на високи първични излишъци за продължителен период. Консолидиране на публичните финанси съгласно плана, наред с продължаване на реформата в здравеопазването и реформиране на пенсионната система с цел овладяване на вероятно значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, би допринесло за ограничаване на рисковете пред дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Гърция изглежда изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението не може да бъде точно преценено, докато не са налице съгласувани дългосрочни прогнози за разходите за пенсии. Все пак доста вероятно е то да бъде значително над средното за ЕС. Според последната налична информация от актуализацията на програмата за стабилност от 2002 г., в дългосрочен план се прогнозира значително увеличение на разходите за пенсии като дял от БВП. Според прогнозите на програмата бюджетната позиция през 2007 г., която е сходна с изходната позиция в предишната програма, представлява риск за устойчивостта на публичните финанси дори преди да бъде взето под внимание дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението. Освен това настоящото равнище на брутния дълг е значително над посочената в Договора референтна стойност. Намаляването му изисква постигане на високи първични излишъци за продължителен период. Консолидиране на публичните финанси съгласно плана, наред с продължаване на реформата в здравеопазването и реформиране на пенсионната система с цел овладяване на вероятно значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, би допринесло за ограничаване на рисковете пред дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| (9) | Програмата за стабилност съответства до известна степен на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи (НПР). Въпреки че мерките в областта на публичните финанси, предвидени в програмата за стабилност, съответстват на тези, предвидени в НПР, програмата за стабилност съдържа само частична качествена оценка на цялостното въздействие на НПР в рамките на средносрочната фискална стратегия. Според програмата по-голямата част от мерките и действията, планирани за 2008 г., включени в доклада за изпълнението на НПР и съответните бюджетни разпоредби, са включени в Закона за бюджета за 2008 г. В нея обаче няма систематична информация за преките бюджетни разходи или за спестени средства вследствие на основните реформи, предвидени в националната програма за реформи, и като се изключи 2008 г., нейните предвиждания за бюджета не вземат изрично предвид въздействието върху публичните финанси на описаните в НПР дейности. |
| --- | --- |

(9)

Програмата за стабилност съответства до известна степен на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи (НПР). Въпреки че мерките в областта на публичните финанси, предвидени в програмата за стабилност, съответстват на тези, предвидени в НПР, програмата за стабилност съдържа само частична качествена оценка на цялостното въздействие на НПР в рамките на средносрочната фискална стратегия. Според програмата по-голямата част от мерките и действията, планирани за 2008 г., включени в доклада за изпълнението на НПР и съответните бюджетни разпоредби, са включени в Закона за бюджета за 2008 г. В нея обаче няма систематична информация за преките бюджетни разходи или за спестени средства вследствие на основните реформи, предвидени в националната програма за реформи, и като се изключи 2008 г., нейните предвиждания за бюджета не вземат изрично предвид въздействието върху публичните финанси на описаните в НПР дейности.

| (10) | Бюджетната стратегия в програмата съответства в общи линии на специфичните за всяка държава общи насоки на икономическа политика и на насоките по отношение на държавите-членки от еврозоната в областта на изготвяната в контекста на Лисабонската стратегия бюджетна политика. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетната стратегия в програмата съответства в общи линии на специфичните за всяка държава общи насоки на икономическа политика и на насоките по отношение на държавите-членки от еврозоната в областта на изготвяната в контекста на Лисабонската стратегия бюджетна политика.

| (11) | По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за поведение за програмите за стабилност и за сближаване, програмата допуска някои празноти при задължителните и незадължителните данни (8). Все пак тя се отклонява в някои съществени пунктове от структурата на образеца, определен в кодекса за поведение (9). |
| --- | --- |

(11)

По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за поведение за програмите за стабилност и за сближаване, програмата допуска някои празноти при задължителните и незадължителните данни (8). Все пак тя се отклонява в някои съществени пунктове от структурата на образеца, определен в кодекса за поведение (9).

Цялостното заключение е, че в програмата се предвижда да се ускори намаляването на бюджетния дефицит в контекста на силен растеж, за да се постигне през 2010 г. на равновесен бюджет в номинално изражение, въпреки че не се предвижда постигане на СБЦ в структурно изражение в рамките на периода на програмата. Това консолидиране, което се основава на бързо изпълнение на бюджета за 2008 г. и на значително увеличаване на приходите от данъци за продължителността на програмата, е изложено на риск, тъй като основният макроикономически сценарий е благоприятен и мерките за повишаване на приходите не са напълно уточнени след 2008 г. Нещо повече, има несигурност относно значителни прогнозирани разлики между изменението на държавния дълг и дефицита Освен това се разчита в значителна степен на резултатите от борбата с неплащането на данъци, като това е само отчасти подкрепено с реформи в събираемостта на данъците. В допълнение планираните съкращения в някои разходни пера (като дял от БВП) не са подкрепени с конкретни мерки и частично се неутрализират от планираното увеличение на социалните плащания. Осигуряването на стабилна тенденция на фискална консолидация би помогнало на гръцката икономика да се справи със своите дисбаланси, най-вече с устойчивата инфлация, загубата на конкурентоспособност и големия външен дефицит. Равнището на дълга, което продължава да е сред най-високите в еврозоната, съчетано с прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, ще се отрази неблагоприятно върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, за която рискът продължава да бъде висок.

С оглед на горната оценка Гърция се приканва:

| i) | да продължи планираната корекция в посока постигане на СБЦ, да намали съответно съотношението на дълга към БВП, както и да използва всяко евентуално преизпълнение на бюджета за ускоряване на консолидационния процес с оглед постигане на СБЦ в рамките на периода на програмата; |
| --- | --- |

i)

да продължи планираната корекция в посока постигане на СБЦ, да намали съответно съотношението на дълга към БВП, както и да използва всяко евентуално преизпълнение на бюджета за ускоряване на консолидационния процес с оглед постигане на СБЦ в рамките на периода на програмата;

| ii) | да продължи текущите реформи на данъчната администрация, както и да продължи да подобрява бюджетния процес чрез допълнително повишаване на неговата прозрачност, като ясно определи средносрочната бюджетна рамка и ефективно приложи механизми за проследяване, контрол и повишаване на ефективността на първичните разходи; |
| --- | --- |

ii)

да продължи текущите реформи на данъчната администрация, както и да продължи да подобрява бюджетния процес чрез допълнително повишаване на неговата прозрачност, като ясно определи средносрочната бюджетна рамка и ефективно приложи механизми за проследяване, контрол и повишаване на ефективността на първичните разходи;

| iii) | с оглед равнището на дълга и планираното увеличение на свързаните с пенсионната възраст разходи да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез постигане на средносрочната цел, като продължи текущите реформи в здравеопазването и реформира пенсионната система; дългосрочни предвиждания за свързаните с пенсионната възраст разходи следва да бъдат представени възможно най-скоро. |
| --- | --- |

iii)

с оглед равнището на дълга и планираното увеличение на свързаните с пенсионната възраст разходи да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез постигане на средносрочната цел, като продължи текущите реформи в здравеопазването и реформира пенсионната система; дългосрочни предвиждания за свързаните с пенсионната възраст разходи следва да бъдат представени възможно най-скоро.

Съветът отбелязва също, че такива действия на политиката биха били в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за фискалните политики.

Гърция се приканва също да подобри спазването на установения в кодекса за поведение срок за представяне на програмите за стабилност и сближаване.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози (10)

| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2007 г. | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| КOM ноември 2007 г. | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС декември 2007 г. | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| КOM ноември 2007 г. | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (11)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2007 г. | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| КOM ноември 2007 г. (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| КOM ноември 2007 г. | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| КOM ноември 2007 г. | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. коригирано | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| КOM ноември 2007 г. | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | н.д. |
| Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (11)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| КOM ноември 2007 г. | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | н.д. |
| Структурно салдо (13)

  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| КOM ноември 2007 г. | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2007 г. | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| КOM ноември 2007 г. | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | н.д. |
| ПС декември 2006 г. коригирано | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2007 г.

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

КOM ноември 2007 г.

4,3

4,1

3,8

3,7

н.д.

ПС декември 2006 г.

4,0

3,9

4,0

4,1

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС декември 2007 г.

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

КOM ноември 2007 г.

3,3

2,8

3,1

3,1

н.д.

ПС декември 2006 г.

3,3

3,3

2,8

2,6

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (11)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2007 г.

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

КOM ноември 2007 г. (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

н.д.

ПС декември 2006 г.

1,0

0,9

1,1

1,5

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

КOM ноември 2007 г.

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

КOM ноември 2007 г.

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

н.д.

ПС декември 2006 г. коригирано

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

КOM ноември 2007 г.

1,6

1,0

2,1

2,0

н.д.

ПС декември 2006 г.

2,0

2,0

2,4

2,9

н.д.

Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл (11)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

КOM ноември 2007 г.

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

н.д.

Структурно салдо (13)

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

КOM ноември 2007 г.

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

н.д.

ПС декември 2006 г.

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2007 г.

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

КOM ноември 2007 г.

95,3

93,7

91,1

88,8

н.д.

ПС декември 2006 г.

104,1

100,1

95,9

91,3

н.д.

ПС декември 2006 г. коригирано

95,0

91,3

87,5

83,3

н.д.

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) No 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират на следната интернет страница:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Актуализацията беше представена 3 седмици след определения в кодекса за поведение срок 1 декември.

(3)  На 15 февруари 2008 г., министър-председателят на Гърция представи на пленарно заседание на Парламента основните стълбове на предвидената пенсионна реформа.

(4)  При оценката се взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. и оценката на Комисията на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи.

(5)  Поради неотдавнашно преразглеждане във възходяща посока на равнищата на БВП на Гърция от 2000 г. насам с 9,6 %, целевите равнища в актуализацията не са пряко съпоставими с посочените в предишната актуализация. С оглед осигуряване на сравнение по същество данните от предишната актуализация, посочени тук, са преизчислени с отчитане на деноминационния ефект от преразглеждането на БВП.

(6)  Този нетен еднократен ефект е комбинация от ефекта от еднократните мерки, водещ до увеличаване на дефицита с 0,7 процентни пункта (дължащ се главно на просрочени плащания към бюджета на ЕС в резултата на преразглеждането на БВП, както и на разходи, свързани с летните горски пожари) и от ефекта от еднократните мерки, водещ до намаляване на дефицита с 0,4 процентни пункта от БВП (отложени плащания на банките към пенсионните фондове).

(7)  ОВ C 70, 27.3.2007 г., стp. 11.

(8)  По-конкретно не са представени бюджетните разходи по функция, дългосрочната устойчивост на публичните финанси и информация за динамиката на дълга (разлики между наличности и задължения, нетно акумулиране на финансови активи, влияние на оценяването и други, ликвидни финансови активи, нетен финансов дълг).

(9)  По-конкретно раздел 6 („Дългосрочна устойчивост на публичните финанси“) предоставя ограничена информация за пенсиите и се позовава на прогнозите, включени в актуализацията на програмата за стабилност от декември 2002 г.

(10)  Актуализацията от декември 2007 г. използва официалния преразгледан БВП (завишаване с 9,6 %), съгласно съобщението за пресата на Евростат от 22 октомври 2007 г. и поради това данните не са пряко съпоставими с данните от актуализацията от декември 2006 г. С оглед осигуряване на съдържателно сравнение, редовете „ПС декември 2006 г. коригирано“ показват целите в актуализацията от декември 2006 г. като преизчислени, за да се отчете деноминиращият ефект на преразгледания БВП. Поради липсата на официални статистически данни за националните сметки до крайния срок за изготвянето на оценката, прогнозата на службите на Комисията от есента на 2007 г. е въз основа на оценка на компонентите на преразгледания БВП.

(11)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и циклично коригираното салдо според програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тези програми.

(12)  Базиран на очаквания потенциален ръст от 3,9 %, 3,8 % и 3,7 % съответно за периода от 2007 г. до 2009 г.

(13)  Циклично коригирано салдо без отчитане на еднократните и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки представляват 0,4 % от БВП през 2006 г., 0,3 % през 2007 г. и 0,1 % през 2008 г. и водят до намаляване на дефицита през 2006 и 2008 г., но до увеличаване на дефицита през 2007 г. според последната актуализация и 0,4 % от БВП през 2006 г. и 0,3 % през 2007 г., като водят до намаляване на дефицита през 2006 г. и до неговото увеличаване през 2007 г. според прогнозата на службите на Комисията от есента.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); икономически прогнози на службите на Комисията от есента на 2007 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/38

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/09)

На 21 февруари 2008 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Френски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички търговски тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32008M4687. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32008M4687. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/38

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/10)

На 11 март 2008 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички търговски тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32008M5034. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32008M5034. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/39

---

Обменен курс на еврото (1)

19 март 2008 г.

(2008/C 74/11)

1 евро=

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,5692 |
| JPY | японска йена | 156,16 |
| DKK | датска крона | 7,4593 |
| GBP | лира стерлинг | 0,7859 |
| SEK | шведска крона | 9,4241 |
| CHF | швейцарски франк | 1,5662 |
| ISK | исландска крона | 125,06 |
| NOK | норвежка крона | 8,0448 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,463 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 256,86 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,6965 |
| PLN | полска злота | 3,5305 |
| RON | румънска лея | 3,725 |
| SKK | словашка крона | 32,524 |
| TRY | турска лира | 1,9274 |
| AUD | австралийски долар | 1,6841 |
| CAD | канадски долар | 1,5635 |
| HKD | хонконгски долар | 12,1986 |
| NZD | новозеландски долар | 1,9268 |
| SGD | сингапурски долар | 2,1646 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 585,83 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 12,576 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 11,0833 |
| HRK | хърватска куна | 7,2565 |
| IDR | индонезийска рупия | 14 413,1 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,9869 |
| PHP | филипинско песо | 65,122 |
| RUB | руска рубла | 36,989 |
| THB | тайландски бат | 48,881 |
| BRL | бразилски реaл | 2,6414 |
| MXN | мексиканско пeсо | 16,7379 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,5692

JPY

японска йена

156,16

DKK

датска крона

7,4593

GBP

лира стерлинг

0,7859

SEK

шведска крона

9,4241

CHF

швейцарски франк

1,5662

ISK

исландска крона

125,06

NOK

норвежка крона

8,0448

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,463

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

256,86

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,6965

PLN

полска злота

3,5305

RON

румънска лея

3,725

SKK

словашка крона

32,524

TRY

турска лира

1,9274

AUD

австралийски долар

1,6841

CAD

канадски долар

1,5635

HKD

хонконгски долар

12,1986

NZD

новозеландски долар

1,9268

SGD

сингапурски долар

2,1646

KRW

южнокорейски вон

1 585,83

ZAR

южноафрикански ранд

12,576

CNY

китайски юан рен-мин-би

11,0833

HRK

хърватска куна

7,2565

IDR

индонезийска рупия

14 413,1

MYR

малайзийски рингит

4,9869

PHP

филипинско песо

65,122

RUB

руска рубла

36,989

THB

тайландски бат

48,881

BRL

бразилски реaл

2,6414

MXN

мексиканско пeсо

16,7379

---

(1)

Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/40

---

Информация съгласно Регламент (ЕО) No 539/2001 на Съвета за определяне на третите страни, чиито граждани трябва да притежават виза, когато преминават външните граници на държавите-членки, както и тези, чиито граждани са освободени от това изискване (1)

(2008/C 74/12)

Настоящата публикация се основава на информацията, предоставена на Комисията от държавите-членки в съответствие с член 5 от регламента, към 5 февруари 2008 г.
   (2).

Освен публикуваната в Официален вестник информация, на уебсайта на Генерална дирекция „Правосъдие, свобода и сигурност“
   (3)
  може да бъде намерена информация, която се актуализира редовно.

1.   Освобождаване от изискването за виза по силата на член 4, параграф 1

1.1.   Изискването за виза не се прилага за следните категории лица с произход от държавите, посочени в лявата колона

| D | = | притежатели на дипломатически паспорти (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | притежатели на служебни паспорти |
| SP | = | притежатели на специални паспорти |

D

=

притежатели на дипломатически паспорти (4)

S

=

притежатели на служебни паспорти

SP

=

притежатели на специални паспорти

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

АЗЕРБАЙДЖАН

DS

DS

D

DS

DS

АЛБАНИЯ

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

АЛЖИР

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

АНГОЛА

D

DS

АНТИГУА И БАРБУДА

DS

АРМЕНИЯ

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

АФГАНИСТАН

БАНГЛАДЕШ

БАРБАДОС

DS

DS

БАХАМСКИ ОСТРОВИ

DS

БАХРЕЙН

БЕЛАРУС

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

БЕЛИЗ

D

D

БЕНИН

DS

DS

БИВША ЮГОСЛАВСКА РЕПУБЛИКА МАКЕДОНИЯ

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

БОЛИВИЯ

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

БОТСУАНА

DS

БУРКИНА ФАСО

DS

БУРУНДИ

БУТАН

ВАНУАТУ

D

ВИЕТНАМ

DS

D

D

DS

D

D

ГАБОН

D

ГАМБИЯ

DS

D

ГАНА

DS

D

DS

ГАЯНА

DS

D

ГВИНЕЯ

D

DS

ГВИНЕЯ БИСАУ

ГРЕНАДА

ГРУЗИЯ

D

D

DS

D

DS

DS

ДЕМОКРАТИЧНА РЕПУБЛИКА КОНГО

ДЖИБУТИ

ДОМИНИКА

DS

ДОМИНИКАНСКА РЕПУБЛИКА

ЕГИПЕТ

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

ЕКВАДОР

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS + SP

DS + SP

D

ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ

ЕРИТРЕЯ

ЕТИОПИЯ

ЗАМБИЯ

D

DS

ЗИМБАБВЕ

DS

ИЗТОЧЕН ТИМОР

D

ИНДИЯ

DS

D

DS

D

D

ИНДОНЕЗИЯ

DS

D

ИРАК

ИРАН

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

ЙЕМЕН

DS

D

D

DS + SP

ЙОРДАНИЯ

D

D

DS

КАБО ВЕРДЕ

DS

КАЗАХСТАН

DS

D

D

DS

КАМБОДЖА

DS

DS + SP

КАМЕРУН

КАТАР

D

КЕНИЯ

D

D

КИРГИЗСТАН

DS

D

DS

КИРИБАТИ

КИТАЙ (НАРОДНА РЕПУБЛИКА)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

КОЛУМБИЯ

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

КОМОРИ

КОНГО

DS

КОРЕЯ (СЕВЕРНА)

DS

КОТ Д'ИВОАР

DS

КУБА

DS

DS

D

DS

КУВЕЙТ

DS

D

ЛАОС

DS

DS

DS

DS + SP

ЛЕСОТО

DS

D

ЛИБЕРИЯ

ЛИБИЯ

DS

ЛИВАН

D

МАВРИТАНИЯ

DS

D

DS

МАВРИЦИЙ

МАДАГАСКАР

МАЛАВИ

DS

D

МАЛДИВСКИ ОСТРОВИ

D

DS

D

МАЛИ

D

МАРОКО

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

DS + SP

МАРШАЛСКИ ОСТРОВИ

D

МИАНМАР

МИКРОНЕЗИЯ

МОЗАМБИК

DS

МОЛДОВА

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

МОНГОЛИЯ

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

НАМИБИЯ

D

D

НАУРУ

НЕПАЛ

D

НИГЕР

DS

НИГЕРИЯ

D

ОБЕДИНЕНИ АРАБСКИ ЕМИРСТВА

D + SP

D + SP

DS

D + SP

D

ОМАН

D

ПАКИСТАН

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

ПАЛАУ

ПАПУА — НОВА ГВИНЕЯ

ПЕРУ

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D + SP

DS

D

DS

DS

D + SP

DS

DS + SP

DS

РУАНДА

РУСИЯ

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

САМОА

D

САО ТОМЕ И ПРИНСИПИ

DS

DS

САУДИТСКА АРАБИЯ

D

СВАЗИЛЕНД

DS

D

D

СЕВЕРНИ МАРИАНСКИ ОСТРОВИ

СЕЙНТ ВИНСЕНТ И ГРЕНАДИНИ

СЕЙНТ КРИСТОФЪР И НЕЙВИС

СЕЙНТ ЛУСИЯ

СЕЙШЕЛСКИ ОСТРОВИ

DS

DS

D

D

СЕНЕГАЛ

D

D

D

DS

СИЕРА ЛЕОНЕ

D

DS

СИРИЯ

D

СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ

СОМАЛИЯ

СУДАН

D

СУРИНАМ

СЪРБИЯ

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

ТАДЖИКИСТАН

DS

DS

ТАЙЛАНД

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

ТАНЗАНИЯ

DS

ТОГО

DS

ТОНГА

ТРИНИДАД И ТОБАГО

DS

ТУВАЛУ

ТУНИС

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

D

ТУРКМЕНИСТАН

DS

D

DS

DS

ТУРЦИЯ

DS

DS (6)

DS

DS + SP

DS + SP

D

DS

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS

D

DS

DS

D

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

УГАНДА

DS

D

УЗБЕКИСТАН

D

D

D

DS

УКРАЙНА

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

ФИДЖИ

ФИЛИПИНИ

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

ХАИТИ

ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА

DS

ЧАД

D

DS

ЧЕРНА ГОРА

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

ШРИ ЛАНКА

D

ЮЖНА АФРИКА

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

ЯМАЙКА

DS

D

D

DS

D

СУБЕКТИ И ТЕРИТОРИАЛНИ ВЛАСТИ, КОИТО НЕ СА ПРИЗНАТИ КАТО ДЪРЖАВИ ОТ ПОНЕ ЕДНА ДЪРЖАВА-ЧЛЕНКА

BNL  (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ПАЛЕСТИНСКА ВЛАСТ

D

ТАЙВАН

1.2.   Освобождаване от виза на други категории, посочени в член 4, параграф 1

| — | Членовете на граждански въздушен екипаж:


  Членовете на граждански въздушни екипажи по принцип са освободени от изискването за виза от държавите-членки, ако притежават разрешителни и сертификати по смисъла на приложения от 1 до 9 към Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване.
  Въпреки това изискването за виза се поддържа:






  — | от Франция за членовете на екипажи, които са граждани на държави, които не са подписали Чикагската конвенция. |
| --- | --- | --- |

—

Членовете на граждански въздушен екипаж:

Членовете на граждански въздушни екипажи по принцип са освободени от изискването за виза от държавите-членки, ако притежават разрешителни и сертификати по смисъла на приложения от 1 до 9 към Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване.

Въпреки това изискването за виза се поддържа:

—

от Франция за членовете на екипажи, които са граждани на държави, които не са подписали Чикагската конвенция.

| — | Членовете на граждански морски екипаж:


  Членовете на граждански морски екипажи могат да бъдат освободени от изискването за виза от държавите-членки, ако притежават документи за самоличност на моряк, издадени в съответствие с конвенциите на Международната организация на труда (No 108 от 1958 г. и No 185 от 2003 г.) или Лондонската конвенция за Международната морска организация (IMO) от 9 април 1965 г. (FAL) за улесняване на международния морски трафик.
  На практика:






  — | при отпуск на суша: освобождаването се прилага за членовете на екипажи, с изключение на Швеция и Германия, |
| --- | --- | --- |

—

Членовете на граждански морски екипаж:

Членовете на граждански морски екипажи могат да бъдат освободени от изискването за виза от държавите-членки, ако притежават документи за самоличност на моряк, издадени в съответствие с конвенциите на Международната организация на труда (No 108 от 1958 г. и No 185 от 2003 г.) или Лондонската конвенция за Международната морска организация (IMO) от 9 април 1965 г. (FAL) за улесняване на международния морски трафик.

На практика:

—

при отпуск на суша: освобождаването се прилага за членовете на екипажи, с изключение на Швеция и Германия,

| — | при транзит: изискването за виза за членовете на екипажи се поддържа от всички държави, с изключение на Норвегия. |
| --- | --- |

—

при транзит: изискването за виза за членовете на екипажи се поддържа от всички държави, с изключение на Норвегия.

Коментар на Норвегия: Притежателите на филипинска моряшка книжка и/или филипински национален паспорт са освободени от изискването за виза (вж. споразумението за корабоплаване от месец октомври 1999 г. между Филипините и Норвегия). Притежателят трябва да покаже писмено потвърждение от собственика на кораба или от неговия представител, че притежателят ще бъде назначен на длъжност на кораб в норвежко пристанище.

| — | Членовете на граждански корабен екипаж по международни вътрешни водни пътища:








  — | Река Рейн:
  Белгия, Германия, Франция, Люксембург и Нидерландия освобождават членовете на граждански корабни екипажи по р. Рейн от изискването за виза, при условие че притежават пътен документ, съдържащ печат или бележка на три езика, в която са посочени като лица, осигуряващи превоз по р. Рейн, в съответствие с резолюциите на Централната комисия за корабоплаването по р. Рейн. |
| --- | --- | --- |

—

Членовете на граждански корабен екипаж по международни вътрешни водни пътища:

—

Река Рейн:

Белгия, Германия, Франция, Люксембург и Нидерландия освобождават членовете на граждански корабни екипажи по р. Рейн от изискването за виза, при условие че притежават пътен документ, съдържащ печат или бележка на три езика, в която са посочени като лица, осигуряващи превоз по р. Рейн, в съответствие с резолюциите на Централната комисия за корабоплаването по р. Рейн.

| — | Река Дунав:
  Германия и Австрия освобождават членовете на граждански корабни екипажи по р. Дунав от изискването за виза, при условие че притежават документ, в който са посочени като лица, осигуряващи превоз по р. Дунав, и присъстват в списъка на екипажа.
  В случая с Австрия освобождаването от изискването за виза е валидно само за времетраенето на транзита, при условие че дружеството, което е собственик на кораба, е със седалище в чужбина и екипажът на кораба не напуска кораба или пристанището. |
| --- | --- |

—

Река Дунав:

Германия и Австрия освобождават членовете на граждански корабни екипажи по р. Дунав от изискването за виза, при условие че притежават документ, в който са посочени като лица, осигуряващи превоз по р. Дунав, и присъстват в списъка на екипажа.

В случая с Австрия освобождаването от изискването за виза е валидно само за времетраенето на транзита, при условие че дружеството, което е собственик на кораба, е със седалище в чужбина и екипажът на кораба не напуска кораба или пристанището.

| — | Екипажът и съпровождащите лица на полети, извършвани с цел провеждане на спасителна операция или оказване на спешна помощ, както и други лица, които оказват помощ при бедствие или катастрофа:


  Унгария освобождава лицата от тази категория от изискването за виза. |
| --- | --- |

—

Екипажът и съпровождащите лица на полети, извършвани с цел провеждане на спасителна операция или оказване на спешна помощ, както и други лица, които оказват помощ при бедствие или катастрофа:

Унгария освобождава лицата от тази категория от изискването за виза.

| — | Пасавани, издадени от международни организации на техните служители:



  Общи коментари:

  Португалия: притежателите на такива пасавани не се освобождават от виза.
  Австрия: ползвателите на привилегии и имунитети, притежаващи специален документ за самоличност, са освободени от изискването за виза.

  Коментари, свързани с конкретни организации:







  — | Освобождаване от изискването за виза на служителите на конкретни организации:





































  Y | = | Да |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Не |

—

Пасавани, издадени от международни организации на техните служители:

Общи коментари:

Португалия: притежателите на такива пасавани не се освобождават от виза.

Австрия: ползвателите на привилегии и имунитети, притежаващи специален документ за самоличност, са освободени от изискването за виза.

Коментари, свързани с конкретни организации:

—

Освобождаване от изискването за виза на служителите на конкретни организации:

Y

=

Да

N

=

Не

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Организация на обединените нации

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

N

Y

Y (11)

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Y

Y (10)

Y

Y

Организация на Северноатлантическия договор

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Съвет за митническо сътрудничество

Y

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Съвет на Европа

Y (12)

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

2.   Освобождаване от изискването за виза по силата на член 4, параграф 2

2.1.   Освобождаването от изискването за виза на ученици, които са граждани на трета държава, посочена в лявата колона, пребивават в трета държава от списъка в приложение II към регламента или в Швейцария или Лихтенщайн и пътуват като участници в училищна екскурзия като членове на група ученици, които се придружават от учител от съответното училище

| S | = | ученици |
| --- | --- | --- |

S

=

ученици

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

АЗЕРБАЙДЖАН

S

S

S

S

АЛБАНИЯ

S

S

S

S

АЛЖИР

S

S

S

S

АНГОЛА

S

S

S

S

АНТИГУА И БАРБУДА

S

S

S

S

АРМЕНИЯ

S

S

S

S

АФГАНИСТАН

S

S

S

S

БАНГЛАДЕШ

S

S

S

S

БАРБАДОС

S

S

S

S

БАХАМСКИ ОСТРОВИ

S

S

S

S

БАХРЕЙН

S

S

S

S

БЕЛАРУС

S

S

S

S

БЕЛИЗ

S

S

S

S

БЕНИН

S

S

S

S

БИВША ЮГОСЛАВСКА РЕПУБЛИКА МАКЕДОНИЯ

S

S

S

S

БОЛИВИЯ

S

S

S

S

БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА

S

S

S

S

БОТСУАНА

S

S

S

S

БУРКИНА ФАСО

S

S

S

S

БУРУНДИ

S

S

S

S

БУТАН

S

S

S

S

ВАНУАТУ

S

S

S

S

ВИЕТНАМ

S

S

S

S

ГАБОН

S

S

S

S

ГАМБИЯ

S

S

S

S

ГАНА

S

S

S

S

ГАЯНА

S

S

S

S

ГВИНЕЯ

S

S

S

S

ГВИНЕЯ БИСАУ

S

S

S

S

ГРЕНАДА

S

S

S

S

ГРУЗИЯ

S

S

S

S

ДЕМОКРАТИЧНА РЕПУБЛИКА КОНГО

S

S

S

S

ДЖИБУТИ

S

S

S

S

ДОМИНИКА

S

S

S

S

ДОМИНИКАНСКА РЕПУБЛИКА

S

S

S

S

ЕГИПЕТ

S

S

S

S

ЕКВАДОР

S

S

S

S

ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ

S

S

S

S

ЕРИТРЕЯ

S

S

S

S

ЕТИОПИЯ

S

S

S

S

ЗАМБИЯ

S

S

S

S

ЗИМБАБВЕ

S

S

S

S

ИЗТОЧЕН ТИМОР

S

S

S

S

ИНДИЯ

S

S

S

S

ИНДОНЕЗИЯ

S

S

S

S

ИРАК

S

S

S

S

ИРАН

S

S

S

S

ЙЕМЕН

S

S

S

S

ЙОРДАНИЯ

S

S

S

S

КАБО ВЕРДЕ

S

S

S

S

КАЗАХСТАН

S

S

S

S

КАМБОДЖА

S

S

S

S

КАМЕРУН

S

S

S

S

КАТАР

S

S

S

S

КЕНИЯ

S

S

S

S

КИРГИЗСТАН

S

S

S

S

КИРИБАТИ

S

S

S

S

КИТАЙ (НАРОДНА РЕПУБЛИКА)

S

S

S

S

КОЛУМБИЯ

S

S

S

S

КОМОРИ

S

S

S

S

КОНГО

S

S

S

S

КОРЕЯ (СЕВЕРНА)

S

S

S

S

КОТ Д'ИВОАР

S

S

S

S

КУБА

S

S

S

S

КУВЕЙТ

S

S

S

S

ЛАОС

S

S

S

S

ЛЕСОТО

S

S

S

S

ЛИБЕРИЯ

S

S

S

S

ЛИБИЯ

S

S

S

S

ЛИВАН

S

S

S

S

МАВРИТАНИЯ

S

S

S

S

МАВРИЦИЙ

S

S

S

S

МАДАГАСКАР

S

S

S

S

МАЛАВИ

S

S

S

S

МАЛДИВСКИ ОСТРОВИ

S

S

S

S

МАЛИ

S

S

S

S

МАРОКО

S

S

S

S

МАРШАЛСКИ ОСТРОВИ

S

S

S

S

МИАНМАР

S

S

S

S

МИКРОНЕЗИЯ

S

S

S

S

МОЗАМБИК

S

S

S

S

МОЛДОВА

S

S

S

S

МОНГОЛИЯ

S

S

S

S

НАМИБИЯ

S

S

S

S

НАУРУ

S

S

S

S

НЕПАЛ

S

S

S

S

НИГЕР

S

S

S

S

НИГЕРИЯ

S

S

S

S

ОБЕДИНЕНИ АРАБСКИ ЕМИРСТВА

S

S

S

S

ОМАН

S

S

S

S

ПАКИСТАН

S

S

S

S

ПАЛАУ

S

S

S

S

ПАПУА — НОВА ГВИНЕЯ

S

S

S

S

ПЕРУ

S

S

S

S

РУАНДА

S

S

S

S

РУСИЯ

S

S

S

S

САМОА

S

S

S

S

САО ТОМЕ И ПРИНСИПИ

S

S

S

S

САУДИТСКА АРАБИЯ

S

S

S

S

СВАЗИЛЕНД

S

S

S

S

СЕВЕРНИ МАРИАНСКИ ОСТРОВИ

S

S

S

S

СЕЙНТ ВИНСЕНТ И ГРЕНАДИНИ

S

S

S

S

СЕЙНТ КРИСТОФЪР И НЕЙВИС

S

S

S

S

СЕЙНТ ЛУСИЯ

S

S

S

S

СЕЙШЕЛСКИ ОСТРОВИ

S

S

S

S

СЕНЕГАЛ

S

S

S

S

СИЕРА ЛЕОНЕ

S

S

S

S

СИРИЯ

S

S

S

S

СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ

S

S

S

S

СОМАЛИЯ

S

S

S

S

СУДАН

S

S

S

S

СУРИНАМ

S

S

S

S

СЪРБИЯ

S

S

S

S

ТАДЖИКИСТАН

S

S

S

S

ТАЙЛАНД

S

S

S

S

ТАНЗАНИЯ

S

S

S

S

ТОГО

S

S

S

S

ТОНГА

S

S

S

S

ТРИНИДАД И ТОБАГО

S

S

S

S

ТУВАЛУ

S

S

S

S

ТУНИС

S

S

S

S

ТУРКМЕНИСТАН

S

S

S

S

ТУРЦИЯ

S

S

S

S

УГАНДА

S

S

S

S

УЗБЕКИСТАН

S

S

S

S

УКРАЙНА

S

S

S

S

ФИДЖИ

S

S

S

S

ФИЛИПИНИ

S

S

S

S

ХАИТИ

S

S

S

S

ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА

S

S

S

S

ЧАД

S

S

S

S

ЧЕРНА ГОРА

S

S

S

S

ШРИ ЛАНКА

S

S

S

S

ЮЖНА АФРИКА

S

S

S

S

ЯМАЙКА

S

S

S

S

2.2.   Освобождаване от виза на бежанците и лицата без гражданство, които законно пребивават в една от държавите, посочени в лявата колона, и притежават пътен документ, издаден от компетентните органи на тази държава

| R | = | освободени от виза бежанци |
| --- | --- | --- |
| A | = | освободени от виза лица без гражданство |

R

=

освободени от виза бежанци

A

=

освободени от виза лица без гражданство

BNL

BG

CZ

DK

DE  (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AВСТРАЛИЯ

RA

RA

R

АНДОРА

R (16)A (16)

RA

RA

R

АРЖЕНТИНА

RA

RA

R

БРАЗИЛИЯ

RA

RA

R

БРУНЕЙ ДАРУСАЛАМ

R (16)A (16)

RA

R

ВЕНЕЦУЕЛА

R (16)A (16)

RA

R

ГВАТЕМАЛА

RA

RA

R

ИЗРАЕЛ

RA

RA

R

КАНАДА

RA (16)

RA

R

КОРЕЯ (ЮЖНА)

RA

RA

R

КОСТА РИКА

RA

RA

R

МАЛАЙЗИЯ

R (16)A (16)

RA

R

МЕКСИКО

RA

RA

R

МОНАКО

RA (16)

RA

RA

R

НИКАРАГУА

RA (16)

RA

R

НОВА ЗЕЛАНДИЯ

RA (16)

RA

R

ПАНАМА

RA (16)

RA

R

ПАРАГВАЙ

RA (16)

RA

R

САЛВАДОР

RA (16)

RA

R

САН МАРИНО

R (16)A (16)

RA

R

СВЕТИЯ ПРЕСТОЛ

—

—

RA (16)

—

—

—

—

RA

—

—

R

—

—

—

—

СИНГАПУР

R (16)A (16)

RA

R

СЪЕДИНЕНИ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ (САЩ)

RA (16)

RA

R

УРУГВАЙ

RA (16)

RA

R

ХОНДУРАС

RA (16)

RA

R

ХЪРВАТИЯ

RA

RA

R

ЧИЛИ

RA (16)

RA

R

ЯПОНИЯ

RA (16)

RA

R

СПЕЦИАЛНИ АДМИНИСТРАТИВНИ РАЙОНИ НА КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

СПЕЦИАЛЕН АДМИНИСТРАТИВЕН РАЙОН МАКАО

R (16)A

RA

СПЕЦИАЛЕН АДМИНИСТРАТИВЕН РАЙОН ХОНКОНГ

R (16)A

RA

2.3.   Освобождаване от виза от държавите-членки на членовете на въоръжените сили, пътуващи по задачи, възложени от НАТО, или в рамките на програмата „Партньорство за мир“, които притежават документи за самоличност и заповеди за придвижване, предвидени в Споразумението от 19 юни 1951 г. между страните по Организацията на Северноатлантическия договор относно статута на техните сили

| X | = | освобождаване от виза |
| --- | --- | --- |

X

=

освобождаване от виза

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Членове на въоръжените сили, пътуващи по задачи, възложени от НАТО, или в рамките на програмата „Партньорство за мир“, които притежават документи за самоличност и заповеди за придвижване, предвидени в Споразумението от 19 юни 1951 г.

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Изключения при освобождаването от изискването за виза по силата на член 4, параграф 1

Задължение за виза се прилага за следните категории лица с произход от държавите, посочени в лявата колона

| D | = | притежатели на дипломатически паспорти |
| --- | --- | --- |
| A | = | граждански въздушен екипаж |
| S | = | притежатели на служебни паспорти |
| C | = | граждански морски екипаж |

D

=

притежатели на дипломатически паспорти

A

=

граждански въздушен екипаж

S

=

притежатели на служебни паспорти

C

=

граждански морски екипаж

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AВСТРАЛИЯ

DS

DSAC

DS (24)

ИЗРАЕЛ

SA (19)C (20)
   (23)

DSAC

МЕКСИКО

DSAC

DS

СЪЕДИНЕНИ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ (САЩ)

DS

DS

DS (21)
   (23)

DS (22)A (19)C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

4.   Изключения при освобождаването от изискването за виза по силата на член 4, параграф 3

За лицата с произход от държавите, посочени в лявата колона, се прилага изискването за виза, когато по време на престоя си извършват платена дейност.

| E | = | платена дейност |
| --- | --- | --- |

E

=

платена дейност

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

AВСТРАЛИЯ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

АНДОРА

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

АРЖЕНТИНА

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

БРАЗИЛИЯ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

БРУНЕЙ ДАРУСАЛАМ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ВЕНЕЦУЕЛА

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ГВАТЕМАЛА

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ИЗРАЕЛ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

КАНАДА

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

КОРЕЯ (ЮЖНА)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

КОСТА РИКА

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

МАЛАЙЗИЯ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

МЕКСИКО

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

МОНАКО

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

НИКАРАГУА

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

НОВА ЗЕЛАНДИЯ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ПАНАМА

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ПАРАГВАЙ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

САЛВАДОР

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

САН МАРИНО

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

СВЕТИЯ ПРЕСТОЛ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

СИНГАПУР

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

СЪЕДИНЕНИ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ (САЩ)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

УРУГВАЙ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ХОНДУРАС

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ХЪРВАТИЯ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ЧИЛИ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ЯПОНИЯ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

СПЕЦИАЛНИ АДМИНИСТРАТИВНИ РАЙОНИ НА КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

СПЕЦИАЛЕН АДМИНИСТРАТИВЕН РАЙОН МАКАО

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

СПЕЦИАЛЕН АДМИНИСТРАТИВЕН РАЙОН ХОНКОНГ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  ОВ L 81, 21.3.2001 г., стр. 1.

(2)  В съответствие с член 1 от протокола за позицията на Ирландия и Обединеното кралство, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора за създаване на Европейската общност, и без да се засяга член 4 от него, разпоредбите на Регламент (ЕО) No 539/2001 на Съвета не се прилагат от Ирландия или Обединеното кралство.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  Освобождаването от изискването за виза за притежателите на дипломатически паспорти, посочено в таблицата, се отнася до дипломатите, пътуващи служебно с кратък престой, без да се засягат правилата, които се прилагат за дипломатите, пътуващи за държавите-членки, в които са или ще бъдат акредитирани.

(5)  Бенелюкс: В приложение на Конвенцията от 11 април 1960 г., и по-специално член 3 от нея, страните от Бенелюкс имат хармонизирана политика за визите за краткосрочен престой за трети държави.

(6)  Престой до 30 дни.

(7)  В съответствие със споразумението между Европейската общност и следните държави относно улесняване на издаването на визи:

| — | Руската федерация (ОВ L 129, 17.5.2007 г., стр. 27). Споразумението влезе в сила на 1 юни 2007 г. |
| --- | --- |

—

Руската федерация (ОВ L 129, 17.5.2007 г., стр. 27). Споразумението влезе в сила на 1 юни 2007 г.

| — | Република Албания (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 85). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Република Албания (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 85). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

| — | Босна и Херцеговина (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 97). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Босна и Херцеговина (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 97). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

| — | Бивша югославска република Македония (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 125). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Бивша югославска република Македония (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 125). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

| — | Република Черна гора (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 109). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Република Черна гора (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 109). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

| — | Република Сърбия (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 137). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Република Сърбия (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 137). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

| — | Република Молдова (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 169). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Република Молдова (ОВ L 334, 19.12.2007 г., стр. 169). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

| — | Украйна (ОВ L 332, 18.12.2007 г., стр. 68). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г. |
| --- | --- |

—

Украйна (ОВ L 332, 18.12.2007 г., стр. 68). Споразумението влезе в сила на 1 януари 2008 г.

(8)  Акредитираният посланик и неговото семейство са освободени от изискването за виза.

| — | Светия престол (градът-държава Ватикана)
  Притежателите на ватикански паспорти, независимо от своята националност, са освободени от изискването за виза от Германия, Швеция, Чешката република, Латвия, Дания, Словакия, Полша, Франция, България, Словения и Финландия.
  Притежателите на валидни лични карти, издадени от града-държава Ватикана, са освободени от изискването за виза от Дания и Словакия.
  Притежателите на валидни обикновени, дипломатически или служебни паспорти, издадени от компетентните органи на града-държава Ватикана, могат да влизат в държавите от Бенелюкс без виза.
  Притежателите на дипломатически и служебни паспорти от града-държава Ватикана са освободени от изискването за виза от Австрия. |
| --- | --- |

—

Светия престол (градът-държава Ватикана)

Притежателите на ватикански паспорти, независимо от своята националност, са освободени от изискването за виза от Германия, Швеция, Чешката република, Латвия, Дания, Словакия, Полша, Франция, България, Словения и Финландия.

Притежателите на валидни лични карти, издадени от града-държава Ватикана, са освободени от изискването за виза от Дания и Словакия.

Притежателите на валидни обикновени, дипломатически или служебни паспорти, издадени от компетентните органи на града-държава Ватикана, могат да влизат в държавите от Бенелюкс без виза.

Притежателите на дипломатически и служебни паспорти от града-държава Ватикана са освободени от изискването за виза от Австрия.

| — | Суверенен военен орден на Малта
  Притежателите на дипломатически и служебни паспорти от Суверенния военен орден на Малта са освободени от изискването за виза от Полша.
  Притежателите на дипломатически паспорти от Суверенния военен орден на Малта са освободени от изискването за виза от Австрия.
  Притежателите на паспорти от Суверенния военен орден на Малта са освободени от изискването за виза от Словения. |
| --- | --- |

—

Суверенен военен орден на Малта

Притежателите на дипломатически и служебни паспорти от Суверенния военен орден на Малта са освободени от изискването за виза от Полша.

Притежателите на дипломатически паспорти от Суверенния военен орден на Малта са освободени от изискването за виза от Австрия.

Притежателите на паспорти от Суверенния военен орден на Малта са освободени от изискването за виза от Словения.

(9)  Норвегия: Норвегия не прилага изискването за виза за следните лица и техните съпрузи/извънбрачни партньори, с които съжителстват, и деца на издръжка:

| а) | представители към ООН; |
| --- | --- |

а)

представители към ООН;

| б) | служители на постоянна длъжност в ООН или в специализирана организация на ООН; |
| --- | --- |

б)

служители на постоянна длъжност в ООН или в специализирана организация на ООН;

| в) | съдиите в Международния съд или служителите в секретариата на Съда; |
| --- | --- |

в)

съдиите в Международния съд или служителите в секретариата на Съда;

| г) | други лица, действащи от името на специализирана организация на ООН или на Съда; |
| --- | --- |

г)

други лица, действащи от името на специализирана организация на ООН или на Съда;

| д) | чужденци с пасаван на ООН (издаден в съответствие със специалното споразумение с ООН). |
| --- | --- |

д)

чужденци с пасаван на ООН (издаден в съответствие със специалното споразумение с ООН).

Организация на обединените нации: Освобождаването от изискването за виза, посочено в таблицата по държави-членки, се прилага за притежателите на пасавани на ООН.

(10)  Швеция: Освобождаването от изискването за виза за Организацията на обединените нации се прилага за служителите на ООН, които изпълняват служебните си задължения и които притежават удостоверение, издадено в този смисъл от ООН.

(11)  Република Кипър не изисква виза за притежателите на небесно син и червен пасаван на ООН. За притежателите на бял пасаван (бежанците) се изисква виза.

Освен това притежателите на картата за самоличност „SHIRBRIG, Planning Element Official“, издадена от ръководителя на отбраната в Дания, са освободени от изискването за виза от Дания.

Съвет за митническо сътрудничество: Освобождаването от изискването за виза от Бенелюкс, посочено в таблицата, се прилага за притежателите на пасаван, издаден от генералния секретар на Съвета за митническо сътрудничество.

(12)  Съвет на Европа: Освобождаването от изискването за виза от Бенелюкс, посочено в таблицата, се прилага за притежателите на пасаван, издаден от генералния секретар на Съвета на Европа.

(13)  Кипър: изисква се обща национална виза.

(14)  Швеция: ученици под 18 години.

(15)  Общото изискване е лицето да притежава валиден пътен документ, издаден в съответствие с правилата в Споразумението от 15 октомври 1946 г. относно издаването на пътни документи на бежанци, Конвенцията относно статута на бежанците от 28 юли 1951 г. или Конвенцията относно статута на лицата без гражданство от 28 септември 1954 г. Пътният документ трябва да съдържа разрешение за връщане с достатъчно дълъг срок на валидност.

(16)  За Германия: прилага се във всеки случай от датата на влизане в сила на споразуменията и конвенциите, посочени в бележка под линия (1), относно издаването на пътни документи на бежанци и лица без гражданство.

(17)  Коментар на България: освобождаването на Организацията на Северноатлантическия договор от изискването за виза се прилага за притежателите на валиден пътен документ или заповед за командировка, издадена от щаба на НАТО, при служебни посещения за максимум деветдесет (90) дни в рамките на половин година.

(18)  Коментар на Норвегия: Норвегия не прилага изискването за виза за военния персонал от държава-членка на НАТО, и за военния персонал, прикрепен към щаба на съюзник, когато е на официална мисия със заповед за командировка, издадена от съответния орган на държавата, която го е изпратила, или на НАТО. Следва да се отбележи, че за тези категории Норвегия освобождава и членовете на семействата (съпрузи/извънбрачни партньори, с които съжителстват, и деца на издръжка).

Норвегия не прилага също изискването за виза за членовете на войски на САЩ, Канада или Великобритания, разположени в Европа, и за военния персонал, който ще бъде разположен или ще участва в упражнения на територията на Норвегия в съответствие с програмата за сътрудничество „Партньорство за мир“. Освобождаването от изискването за виза в тези категории не включва съпрузите и децата.

(19)  Франция: въпреки че Съединените американски щати и Израел са държави, подписали Чикагската конвенция, изискването за виза остава за членовете на екипажи, които са граждани на тези две държави.

(20)  Франция: въпреки че Съединените американски щати и Израел са държави, подписали Лондонската конвенция от 1965 г., изискването за виза остава за членовете на екипажи, които са граждани на тези две държави.

(21)  Испания: по отношение на Съединените американски щати се прилага изискването за виза за притежателите на дипломатически или служебни паспорти, които са на официална мисия или на официално посещение. Виза не е необходима, когато влизат на територията на Испания по силата на Испанско-Северноамериканската конвенция от 1 май 1988 г.

(22)  Франция и Португалия: само когато притежателите на дипломатически или служебни паспорти са в командировка.

(23)  При служебно пътуване.

(24)  Полша: за притежателите на паспорти D/S, които са в командировка.

(25)  Полша: за притежателите на паспорти D/S, които са в командировка (визите са с валидност не повече от 4 години).

(26)  Коментар на Испания: Гражданите на Андора са освободени от изискването за виза, когато извършват стопанска дейност по време на престоя си, освен ако не упражняват самостоятелна професия.

(27)  Коментар на Франция: За Канада изискването за виза се прилага единствено за младите канадци, които идват във Франция по силата на Споразумението от 3 октомври 2003 г. между правителството на Канада и правителството на Френската република относно младежкия обмен.

(28)  Коментар на Естония: За да могат да работят в Естония, чужденците трябва да притежават разрешително за работа/разрешително за пребиваване с цел заетост. Регистрация за краткосрочна заетост е необходима за чужденците, които пристигат/пребивават в Естония или въз основа на виза (тип D), или без виза (освен ако международно споразумение не постановява друго) и продължителността на този престой не може да надвишава шест месеца годишно.

(29)  Коментар на Германия: Следните групи служители не се считат за извършващи платена дейност и поради това са освободени от изискването за виза съгласно посочените условия:

| — | моряци, които притежават немска моряшка книжка („Seefahrtbuch“) и национален паспорт, издаден от органите, изброени в приложение II, само при условие че са членове на екипаж на кораб, който има разрешение да плава под немски флаг, или пребивават на територията на Германия, |
| --- | --- |

—

моряци, които притежават немска моряшка книжка („Seefahrtbuch“) и национален паспорт, издаден от органите, изброени в приложение II, само при условие че са членове на екипаж на кораб, който има разрешение да плава под немски флаг, или пребивават на територията на Германия,

| — | водачи на плавателни съдове за морско и крайбрежно корабоплаване, упражняващи своята професия, |
| --- | --- |

—

водачи на плавателни съдове за морско и крайбрежно корабоплаване, упражняващи своята професия,

| — | при плаване по р. Рейн и р. Дунав, включително по канала Майн-Дунав, за влизане с цел превоз на хора или стоки: граждани на трета държава, които работят на кораб, регистриран в чужда държава за предприятие със седалище в чужда държава, които притежават признат паспорт или, вместо това, документ, еквивалентен на паспорт, удостоверяващ техния статут на лица, плаващи по р. Рейн, или са притежатели на признат специален документ, еквивалентен на паспорт, напр. „Donauschifferausweis“ или моряшка книжка („Seefahrtbuch“), които присъстват в списъка на екипажа. Престоят трябва да е пряко свързан с целите на професията. |
| --- | --- |

—

при плаване по р. Рейн и р. Дунав, включително по канала Майн-Дунав, за влизане с цел превоз на хора или стоки: граждани на трета държава, които работят на кораб, регистриран в чужда държава за предприятие със седалище в чужда държава, които притежават признат паспорт или, вместо това, документ, еквивалентен на паспорт, удостоверяващ техния статут на лица, плаващи по р. Рейн, или са притежатели на признат специален документ, еквивалентен на паспорт, напр. „Donauschifferausweis“ или моряшка книжка („Seefahrtbuch“), които присъстват в списъка на екипажа. Престоят трябва да е пряко свързан с целите на професията.

Самонаетите лица също се считат за извършващи платена дейност. Някои специални дейности не се считат за платена дейност (§17.2 от наредбата за пребиваването заедно с §16 от наредбата за трудовата заетост; напр. специалните водачи). Тези лица могат да влизат без виза при специално посочените условия.

(30)  Коментар на България: За да могат да работят в България, чужденците трябва да притежават разрешително за работа и виза за дългосрочно пребиваване за първото влизане. След влизането в България компетентните имиграционни власти издават разрешително за пребиваване, което дава право на чужденците да пребивават, да напускат и да влизат отново на територията на България, без друго визово разрешение.

(31)  Коментар на Литва: За да могат да работят в Литва, чужденците трябва да притежават разрешително за работа (изключенията са посочени в Заповед No A1-179 на министъра на социалната сигурност и труда от 16 юли 2004 г.) и разрешително за пребиваване, които могат да бъдат получени на територията на Литва.

(32)  Коментар на Финландия: За да имат лицата право на работа, се изисква разрешително за пребиваване за заето лице.

(33)  Коментар на Кипър: За да могат да работят в Кипър, чужденците трябва да притежават разрешително за работа и разрешително за пребиваване в съответствие със Закона за чужденците и имиграцията (глава 105) и съответния Правилник No 242/72.

(34)  Коментар на Малта: За да могат да работят в Малта, чужденците трябва да притежават разрешително за работа/разрешително за пребиваване с цел заетост.

(35)  Коментар на Австрия: В Австрия при издаването на визи за доходоносни дейности се прилагат следните специални разпоредби:

Сезонните работници и работниците за събиране на реколта, които не се нуждаят от виза, могат да влизат в Австрия без виза „D + C“ и да получават разрешително за работа след издаване на разрешително удостоверение от страна на компетентния полицейски орган по въпросите на чужденците.

За друга, само временна, самостоятелна или несамостоятелна заетост, чужденците, които са освободени от изискването за виза, могат да извършват дейността си само след получаването на виза за пребиваване и пътуване (виза „D + C“).

---

V Обявления

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Комисия

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/62

---

Покана за подаване на предложения за непреки действия в рамките на многогодишната общностна програма за по-голяма достъпност, използваемост и експлоатация на цифрово съдържание в Европа (Програма eContentplus)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/13)

1.   Цели и описание

Европейската комисия прие работна програма и покана за представяне на предложения за 2008 г. за прилагането на програма eContentplus
   (1).

Настоящата покана е отворена за предложения за непреки действия в следните области и дейности:

| — | Географска информация







  3.1. | Мрежи на най-добри практики в областта на географската информация |
| --- | --- | --- |

—

Географска информация

3.1.

Мрежи на най-добри практики в областта на географската информация

| — | Образователно съдържание







  4.1. | Мрежи на най-добри практики в областта на образователното съдържание |
| --- | --- | --- |

—

Образователно съдържание

4.1.

Мрежи на най-добри практики в областта на образователното съдържание

| 4.2. | Целеви проекти за образователно съдържание |
| --- | --- |

4.2.

Целеви проекти за образователно съдържание

| — | Цифрови библиотеки







  5.1. | Мрежи на най-добри практики в областта на оперативната съвместимост на цифровите библиотеки |
| --- | --- | --- |

—

Цифрови библиотеки

5.1.

Мрежи на най-добри практики в областта на оперативната съвместимост на цифровите библиотеки

| 5.2. | Мрежи на най-добри практики в областта на използването и предоставянето на услуги от Европейската цифрова библиотека |
| --- | --- |

5.2.

Мрежи на най-добри практики в областта на използването и предоставянето на услуги от Европейската цифрова библиотека

| 5.3. | Целеви проекти за културно съдържание |
| --- | --- |

5.3.

Целеви проекти за културно съдържание

| 5.4. | Целеви проекти за научно/академично съдържание |
| --- | --- |

5.4.

Целеви проекти за научно/академично съдържание

| 5.5. | Тематична мрежа за координиране и поддръжка на Европейската цифрова библиотека. |
| --- | --- |

5.5.

Тематична мрежа за координиране и поддръжка на Европейската цифрова библиотека.

2.   Допустими кандидати

Участието в програмата eContentplus е отворено за юридически лица, установени в държавите-членки на ЕС.

То е отворено и за юридически лица, установени в държави на ЕАСТ, които са страни по споразумението за ЕИП (Исландия, Лихтенщайн, Норвегия), в съответствие с разпоредбите от цитираното споразумение (2).

Юридически лица, установени в Хърватия, Турция и Бивша югославска република Македония, могат да участват в предложението, но ще получат финансиране, само ако е налице двустранно споразумение в тази връзка със съответната страна.

Юридическите лица, установени в трети държави и международните организации, могат да вземат участие, но без финансовата подкрепа на Общността.

3.   Бюджет

Общият бюджет, определен за съвместно финансиране на непреки действия, е 42,5 млн. EUR.

4.   Краен срок

Крайният срок за получаване на предложенията от Комисията е 12 юни 2008 г. в 17:00 часа (Люксембургско време). Предложенията неполучени до изтичане на крайния срок няма да бъдат взети под внимание.

5.   Допълнителни сведения

Пълният текст на поканата за представяне на предложения и формулярите за кандидатстване ще намерите на следната интернет страница:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Всички кандидатури трябва да отговарят на спецификациите и условията, описани в пълния текст на поканата за представяне на предложения, в работната програма и в Наръчника за кандидатстване, които са публикувани на английски на гореспоменатата интернет страница на Комисията. Посочените източници съдържат информация и за това как се изготвят и подават предложенията.

Оценката на предложенията ще се извърши на основата на принципите на прозрачност и равнопоставеност. Тя ще се проведе от Комисията в сътрудничество с външни експерти. Всяка кандидатура ще бъде оценявана на основата на критерии за оценка, установени в работната програма към eContentplus.

Всички получени от Комисията предложения ще бъдат обработени строго поверително.

---

(1)  Решение No 456/2005/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2005 г. за създаване на многогодишна общностна програма за по-голяма достъпност, използваемост и експлоатация на цифрово съдържание в Европа (ОВ L 79, 24.3.2005 г., стр. 1).

(2)  Актуализирана информация за страните-участнички в програмата се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. Актуализиран списък се намира и на интернет страницата на програмата: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/64

---

Покани за представяне на предложения по работните програми на Седмата рамкова програма на ЕО за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности

(2008/C 74/14)

Настоящото известие се отнася до обявяването на покани за представяне на предложения по Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.).

Кандидатите се приканват да представят предложенията си за следните покани. Сроковете на поканите и бюджетите са дадени в съответните за поканата текстове, които са публикувани на интернет страницата на CORDIS.

Обособена програма „Хора“:

| Референции на поканите: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | „Интраевропейски стипендии“ |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | „Международни изходящи стипендии“ |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | „Международни входящи стипендии“ |

Референции на поканите:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

„Интраевропейски стипендии“

FP7-PEOPLE-IOF-2008

„Международни изходящи стипендии“

FP7-PEOPLE-IIF-2008

„Международни входящи стипендии“

Тези покани за предложения са свързани с работната програма, приета с Решение C(2007) 5740 на Комисията от 28 ноември 2007 г.

Информация за условията на поканите, работните програми и указанията за кандидатите относно начина на представяне на предложенията са достъпни на интернет страницата на CORDIS: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

СЪДЕБНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейско икономическо пространство Съд на ЕАСТ

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/65

---

Молба за консултативно становище от Съда на ЕАСТ, подадена от Oslo tingrett, от 26 ноември 2007 г. по делото L'Oréal Norge AS срещу Smart Club Norge AS

(Дело E-10/07)

(2008/C 74/15)

С писмо от 26 ноември 2007 г., получено в деловодството на съда на 29 ноември 2007 г., към Съда на ЕАСТ бе отправена молба от Oslo tingrett (Районен съд на Осло) за консултативно становище по делото L'Oréal Norge AS срещу Smart Club Norge AS по следните въпроси:

| 1. | Дали член 7, параграф 1 от Директива 89/104/ЕИО на Съвета следва да се разбира в смисъл, че собственикът на търговската марка има право да осуетява вноса от трети страни, които са извън ЕИП, когато такъв внос се извършва без съгласието на собственика на търговската марка? |
| --- | --- |

1.

Дали член 7, параграф 1 от Директива 89/104/ЕИО на Съвета следва да се разбира в смисъл, че собственикът на търговската марка има право да осуетява вноса от трети страни, които са извън ЕИП, когато такъв внос се извършва без съгласието на собственика на търговската марка?

| 2. | Дали член 7, параграф 1 от Директива 89/104/ЕИО следва да се разбира в смисъл, че е позволено международното изчерпване? |
| --- | --- |

2.

Дали член 7, параграф 1 от Директива 89/104/ЕИО следва да се разбира в смисъл, че е позволено международното изчерпване?

---

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Комисия

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/66

---

Известие за започване на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои отливки с произход от Китайската народна република

(2008/C 74/16)

Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“). Преразглеждането е ограничено до преглед на обхвата от продукти с цел постигане на яснота дали някои видове продукти попадат в обхвата на мерките спрямо някои отливки.

Искът бе подаден от Eurofonte („жалбоподателят“).

1.   Продукт

Разглежданият продукт е отливки от нековък чугун от вида, използван за покриване и/или предоставяне достъп до надземни или подземни системи и части за тях, било обработени машинно, с покритие или боядисани, или съоръжени с други материали, с изключение на пожарни кранове, с произход от Китайската народна република, класирани понастоящем с кодове по КН 7325 10 50, 7325 10 92 и ex 7325 10 99. Кодовете по КН са посочени само за информация.

2.   Съществуващи мерки

Действащите в момента мерки са окончателно антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) No 1212/2005 на Съвета (2) върху вноса на някои отливки с произход от Китайската народна република, изменен с Регламент (ЕО) No 268/2006 (3). Гаранцията беше приета с Решение No 2006/109/ЕО на Комисията (4).

3.   Основания за преразглеждането

Продуктът, предмет на мерките, определени в член 1 от Регламент (ЕО) No 1212/2005, касае отливки от нековък чугун. В описателната част на посочения регламент (съображения 18-23) се споменават отливки от сив или сверографитен чугун. Жалбоподателят твърди, че няма яснота по отношение на обхвата на мярката, определена в гореспоменатия регламент. Предвид тези обстоятелства жалбоподателят твърди, че обхватът от продукти следва да се изясни по отношение на отливките от сферографитен чугун и най-вече дали този вид отливки спада към определението на разглеждания продукт.

Следователно целесъобразно е да се преразгледа случаят по отношение на обхвата от продукти. Регламентът, евентуално приет в резултат от този преглед, може да има обратна сила от датата на налагане на съответните мерки или евентуално от по-късна дата, например датата след публикуването на настоящото известие. Всички оператори, най-вече вносителите, се приканват да изложат становищата си по този въпрос и да представят евентуални доказателства в тяхна подкрепа.

4.   Процедура

Като установи, след обсъждане с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започване на частично междинно преразглеждане, Комисията започва преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, което е ограничено до преглед на обхвата от продукти.

а)   Въпросници

С цел получаване на информацията, която смята за необходима за разследването, Комисията ще изпрати въпросници на представителите на отрасъла в Общността, на други известни производители от Общността, на известни вносители, на известни ползватели, на известни производители износители в Китайската народна република и на властите на посочената страна. Тази информация и доказателствата в нейна подкрепа следва да бъдат предадени на Комисията в рамките на срока, посочен в точка 5, буква а).

б)   Събиране на информация и провеждане на изслушвания

Всички заинтересовани страни се приканват да изложат становищата си, да изпратят информация, включително и информация, различна от тази в попълнения въпросник, и да предоставят доказателства в нейна подкрепа. Тази информация и доказателствата в нейна подкрепа трябва да бъдат предадени на Комисията в рамките на срока, посочен в точка 5, буква а).

Освен това Комисията може да изслуша заинтересованите страни, при условие че подадат заявление, доказващо, че са налице конкретни причини, поради които следва те да бъдат изслушани. Заявлението трябва да бъде подадено в рамките на срока, посочен в точка 5, буква б).

5.   Срокове

а)   Представяне, предоставяне на попълнен въпросник и друга информация

За да се вземат предвид техните изложения по време на разследването, всички заинтересовани страни трябва да се представят, като се свържат с Комисията, да изложат становищата си и да предадат попълнените въпросници или всяка друга информация в срок от 40 дни от датата на публикуване на настоящото известие в Официален вестник на Европейския съюз, освен ако не е посочено друго. Обръща се внимание на факта, че упражняването на повечето процедурни права, установени в основния регламент, зависи от това дали страните са се представили в рамките на горепосочения срок.

б)   Изслушвания

Всички заинтересовани страни могат да поискат изслушване от страна на Комисията в рамките на същия 40-дневен срок.

6.   Коментари, подадени в писмена форма, отговори на въпросника и кореспонденция

Всички коментари и заявления, подадени от заинтересованите страни, трябва да са в писмен вид (не в електронен вид, освен ако не е посочено друго) и трябва да съдържат име, адрес, електронен адрес, номер на телефон и факс и/или телекс на заинтересованата страна. Всички коментари в писмен вид, включително информацията, изискана в настоящото известие, отговори на въпросника и кореспонденция, предоставени от заинтересованите страни като поверителна информация, трябва да бъдат означени с „ЗА ОГРАНИЧЕНО ПОЛЗВАНЕ“ (5) и в съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент трябва да бъдат съпроводени от неконфиденциална версия, която да бъде обозначена със „ЗА СПРАВКА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ“.

Адрес на Комисията за кореспонденция:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Факс (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Факс (32-2) 295 65 05

7.   Неоказване на съдействие

В случаи, когато заинтересована страна откаже достъп до или не предостави необходимата информация в срок, или сериозно възпрепятства разследването, предварителните или окончателните заключения, положителни или отрицателни, могат да бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.

Ако се установи, че някоя заинтересована страна е предоставила невярна или подвеждаща информация, тази информация не се взема под внимание и се използват само наличните факти. Ако заинтересована страна не отказва съдействие или оказва само частично съдействие и поради това резултатите от разследването са основани на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, резултатът за такава страна може да бъде по-малко благоприятен от този, отколкото ако тя би сътрудничила.

8.   График на разследването

В съответствие с член 11, параграф 5 от основния регламент разследването ще бъде приключено в срок от 15 месеца от датата на публикуване на настоящото известие в Официален вестник на Европейския съюз.

9.   Други междинни преразглеждания по член 11, параграф 3 от основния регламент

Обхватът на настоящото преразглеждане е определен в точка 4 по-горе. Всяка страна, която иска да потърси преразглеждане на други основания, може да го направи, базирайки се на разпоредбите на член 11, параграф 3 от основния регламент.

10.   Обработка на личните данни

Да се има предвид, че с всички лични данни, събрани по време на настоящото разследване, ще се борави в съответствие с Регламент (ЕО) No 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (6).

11.   Служител по изслушванията

Да се има предвид и, че ако заинтересованите страни смятат, че се натъкват на трудности при упражняването на правото си на защита, те могат да поискат намеса от страна на служителя по изслушванията на ГД „Търговия“. Той играе ролята на медиатор между заинтересованите страни и службите на Комисията, предлагайки, когато е необходимо, посредничество във връзка с процедурни въпроси, касаещи защитата на техните интереси при текущата процедура, в частност що се отнася до проблеми, свързани с достъпа до досието, поверителността, удължаването на сроковете и обработката на писмено и/или устно изложени становища. За по-подробна информация и информация за връзка, заинтересованите страни могат да посетят уебстраниците на служителя по изслушванията на уебсайта на ГД „Търговия“ (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  ОВ L 56, 6.3.1996 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) No 2117/2005 (ОВ L 340, 23.12.2005 г., стр. 17).

(2)  ОВ L 199, 29.7.2005 г., стр. 1.

(3)  ОВ L 47, 17.2.2006 г., стр. 3.

(4)  ОВ L 47, 17.2.2006 г., стр. 59.

(5)  Това означава, че документът е само за вътрешно ползване. Той е защитен съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 145, 31.5.2001 г., стр. 43). Той е поверителен документ съгласно член 19 от Регламент (ЕО) No 384/96 и член 6 от споразумението на СТО за прилагането на член VI от Общото споразумение за митата и търговията, 1994 г. („Антидъмпингово споразумение“).

(6)  ОВ L 8, 12.1.2001 г., стр. 1.

---

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/68

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/17)

| 1. | На 12 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие MBDA SAS („MBDA“, Франция), и предприятие SNPE Matériaux Énergétiques S.A. („SME“, Франция), филиал на френската държавна група SNPE, действащи чрез съществуващото им съвместно предприятие Roxel SAS („Roxel“, Франция), придобиват, по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета, съвместен контрол над предприятие Protac (Франция) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 12 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие MBDA SAS („MBDA“, Франция), и предприятие SNPE Matériaux Énergétiques S.A. („SME“, Франция), филиал на френската държавна група SNPE, действащи чрез съществуващото им съвместно предприятие Roxel SAS („Roxel“, Франция), придобиват, по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета, съвместен контрол над предприятие Protac (Франция) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за MBDA: производство и продажба на оръжия с насочване и оръжейни системи с насочване, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за MBDA: производство и продажба на оръжия с насочване и оръжейни системи с насочване,

| — | за SME: производство на метателни експлозиви и енергийно оборудване за въздухоплаването, отбраната и автомобилната промишленост, както и горива и експлозиви за военно приложение, |
| --- | --- |

—

за SME: производство на метателни експлозиви и енергийно оборудване за въздухоплаването, отбраната и автомобилната промишленост, както и горива и експлозиви за военно приложение,

| — | за Protac: проектиране, производство и продажба на задвижващи системи за тактически оръжия с насочване. |
| --- | --- |

—

за Protac: проектиране, производство и продажба на задвижващи системи за тактически оръжия с насочване.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата, с позоваване на COMP/M.5032 — Roxel/Protac, на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата, с позоваване на COMP/M.5032 — Roxel/Protac, на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стp. 1.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/69

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet))

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/18)

| 1. | На 14 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие StatoilHydro ASA („StatoilHydro“, Норвегия) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета контрол над предприятие („Jet Scandinavia“), състоящо се от ConocoPhillips Danmark ApS (Дания), ConocoPhillips Nordic AB (Швеция) и ConocoPhillips JET AS (Норвегия) посредством покупка на дялове/акции. |
| --- | --- |

1.

На 14 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие StatoilHydro ASA („StatoilHydro“, Норвегия) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета контрол над предприятие („Jet Scandinavia“), състоящо се от ConocoPhillips Danmark ApS (Дания), ConocoPhillips Nordic AB (Швеция) и ConocoPhillips JET AS (Норвегия) посредством покупка на дялове/акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | StatoilHydro: интегрирано предприятие за петрол и газ, активно в проучването, разработването, производството и продажбите на петрол и газ (възходящи дейности), както и в управлението на бензиностанции за продажба на дребно (низходящи дейности), по-специално в Дания, Норвегия и Швеция, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

StatoilHydro: интегрирано предприятие за петрол и газ, активно в проучването, разработването, производството и продажбите на петрол и газ (възходящи дейности), както и в управлението на бензиностанции за продажба на дребно (низходящи дейности), по-специално в Дания, Норвегия и Швеция,

| — | Jet Scandinavia: управление на бензиностанции в Дания, Норвегия и Швеция и на терминали за съхранение в Швеция с марката Jet. |
| --- | --- |

—

Jet Scandinavia: управление на бензиностанции в Дания, Норвегия и Швеция и на терминали за съхранение в Швеция с марката Jet.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet) на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet) на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стp. 1.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/70

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/19)

| 1. | На 14 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Altor Fund II („Altor“, Швеция) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета контрол над цялото предприятие Papyrus AB и свързани с него предприятия (заедно „Papyrus“, Швеция) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 14 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Altor Fund II („Altor“, Швеция) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета контрол над цялото предприятие Papyrus AB и свързани с него предприятия (заедно „Papyrus“, Швеция) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | Altor: частни капиталови инвестиции, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

Altor: частни капиталови инвестиции,

| — | Papyrus: дистрибуция на фина хартия, опаковъчни материали, потребителски стоки и офис доставки. |
| --- | --- |

—

Papyrus: дистрибуция на фина хартия, опаковъчни материали, потребителски стоки и офис доставки.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стp. 1.

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стp. 32.

---

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/71

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 74/20)

| 1. | На 14 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Colony Investors VII, L.P. и Colyzeo Investors, L.P. (и двете базирани в Обединеното кралство) под контрола на групата Colony Capital („Colony Capital“, САЩ) и Morgan Stanley & Co. International plc, принадлежащо на групата Morgan Stanley („Morgan Stanley“, САЩ) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета съвместен контрол над предприятие Colfilm SAS („Colfilm“, Франция) посредством покупка на акции/дялове. |
| --- | --- |

1.

На 14 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Colony Investors VII, L.P. и Colyzeo Investors, L.P. (и двете базирани в Обединеното кралство) под контрола на групата Colony Capital („Colony Capital“, САЩ) и Morgan Stanley & Co. International plc, принадлежащо на групата Morgan Stanley („Morgan Stanley“, САЩ) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета съвместен контрол над предприятие Colfilm SAS („Colfilm“, Франция) посредством покупка на акции/дялове.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за Colony Capital: непублично капиталово дружество, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за Colony Capital: непублично капиталово дружество,

| — | за Morgan Stanley: глобални финансови услуги, |
| --- | --- |

—

за Morgan Stanley: глобални финансови услуги,

| — | за Colfilm: холдингово дружество, част от Paris Saint-Germain Football SA и свързаните (спортни) дейности. |
| --- | --- |

—

за Colfilm: холдингово дружество, част от Paris Saint-Germain Football SA и свързаните (спортни) дейности.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стp. 1.

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стp. 32.

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

| 20.3.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 74/72

---

Публикация на заявление по член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета за защита на географските указания и наименования за произход на селскостопанските продукти и храни

(2008/C 74/21)

Тази публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на тази публикация.

РЕЗЮМЕ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„KAINUUN RÖNTTÖNEN“

ЕО No: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

ЗНП ( ) ЗГУ ( Х )

Това резюме представя с информационна цел основните елементи на спецификацията на продукта.

1.   Отговорен отдел в държавата-членка:

| Наименование: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Адрес: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Тел. | (358-9) 1605 42 78 |
| Факс | (358-9) 1605 34 00 |
| E-mail: | maija.heinonen@mmm.fi |

Наименование:

Maa- ja metsätalousministeriö

Адрес:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Тел.

(358-9) 1605 42 78

Факс

(358-9) 1605 34 00

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Група:

| Наименование: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Адрес: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Наименование:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Адрес:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Тел.

(358-020) 833 53 35

Факс

(358-8) 655 12 74

Е-mail:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Състав:

Производители/преработватели ( X ) Други ( )

3.   Вид продукт:

Клас 2.4: Хляб, сладкиши, кексове, сладкарски изделия, бисквити и други тестени изделия

4.   Спецификация:

(резюме на изискванията по член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

4.1.   Наименование: „Kainuun rönttönen“

4.2.   Описание на продукта: „Kainuun rönttönen“ представлява малък объл отворен пай от тестена кора, напълнен с картофено пюре, ръжено брашно и червени боровинки. Пълнежът е сладка на вкус, червеникавокафява смес от картофено пюре и червени боровинки, с глазура от разтопено масло. „Kainuun rönttönen“ се приготовлява на три етапа. Първо се прави пълнежът, после се приготвя тестената кора и накрая двете се съчетават.

4.3.   Географски район: Регионът Kainuu, разположен в провинция Оулу, се състои от 8 общини и 2 града. Населението на Kainuu е 86 000 души, а гъстотата на населението е 4 души на квадратен километър. Общата площ на Kainuu е 24 451 km2, 12 % от които са покрити с вода. Повече от 2 млн. хектара са покрити с гори и пейзажът се характеризира предимно с хълмове, гори, водни образувания и блата.

4.4.   Доказателство за произход: Продуктите се изготвят съобразно действащото законодателство и при производствения процес се използва системата за контрол върху качеството НАССР. Съответствието със спецификацията на продукта се контролира от финландския орган за безопасност на храните.

Проследяването на продукта се осигурява чрез посочване на името на производителя върху опаковката или на производствения етикет, който всеки производител трябва да прикрепи към опаковката. Производството трябва да се извърши в географския район, който е очертан за производство на „Kainuun rönttösen“.

4.5.   Метод на производство: „Kainuun rönttönen“ се приготовлява на три етапа. Първо се прави пълнежът, после се приготвя тестената кора и накрая двете се съчетават. „Kainuun rönttösen“ се приготвя изцяло на ръка, още с претеглянето на съставките. Използват се машини само за подпомагане на втасването и разточването на кората и за обелване на картофите.

Съставки:

Тестена кора:

| — | 0,500 kg студена вода, |
| --- | --- |

—

0,500 kg студена вода,

| — | 0,007 kg сол, |
| --- | --- |

—

0,007 kg сол,

| — | 0,300 kg пшеничено брашно, |
| --- | --- |

—

0,300 kg пшеничено брашно,

| — | 0,800 kg ръжено брашно, |
| --- | --- |

—

0,800 kg ръжено брашно,

| — | 0,050 kg рапично масло. |
| --- | --- |

—

0,050 kg рапично масло.

Пълнеж:

| — | 2,000 kg картофи, |
| --- | --- |

—

2,000 kg картофи,

| — | 0,300 kg ръжено брашно, |
| --- | --- |

—

0,300 kg ръжено брашно,

| — | 0,400 kg пюре от червени боровинки, |
| --- | --- |

—

0,400 kg пюре от червени боровинки,

| — | 0,100 kg захар, |
| --- | --- |

—

0,100 kg захар,

| — | 0,007 kg сол. |
| --- | --- |

—

0,007 kg сол.

Подготовка на пълнежа:

Картофите се обелват и сваряват във вода до омекване, после се прецеждат и намачкват.

Пюрето се оставя да изстине, после се добавя ръженото брашно и се смесват.

Сместа се оставя на стайна температура за 2-3 часа, за да добие сладък вкус, като се разбърква от време на време.

След като сместа изстине и придобие сладък вкус, към нея се добавят поръсеното със захар пюре от червени боровинки и солта.

Подготовка на тестената кора:

Разтваря се солта в студената вода, постепенно се забърква в нея ръженото брашно, после пшениченото брашно и някаква мая за тесто. Тестото се разточва. Накрая се смесва с рапичното масло.

Тестото се разточва до дебелина от 2 mm, от него с ножче се изрязват кръгчета с диаметър от 50-130 mm, корите се запълват с дебел слой от пълнежа, като се оставя един сантиметър отстрани до ръба на кората. Подходящото съотношение между тестена кора и пълнеж е 1:1.

Сгъване и изпичане на „Kainuun rönttösen“:

Краищата на тестената кора се прегъват над пълнежа, като паят се оставя непокрит в центъра и краищата на кората се надиплят равномерно на плавни заоблени кръгове. Пайовете се полагат в тави за печене.

Пайовете се изпичат в гореща фурна, докато не станат хрупкави и краищата им не са златистокафяви. Свалят се от фурната и краищата им се потапят в разтопено масло.

Съхраняване на „Kainuun rönttösen“:

Хрупкавите пайове „Kainuun rönttösen“ са най-вкусни, когато се сервират леко охладени.

Те могат да се съхраняват на стайна температура за ден-два, покрити с кърпа или в хартиена торбичка. Могат да се държат в хладилник в продължение на седмица. Трябва само да се притоплят преди сервиране.

За по-голяма трайност пайовете могат да се замразят преди или след изпичане. Пайовете, които са замразени сурови, се изпичат в нужните количества при необходимост.

4.6.   Връзка: Хлябът и тестените изделия заемат голяма част от кухнята на Kainuu. Götha и Reima Rannikko пишат в книгата си „Kainuun Leipä“ („Хлябът в Kainuu“): „Докато в Kainuu могат да се открият едни и същи основни видове хляб, в различни части на региона се пекат множество местни специалитети. След пет години изследвани в Kainuu успяхме да идентифицираме около стотина различни видове основни хлябове и тестени изделия. Това число се увеличава, ако се вземат предвид всички варианти и нюанси. Разнообразието на културата на хляба и тестените изделия поне отчасти се дължи на географското положение на Kainuu — на кръстопътя между културното влияние на Северна Остроботния, Саво и Руска Карелия.“

Разказват, че веднъж, много, много отдавна, когато към края на зимата храната ставала оскъдна и мъжете трябвало да излязат да секат дърва, жените изгребвали последните червени боровинки от дъното на бъчвата, събирали последните картофи от сандъка за картофи и изпичали сместа върху тестени кори от ръж. Така се получавал rönttönen — голям хранителен пай. В наши дни се приготвят и по-малки rönttönen, като за коктейли.

Хората могат да разпознават четири основни вкуса: солен, сладък, кисел и горчив. В по-стари времена, когато захарта била рядкост или съвсем я нямало,„Kainuun Rönttönen“ засищал желанието на хората за нещо сладко. Сладостта се получавала, като се оставят картофите да придобият сладък вкус. Процесът на втасване спомага за леката коричка на тестото и за апетитния вкус, изпечените на фурна rönttönen са уникално хрупкави тестени изделия.

Паят rönttönen е признат за продукт единствено и изрично произхождащ от Kainuu. Той е местен специалитет от Кумо. Пайовете rönttönen моментално се свързват с Kainuu в учебници и готварски книги. Рецептата за rönttönen например, публикувана в книга със заглавие „Bakers á la carte“ (Manne Stenroos) е била предоставена от един от производителите в Kainuu, който е помолил за това.

В областта на Kainuu се произвеждат няколко вида пай, но само именно отвореният отгоре пай, изпичан по тази рецепта, се нарича rönttönen. Връзката с региона на Kainuu е документирана, например, в готварската книга „Suomalaisia leipäerikoisuuksia“ („Финландски хлебни специалитети“ (Leipätoimikunta 1988 г.). Общата история на региона и продукта е описана най-добре в книгата на Götha и Reima Rannikon „Kainuun leipä“ („Хлябът в Kainuu“) (Otava 1978 г.). „Kainuun rönttönen“ е цитиран като пример за печиво от областта на Kainuu в книгата на финландския майстор-готвач Jaakko Kolmosen „Suomen maakuntaleivät“ („Хлябове от финландските региони“), съдържаща рецепти за почти 80 различни видове финландски хляб. Литературните творби, които описват живота в областта на Kainuu, като „Muina miehinä“ от Veikko Huovisen изрично споменават „Kainuun rönttönen“ като местен продукт. Пайовете „Kainuun rönttönen“ представляват съществена част от събития на Kainuu, като например Фестивала за камерна музика в Кумо, който събира гости от цял свят и им дава възможност да опитат местните специалитети. „Kainuun rönttönen“ бе представен на Фестивала на финландската култура на хранене в Хелзинки през 1998 г., на Селските пазари в Хелзинки през 1994 г. и на Изложението за сладкарство и хлебарство в Щутгарт през 1996 г. Той бе представен обширно и на щанда на Kainuu на ежегодното туристическо изложение в Хелзинки.

Някога „Kainuun rönttönen“ се е сервирал със супа и тази традиция продължава. Той представлява вкусна и хранителна закуска за деца и възрастни и се нуждае само от добавяне на малко масло на вкус. Съчетава се добре с кафе и е идеален за храна по време на излети.

4.7.   Инспекционен орган:

| Наименование: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Адрес: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Тел. | (358-020) 772 003 |
| Факс | (358-020) 772 43 50 |
| Е-mail: | kirjaamo@evira.fi |

Наименование:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Адрес:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Тел.

(358-020) 772 003

Факс

(358-020) 772 43 50

Е-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Етикетиране: —

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стp. 12.

---