# Eiropas Savienības C 32/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 32 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 6. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 32

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 6. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS |
| | Komisija |
| 2008/C 032/01 | Kopīgā deklarācija par Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībām un sadarbību | 1 |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 032/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) (
  1
  ) | 7 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS

Komisija

2008/C 032/01

Kopīgā deklarācija par Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībām un sadarbību

1

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 032/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) (
  1
  )

1

7

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 032/03 | Euro maiņas kurss | 8 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 032/04 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 9 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 032/03

Euro maiņas kurss

8

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 032/04

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

9

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2008/C 032/05 | Paziņojums par atklātu konkursu EPSO/AD/124/08 | 14 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 032/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 15 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2008/C 032/05

Paziņojums par atklātu konkursu EPSO/AD/124/08

14

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 032/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS

Komisija

| 6.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/1

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS UN JAUNZĒLANDES ATTIECĪBĀM UN SADARBĪBU

(2008/C 32/01)

Eiropas Savienība un Jaunzēlande (“Dalībnieki”),

| — | vadoties no to ciešajām vēsturiskajām, politiskajām, ekonomiskajām un kultūras saitēm, |
| --- | --- |

—

vadoties no to ciešajām vēsturiskajām, politiskajām, ekonomiskajām un kultūras saitēm,

| — | iedvesmojoties no to kopīgām saistībām cilvēktiesību, pamattiesību, pilsoņu brīvību un demokrātijas jomā, |
| --- | --- |

—

iedvesmojoties no to kopīgām saistībām cilvēktiesību, pamattiesību, pilsoņu brīvību un demokrātijas jomā,

| — | apzinoties jau pastāvošās spēcīgās saites, |
| --- | --- |

—

apzinoties jau pastāvošās spēcīgās saites,

| — | apņemoties risināt starptautiskos konfliktus, lai tādējādi saglabātu vai atjaunotu mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

apņemoties risināt starptautiskos konfliktus, lai tādējādi saglabātu vai atjaunotu mieru un drošību,

| — | vēloties pastiprināt apspriešanos par divpusējiem vai starptautiskiem abpusējas intereses jautājumiem un uzlabot praktisko sadarbību abpusēju interešu jomās, |
| --- | --- |

—

vēloties pastiprināt apspriešanos par divpusējiem vai starptautiskiem abpusējas intereses jautājumiem un uzlabot praktisko sadarbību abpusēju interešu jomās,

| — | ņemot vērā to kopīgās saistības ievērot brīva un atvērta tirgus principus un stiprināt daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar PTO mērķiem un principiem, un veicināt spēcīgas un veiksmīgas pasaules ekonomikas attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to kopīgās saistības ievērot brīva un atvērta tirgus principus un stiprināt daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar PTO mērķiem un principiem, un veicināt spēcīgas un veiksmīgas pasaules ekonomikas attīstību,

| — | ņemot vērā 1999. gada “Kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībām” un 2004. gada dokumentu “Jaunzēlande un Eiropas Savienība — turpmākās sadarbības prioritātes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada “Kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībām” un 2004. gada dokumentu “Jaunzēlande un Eiropas Savienība — turpmākās sadarbības prioritātes”,

| — | ņemot vērā Dalībnieku atbalstu kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzībai un veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dalībnieku atbalstu kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzībai un veicināšanai,

| — | atsaucoties uz esošajiem nolīgumiem starp Dalībniekiem, |
| --- | --- |

—

atsaucoties uz esošajiem nolīgumiem starp Dalībniekiem,

ir nolēmuši nostiprināt, kā arī paplašināt un padziļināt savu attiecību vispārējo pamatu, lai arī nākotnē turpinātu jau izveidoto sadarbību.

KOPĒJIE MĒRĶI

Dalībnieki apliecina savu nodomu turpmāk stiprināt savu partnerību, jo īpaši sadarbojoties šādās jomās:

| — | atbalstīt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu gan savās sabiedrībās, gan starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

—

atbalstīt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu gan savās sabiedrībās, gan starptautiskā līmenī;

| — | atbalstīt starptautiskā miera un drošības saglabāšanu, tostarp ar miera nodrošināšanas operāciju palīdzību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt starptautiskā miera un drošības saglabāšanu, tostarp ar miera nodrošināšanas operāciju palīdzību;

| — | atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas nozīmi un veicināt tās efektivitāti; |
| --- | --- |

—

atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas nozīmi un veicināt tās efektivitāti;

| — | atbalstīt starptautiskos centienus neizplatīšanas, atbruņošanās, ieroču kontroles un terorisma apkarošanas jomās; |
| --- | --- |

—

atbalstīt starptautiskos centienus neizplatīšanas, atbruņošanās, ieroču kontroles un terorisma apkarošanas jomās;

| — | sadarboties attīstības un pārvaldības jomās, jo īpaši attiecībā uz Klusā okeāna dienvidu daļas valstīm; |
| --- | --- |

—

sadarboties attīstības un pārvaldības jomās, jo īpaši attiecībā uz Klusā okeāna dienvidu daļas valstīm;

| — | veicināt brīva tirgus principus preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī ieguldījumu jomā, noraidīt protekcionismu un paplašināt, un turpmāk stiprināt daudzpusēju tirdzniecības sistēmu PTO ietvaros; |
| --- | --- |

—

veicināt brīva tirgus principus preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī ieguldījumu jomā, noraidīt protekcionismu un paplašināt, un turpmāk stiprināt daudzpusēju tirdzniecības sistēmu PTO ietvaros;

| — | veicināt ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību visā pasaulē, ieskaitot nepieciešamību īpaši pievērsties jautājumam par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

veicināt ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību visā pasaulē, ieskaitot nepieciešamību īpaši pievērsties jautājumam par klimata pārmaiņām;

| — | veicināt jauninājumus, paaugstināt ražīgumu un konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

veicināt jauninājumus, paaugstināt ražīgumu un konkurētspēju;

| — | veicināt zināšanas vienam par otru, cilvēku savstarpējo sapratni un zināšanas par viņu kultūru. |
| --- | --- |

—

veicināt zināšanas vienam par otru, cilvēku savstarpējo sapratni un zināšanas par viņu kultūru.

Sadarbības pašreizējais pamats

| 1. | Dalībnieki noteica prioritārās sadarbības jomas 1999. gada “Kopīgajā deklarācijā par Jaunzēlandes un Eiropas Savienības attiecībām”. 2004. gadā Dalībnieki pieņēma kopīgu paziņojumu “Jaunzēlande un Eiropas Savienība — turpmākās sadarbības prioritātes”, kas pazīstams arī ar nosaukumu “Eiropas Savienības un Jaunzēlandes rīcības plāns”. |
| --- | --- |

1.

Dalībnieki noteica prioritārās sadarbības jomas 1999. gada “Kopīgajā deklarācijā par Jaunzēlandes un Eiropas Savienības attiecībām”. 2004. gadā Dalībnieki pieņēma kopīgu paziņojumu “Jaunzēlande un Eiropas Savienība — turpmākās sadarbības prioritātes”, kas pazīstams arī ar nosaukumu “Eiropas Savienības un Jaunzēlandes rīcības plāns”.

| 2. | Rīcības plānā tika iekļauta apspriežu un sadarbības programma, kas aptver vairākas jomas un kopš tā laika ir efektīvi īstenota dzīvē. Apspriedes ministru un vecāko amatpersonu līmenī ir sniegušas regulāras iespējas viedokļu apmaiņai, Dalībniekus interesējošu jautājumu risināšanai un pastiprinātas sadarbības iespēju izpētei. Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgumu par savstarpējo atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu un Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgumu par sanitāriem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, parakstīja attiecīgi 1998. gada jūnijā un 1996. gada decembrī; šie nolīgumi stājās spēkā attiecīgi 1999. un 2003. gadā. Jomas, kurās Dalībnieki jau ilgu laiku sadarbojas, cita starpā ir zinātne un tehnoloģija, izglītība, sadarbība attīstības jomā un cilvēktiesības. |
| --- | --- |

2.

Rīcības plānā tika iekļauta apspriežu un sadarbības programma, kas aptver vairākas jomas un kopš tā laika ir efektīvi īstenota dzīvē. Apspriedes ministru un vecāko amatpersonu līmenī ir sniegušas regulāras iespējas viedokļu apmaiņai, Dalībniekus interesējošu jautājumu risināšanai un pastiprinātas sadarbības iespēju izpētei. Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgumu par savstarpējo atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu un Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgumu par sanitāriem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, parakstīja attiecīgi 1998. gada jūnijā un 1996. gada decembrī; šie nolīgumi stājās spēkā attiecīgi 1999. un 2003. gadā. Jomas, kurās Dalībnieki jau ilgu laiku sadarbojas, cita starpā ir zinātne un tehnoloģija, izglītība, sadarbība attīstības jomā un cilvēktiesības.

| 3. | Šīs jaunās deklarācijas pamatā ir Kopīgā deklarācija un konkrētie rīcības plāna sasniegumi. Šajā jaunajā deklarācijā iekļauti turpmāki īpaši un praktiski priekšlikumi sadarbībai un vispārējā attiecību pamata stiprināšanai. |
| --- | --- |

3.

Šīs jaunās deklarācijas pamatā ir Kopīgā deklarācija un konkrētie rīcības plāna sasniegumi. Šajā jaunajā deklarācijā iekļauti turpmāki īpaši un praktiski priekšlikumi sadarbībai un vispārējā attiecību pamata stiprināšanai.

| 4. | Dalībnieki apņemas veicināt un stiprināt savas attiecības šādās jomās. |
| --- | --- |

4.

Dalībnieki apņemas veicināt un stiprināt savas attiecības šādās jomās.

Augsta līmeņa kontakti

| 5. | Dialogam un informācijas apmaiņai ir ārkārtīgi būtiska nozīme mūsdienu arvien mainīgākajā un sarežģītākajā starptautiskajā vidē. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē divpusējās apspriedes, kas pašreiz notiek divas reizes gadā trijotnes sanāksmē ministru līmenī. Turklāt regulāri kontakti ir arī starp Komisijas priekšsēdētāju, Eiropas Savienības Augsto pārstāvi un Jaunzēlandes ministru prezidentu. Dalībnieki arī atzīmē regulāro dialogu starp Jaunzēlandes parlamentu un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

5.

Dialogam un informācijas apmaiņai ir ārkārtīgi būtiska nozīme mūsdienu arvien mainīgākajā un sarežģītākajā starptautiskajā vidē. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē divpusējās apspriedes, kas pašreiz notiek divas reizes gadā trijotnes sanāksmē ministru līmenī. Turklāt regulāri kontakti ir arī starp Komisijas priekšsēdētāju, Eiropas Savienības Augsto pārstāvi un Jaunzēlandes ministru prezidentu. Dalībnieki arī atzīmē regulāro dialogu starp Jaunzēlandes parlamentu un Eiropas Parlamentu.

| 6. | Abi Dalībnieki uzskata, ka šie kontakti turpināsies regulāri. Divpusēju apmeklējumu laikā ministru un komisāru līmenī, kā arī starptautisko sanāksmju ietvaros tiks meklētas turpmāka dialoga iespējas. Tās papildinās ar regulāru informācijas apmaiņu, izmantojot diplomātiskās pārstāvniecības un citas iespējas. |
| --- | --- |

6.

Abi Dalībnieki uzskata, ka šie kontakti turpināsies regulāri. Divpusēju apmeklējumu laikā ministru un komisāru līmenī, kā arī starptautisko sanāksmju ietvaros tiks meklētas turpmāka dialoga iespējas. Tās papildinās ar regulāru informācijas apmaiņu, izmantojot diplomātiskās pārstāvniecības un citas iespējas.

Drošība vispasaules un reģionālajā mērogā, terorisma apkarošana un cilvēktiesības

| 7. | Dalībnieku kopīgais mērķis ir veicināt mieru un drošību pasaulē, īstenojot daudzpusēju sadarbību un ievērojot starptautiskos tiesību aktus. Mēs kopīgi atbalstām Apvienoto Nāciju Organizācijas galveno nozīmi un citu starptautisku organizāciju un režīmu darbu. Mēs augsti vērtējam abpusējos centienus būt par starpnieku sarežģītās situācijās starptautiskajā un reģionālajā mērogā, un mēs piešķiram prioritāti konfliktu risināšanai mierīgā ceļā. |
| --- | --- |

7.

Dalībnieku kopīgais mērķis ir veicināt mieru un drošību pasaulē, īstenojot daudzpusēju sadarbību un ievērojot starptautiskos tiesību aktus. Mēs kopīgi atbalstām Apvienoto Nāciju Organizācijas galveno nozīmi un citu starptautisku organizāciju un režīmu darbu. Mēs augsti vērtējam abpusējos centienus būt par starpnieku sarežģītās situācijās starptautiskajā un reģionālajā mērogā, un mēs piešķiram prioritāti konfliktu risināšanai mierīgā ceļā.

| 8. | Dalībnieki noteiks ciešāka dialoga un sadarbības iespējas terorisma apkarošanā. Mēs esam apņēmušies ratificēt un īstenot visas ANO terorisma apkarošanas konvencijas un protokolus, kā arī īstenot ANO Drošības padomes visas attiecīgās rezolūcijas, tostarp 2001. gada Rezolūciju Nr. 1373, un ANO Terorisma apkarošanas stratēģiju. Dalībnieki ir gatavi atbalstīt trešās valstis, lai tās varētu izpildīt savas starptautiskās saistības terorisma apkarošanas jomā. Efektīvi terorisma apkarošanas un cilvēktiesību aizsardzības pasākumi ir mērķi, kas viens otru papildina un pastiprina. Mēs esam apņēmušies mazināt terorisma draudus un novērst tos apstākļus, kas varētu veicināt terorisma izplatību. Mēs atbalstām ar lielāku iecietību un sapratni saistītus priekšlikumus, tostarp kultūru, ticību un civilizāciju dialogu. |
| --- | --- |

8.

Dalībnieki noteiks ciešāka dialoga un sadarbības iespējas terorisma apkarošanā. Mēs esam apņēmušies ratificēt un īstenot visas ANO terorisma apkarošanas konvencijas un protokolus, kā arī īstenot ANO Drošības padomes visas attiecīgās rezolūcijas, tostarp 2001. gada Rezolūciju Nr. 1373, un ANO Terorisma apkarošanas stratēģiju. Dalībnieki ir gatavi atbalstīt trešās valstis, lai tās varētu izpildīt savas starptautiskās saistības terorisma apkarošanas jomā. Efektīvi terorisma apkarošanas un cilvēktiesību aizsardzības pasākumi ir mērķi, kas viens otru papildina un pastiprina. Mēs esam apņēmušies mazināt terorisma draudus un novērst tos apstākļus, kas varētu veicināt terorisma izplatību. Mēs atbalstām ar lielāku iecietību un sapratni saistītus priekšlikumus, tostarp kultūru, ticību un civilizāciju dialogu.

| 9. | Lai pilnībā padarītu savus centienus efektīvus, Dalībnieki ir veikuši konkrētus pasākumus un cieši sadarbojušies uz vietas. Kā piemēri ir minama Jaunzēlandes nesen pabeigtā līdzdalība Eiropas Savienības vadītajos stabilizācijas spēkos Bosnijā un Hercegovinā un Jaunzēlandes līdzdalība EUPOL misijā Afganistānā. Abi Dalībnieki centīsies turpināt šo ciešo un praktisko sadarbību līdzīgos krīžu pārvarēšanas un pēckonflikta situācijas stabilizācijas pasākumos. |
| --- | --- |

9.

Lai pilnībā padarītu savus centienus efektīvus, Dalībnieki ir veikuši konkrētus pasākumus un cieši sadarbojušies uz vietas. Kā piemēri ir minama Jaunzēlandes nesen pabeigtā līdzdalība Eiropas Savienības vadītajos stabilizācijas spēkos Bosnijā un Hercegovinā un Jaunzēlandes līdzdalība EUPOL misijā Afganistānā. Abi Dalībnieki centīsies turpināt šo ciešo un praktisko sadarbību līdzīgos krīžu pārvarēšanas un pēckonflikta situācijas stabilizācijas pasākumos.

| 10. | Cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanai ir izšķiroša nozīme miera un drošības veicināšanā. Abi Dalībnieki ir apņēmušies sadarboties, lai aizsargātu un veicinātu starptautiskās cilvēktiesības, kā tās ietvertas Vispārējā Cilvēktiesību deklarācijā, kā arī svarīgākajās cilvēktiesību konvencijās un to protokolos. Dalībnieki trijotnes ietvaros turpinās ikgadējās apspriedes par starptautisko cilvēktiesību jautājumiem un cieši sadarbosies starptautiskos cilvēktiesību forumos, tostarp Cilvēktiesību padomē. |
| --- | --- |

10.

Cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanai ir izšķiroša nozīme miera un drošības veicināšanā. Abi Dalībnieki ir apņēmušies sadarboties, lai aizsargātu un veicinātu starptautiskās cilvēktiesības, kā tās ietvertas Vispārējā Cilvēktiesību deklarācijā, kā arī svarīgākajās cilvēktiesību konvencijās un to protokolos. Dalībnieki trijotnes ietvaros turpinās ikgadējās apspriedes par starptautisko cilvēktiesību jautājumiem un cieši sadarbosies starptautiskos cilvēktiesību forumos, tostarp Cilvēktiesību padomē.

| 11. | Dalībnieku kopīgās interesēs ir atbalstīt demokrātiju, atbildīgu pārvaldību un tiesiskumu, kas ir būtisks ieguldījums mieram un drošībai. Dalībnieki pēc iespējas sadarbosies šo kopējo interešu īstenošanā. |
| --- | --- |

11.

Dalībnieku kopīgās interesēs ir atbalstīt demokrātiju, atbildīgu pārvaldību un tiesiskumu, kas ir būtisks ieguldījums mieram un drošībai. Dalībnieki pēc iespējas sadarbosies šo kopējo interešu īstenošanā.

| 12. | Āzijas un Klusā okeāna reģiona stabilitāte un labklājība ir abu Dalībnieku prioritāte, un tādēļ tām politiskā un drošības dialoga ietvaros ir pievērsta būtiska uzmanība. Mēs esam norūpējušies, ka dažas Klusā okeāna valstis saskaras ar īpašām grūtībām šajās jomās, un mēs kopīgi pievērsīsimies šim jautājumam. |
| --- | --- |

12.

Āzijas un Klusā okeāna reģiona stabilitāte un labklājība ir abu Dalībnieku prioritāte, un tādēļ tām politiskā un drošības dialoga ietvaros ir pievērsta būtiska uzmanība. Mēs esam norūpējušies, ka dažas Klusā okeāna valstis saskaras ar īpašām grūtībām šajās jomās, un mēs kopīgi pievērsīsimies šim jautājumam.

| 13. | Dalībnieki novērtē savu labo sadarbību kā līdzīgi domājoši partneri ASEAN Reģionālajā forumā (ARF) un turpinās savus kopīgos centienus, lai stiprinātu ARF kā reģionālu forumu dialogam un sadarbībai Āzijas un Klusā okeāna reģionā, tostarp veicinot šā foruma nozīmi preventīvajā diplomātijā. Dalībnieki pa diplomātiskiem kanāliem turpinās informācijas apmaiņu par savu attiecīgo sadarbību ar reģiona valstīm, ieskaitot ASEAN. |
| --- | --- |

13.

Dalībnieki novērtē savu labo sadarbību kā līdzīgi domājoši partneri ASEAN Reģionālajā forumā (ARF) un turpinās savus kopīgos centienus, lai stiprinātu ARF kā reģionālu forumu dialogam un sadarbībai Āzijas un Klusā okeāna reģionā, tostarp veicinot šā foruma nozīmi preventīvajā diplomātijā. Dalībnieki pa diplomātiskiem kanāliem turpinās informācijas apmaiņu par savu attiecīgo sadarbību ar reģiona valstīm, ieskaitot ASEAN.

| 14. | Dalībnieki atzinīgi vērtē ministru un amatpersonu līmenī notiekošo regulāro dialogu par šiem jautājumiem, un tie vecāko amatpersonu līmenī organizēs neformālas apspriedes ar attiecīgajiem ES sarunu partneriem par kopējas ārpolitikas un drošības politikas jautājumiem. |
| --- | --- |

14.

Dalībnieki atzinīgi vērtē ministru un amatpersonu līmenī notiekošo regulāro dialogu par šiem jautājumiem, un tie vecāko amatpersonu līmenī organizēs neformālas apspriedes ar attiecīgajiem ES sarunu partneriem par kopējas ārpolitikas un drošības politikas jautājumiem.

Personu pārvietošanās

| 15. | Šengenas līguma iekļaušana EK tiesību aktos, iespējams, ir pretrunā ar tiem nolīgumiem par bezvīzu režīmu, kurus Jaunzēlande ir noslēgusi ar visām pašreizējām ES dalībvalstīm un saskaņā ar kuriem Jaunzēlandes pilsoņi bez vīzas katrā dalībvalstī drīkst uzturēties līdz trim mēnešiem. Eiropas Savienība apzinās tās grūtības, kas šīs situācijas rezultātā varētu rasties Jaunzēlandes pilsoņu ceļošanai. Komisija apstiprina, ka Jaunzēlandes divpusējie nolīgumi ar dalībvalstīm paliks spēkā tik ilgi, kamēr neveiks jaunus, konkrētus pasākumus, kas pēc tam, kad tie būs stājušies spēkā, aizvietos šos nolīgumus. Komisija pilnībā apspriedīsies ar Jaunzēlandi par visiem jautājumiem, kas varētu ietekmēt šos divpusējos nolīgumus, un rīkosies, lai rastu uz savstarpīgumu balstītu risinājumu. |
| --- | --- |

15.

Šengenas līguma iekļaušana EK tiesību aktos, iespējams, ir pretrunā ar tiem nolīgumiem par bezvīzu režīmu, kurus Jaunzēlande ir noslēgusi ar visām pašreizējām ES dalībvalstīm un saskaņā ar kuriem Jaunzēlandes pilsoņi bez vīzas katrā dalībvalstī drīkst uzturēties līdz trim mēnešiem. Eiropas Savienība apzinās tās grūtības, kas šīs situācijas rezultātā varētu rasties Jaunzēlandes pilsoņu ceļošanai. Komisija apstiprina, ka Jaunzēlandes divpusējie nolīgumi ar dalībvalstīm paliks spēkā tik ilgi, kamēr neveiks jaunus, konkrētus pasākumus, kas pēc tam, kad tie būs stājušies spēkā, aizvietos šos nolīgumus. Komisija pilnībā apspriedīsies ar Jaunzēlandi par visiem jautājumiem, kas varētu ietekmēt šos divpusējos nolīgumus, un rīkosies, lai rastu uz savstarpīgumu balstītu risinājumu.

| 16. | Runājot par abpusējo izpratni, būtiskas ir arī savstarpējās vienošanās (pazīstamas ar nosaukumu “darba — brīvdienu programmas”), saskaņā ar kurām jaunieši apmeklē citas valstis un drīkst tajās līdz vienam gadam strādāt un mācīties. Apmeklējumi šo programmu ietvaros ir nozīmīgs ieguldījums nākotnē. Jaunzēlande šādas vienošanās ir noslēgusi ar 13 Eiropas Savienības dalībvalstīm un pašlaik aktīvi rīkojas, lai atbilstoši valstu tiesību aktiem un īpatnībām noslēgtu turpmākas vienošanās. |
| --- | --- |

16.

Runājot par abpusējo izpratni, būtiskas ir arī savstarpējās vienošanās (pazīstamas ar nosaukumu “darba — brīvdienu programmas”), saskaņā ar kurām jaunieši apmeklē citas valstis un drīkst tajās līdz vienam gadam strādāt un mācīties. Apmeklējumi šo programmu ietvaros ir nozīmīgs ieguldījums nākotnē. Jaunzēlande šādas vienošanās ir noslēgusi ar 13 Eiropas Savienības dalībvalstīm un pašlaik aktīvi rīkojas, lai atbilstoši valstu tiesību aktiem un īpatnībām noslēgtu turpmākas vienošanās.

Sadarbība attīstības jomā

| 17. | Dalībnieki atzīst, ka attīstība un drošība ir savstarpēji atkarīgas un ka nabadzības izskaušanai tādēļ ir izšķiroša nozīme nedrošības mazināšanā vispasaules un reģionālajā mērogā. Ņemot to vērā, abu Dalībnieku attīstības palīdzības programmas sniedz savu ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā un līdz ar to ceļā uz stabilāku pasauli, kurā valda miers un lielāka pārticība. |
| --- | --- |

17.

Dalībnieki atzīst, ka attīstība un drošība ir savstarpēji atkarīgas un ka nabadzības izskaušanai tādēļ ir izšķiroša nozīme nedrošības mazināšanā vispasaules un reģionālajā mērogā. Ņemot to vērā, abu Dalībnieku attīstības palīdzības programmas sniedz savu ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā un līdz ar to ceļā uz stabilāku pasauli, kurā valda miers un lielāka pārticība.

| 18. | Dalībnieki uzsver, ka demokrātijai, cilvēktiesībām, labai pārvaldībai un tiesiskumam ir ārkārtīgi liela nozīme ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā, un aicina visus līdzekļu devējus atbalstīt saņēmējvalstu valsts pārvaldes standartu uzlabošanu. Abi Dalībnieki atzīst to nozīmību, kāda ir piešķirama sadarbībai līdzekļu devēju vidū, tiem izstrādājot un īstenojot savas attīstības programmas. |
| --- | --- |

18.

Dalībnieki uzsver, ka demokrātijai, cilvēktiesībām, labai pārvaldībai un tiesiskumam ir ārkārtīgi liela nozīme ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā, un aicina visus līdzekļu devējus atbalstīt saņēmējvalstu valsts pārvaldes standartu uzlabošanu. Abi Dalībnieki atzīst to nozīmību, kāda ir piešķirama sadarbībai līdzekļu devēju vidū, tiem izstrādājot un īstenojot savas attīstības programmas.

| 19. | Klusā okeāna reģionā pastāvošo attīstības problēmu risināšanai joprojām tiek pievērsta galvenā uzmanība Jaunzēlandes un Eiropas Savienības dialoga ietvaros šajā jomā. Abi Dalībnieki arī atzīst, ka jāveic pasākumi, lai Klusā okeāna salu valstis varētu risināt tās vienreizējās problēmas, ar kurām šīs valstis sastopas, un ar kopīgiem līdzekļu devēju un saņēmējvalstu pūliņiem sasniegtu lielāku stabilitāti un augstāku attīstības līmeni reģionā saskaņā ar Klusā okeāna reģiona plāna mērķiem. Tādēļ Dalībnieki 2006. gada vidū atzinīgi vērtēja jaunās Eiropas Savienības stratēģijas Klusā okeāna reģionam uzsākšanu, kā arī paziņojumu par turpmāko Eiropas Savienības finansiālo atbalstu ilgtspējīgai attīstībai Klusā okeāna reģionā. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē kopš 2004. gada biežāk notiekošās apspriedes par attīstības sadarbības jautājumiem, tostarp augstāko Eiropas Savienības amatpersonu veiktos reģiona apmeklējumus un sadarbību izraudzītu projektu jomā Klusā okeāna reģionā. Jaunzēlande turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Savienības pausto nodomu pacelt jaunā pakāpē Eiropas Savienības politisko dialogu ar Klusā okeāna salu foruma valstīm. |
| --- | --- |

19.

Klusā okeāna reģionā pastāvošo attīstības problēmu risināšanai joprojām tiek pievērsta galvenā uzmanība Jaunzēlandes un Eiropas Savienības dialoga ietvaros šajā jomā. Abi Dalībnieki arī atzīst, ka jāveic pasākumi, lai Klusā okeāna salu valstis varētu risināt tās vienreizējās problēmas, ar kurām šīs valstis sastopas, un ar kopīgiem līdzekļu devēju un saņēmējvalstu pūliņiem sasniegtu lielāku stabilitāti un augstāku attīstības līmeni reģionā saskaņā ar Klusā okeāna reģiona plāna mērķiem. Tādēļ Dalībnieki 2006. gada vidū atzinīgi vērtēja jaunās Eiropas Savienības stratēģijas Klusā okeāna reģionam uzsākšanu, kā arī paziņojumu par turpmāko Eiropas Savienības finansiālo atbalstu ilgtspējīgai attīstībai Klusā okeāna reģionā. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē kopš 2004. gada biežāk notiekošās apspriedes par attīstības sadarbības jautājumiem, tostarp augstāko Eiropas Savienības amatpersonu veiktos reģiona apmeklējumus un sadarbību izraudzītu projektu jomā Klusā okeāna reģionā. Jaunzēlande turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Savienības pausto nodomu pacelt jaunā pakāpē Eiropas Savienības politisko dialogu ar Klusā okeāna salu foruma valstīm.

| 20. | Dalībnieki atbilstīgi ir apņēmušies turpināt savu regulāro divpusējo dialogu par attīstības un tirdzniecības jautājumiem un šajā viedokļu apmaiņā iekļaut arī plašāka mēroga, reģiona stabilitātei būtiskus jautājumus, tostarp par vides ilgtspēju un nestabilitātes, noziedzības vai terorisma izraisītiem draudiem reģionālajai drošībai. |
| --- | --- |

20.

Dalībnieki atbilstīgi ir apņēmušies turpināt savu regulāro divpusējo dialogu par attīstības un tirdzniecības jautājumiem un šajā viedokļu apmaiņā iekļaut arī plašāka mēroga, reģiona stabilitātei būtiskus jautājumus, tostarp par vides ilgtspēju un nestabilitātes, noziedzības vai terorisma izraisītiem draudiem reģionālajai drošībai.

| 21. | Ņemot vērā abpusējo vēlmi veikt kopīgus pasākumus attīstības sadarbības jomā, abi Dalībnieki plāno regulāras un plašas apspriedes un turpmāku informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas skar Kluso okeānu. Organizējot regulāras apspriedes Velingtonā un Briselē, kā arī uz vietas, tiks panākts, ka abi Dalībnieki pilda savas saistības atbilstoši Parīzes deklarācijai par atbalsta efektivitāti. Dalībnieku mērķis ir meklēt iespējas, lai maksimāli palielinātu līdzekļu devēju darbības saskaņotību, veicinātu darba papildināmību un piemērotu darba sadali, pielietotu nozares mēroga pieejas un pielāgotu mūsu kontaktus Klusā okeāna valstu prioritātēm, sistēmām un procedūrām. Abi Dalībnieki meklēs arī iespējas noteikt turpmākas politiskās un praktiskās sadarbības jomas, lai mazinātu nabadzību Klusā okeāna reģionā. |
| --- | --- |

21.

Ņemot vērā abpusējo vēlmi veikt kopīgus pasākumus attīstības sadarbības jomā, abi Dalībnieki plāno regulāras un plašas apspriedes un turpmāku informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas skar Kluso okeānu. Organizējot regulāras apspriedes Velingtonā un Briselē, kā arī uz vietas, tiks panākts, ka abi Dalībnieki pilda savas saistības atbilstoši Parīzes deklarācijai par atbalsta efektivitāti. Dalībnieku mērķis ir meklēt iespējas, lai maksimāli palielinātu līdzekļu devēju darbības saskaņotību, veicinātu darba papildināmību un piemērotu darba sadali, pielietotu nozares mēroga pieejas un pielāgotu mūsu kontaktus Klusā okeāna valstu prioritātēm, sistēmām un procedūrām. Abi Dalībnieki meklēs arī iespējas noteikt turpmākas politiskās un praktiskās sadarbības jomas, lai mazinātu nabadzību Klusā okeāna reģionā.

Tirdznieciskā un ekonomiskā sadarbība

| 22. | Dalībnieku tirdzniecības un ekonomikas saitēm ir izšķirīga nozīme labām vispārējām attiecībām. Eiropas Savienība šobrīd ir Jaunzēlandes otrais nozīmīgākais tirdzniecības partneris; Jaunzēlande ieņem 50. vietu Eiropas Savienības ārējo tirdzniecības partneru vidū. Divpusējā tirdzniecība pieaug, un preču un pakalpojumu aprites pamatā ir nozīmīgi divpusējie nolīgumi, tostarp Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgums par savstarpējo atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu un Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgums par sanitāriem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

22.

Dalībnieku tirdzniecības un ekonomikas saitēm ir izšķirīga nozīme labām vispārējām attiecībām. Eiropas Savienība šobrīd ir Jaunzēlandes otrais nozīmīgākais tirdzniecības partneris; Jaunzēlande ieņem 50. vietu Eiropas Savienības ārējo tirdzniecības partneru vidū. Divpusējā tirdzniecība pieaug, un preču un pakalpojumu aprites pamatā ir nozīmīgi divpusējie nolīgumi, tostarp Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgums par savstarpējo atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu un Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgums par sanitāriem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem.

| 23. | Dalībnieki turpinās izskatīt iespēju risināt sarunas par plašāku tirdzniecības un ekonomikas attiecību pamatu nākotnē. Sniedzot ieguldījumu savu tirdzniecības un ekonomikas saišu stiprināšanā, abi Dalībnieki turpinās arī apzināt ekonomikas politikas jomas, kurās tie, pamatojoties uz savām abpusējām interesēm un prioritātēm, gūtu labumu, apmainoties ar viedokļiem un nosakot praktiskās sadarbības nozares. Šīs jomas varētu būt ieguldījumu veicināšanas iespējas, iespējamie divpusējo ieguldījumu vides uzlabojumi un reglamentējošas un konkurences politikas pieejas attīstīšana. |
| --- | --- |

23.

Dalībnieki turpinās izskatīt iespēju risināt sarunas par plašāku tirdzniecības un ekonomikas attiecību pamatu nākotnē. Sniedzot ieguldījumu savu tirdzniecības un ekonomikas saišu stiprināšanā, abi Dalībnieki turpinās arī apzināt ekonomikas politikas jomas, kurās tie, pamatojoties uz savām abpusējām interesēm un prioritātēm, gūtu labumu, apmainoties ar viedokļiem un nosakot praktiskās sadarbības nozares. Šīs jomas varētu būt ieguldījumu veicināšanas iespējas, iespējamie divpusējo ieguldījumu vides uzlabojumi un reglamentējošas un konkurences politikas pieejas attīstīšana.

| 24. | Abi Dalībnieki turpinās padziļināt sadarbību un apzināt tirdzniecības atvieglošanas iespējas, noslēdzot jaunus nolīgumus tajās jomās, kurās ar šo jauno nolīgumu palīdzību var paaugstināt pašreizējo nolīgumu vērtību. Viena no ierosinātajām pastiprinātas sadarbības jomām ir vīna nozare; attiecībā uz šo nozari Dalībnieki vēlreiz izvērtēs ieguvumus, kas rastos, sākot atkārtotas sarunas par divpusēju vīna nolīgumu, kā arī izvērtēs īsto brīdi šādu sarunu sākšanai. Abi Dalībnieki izvērtēs arī muitas sadarbības līguma nestos ieguvumus. |
| --- | --- |

24.

Abi Dalībnieki turpinās padziļināt sadarbību un apzināt tirdzniecības atvieglošanas iespējas, noslēdzot jaunus nolīgumus tajās jomās, kurās ar šo jauno nolīgumu palīdzību var paaugstināt pašreizējo nolīgumu vērtību. Viena no ierosinātajām pastiprinātas sadarbības jomām ir vīna nozare; attiecībā uz šo nozari Dalībnieki vēlreiz izvērtēs ieguvumus, kas rastos, sākot atkārtotas sarunas par divpusēju vīna nolīgumu, kā arī izvērtēs īsto brīdi šādu sarunu sākšanai. Abi Dalībnieki izvērtēs arī muitas sadarbības līguma nestos ieguvumus.

| 25. | Atbilstoši centieniem, kas vērsti uz tirdzniecības veicināšanu, abi Dalībnieki turpinās arī sarunas par grozījumiem pašreizējā Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgumā par savstarpējo atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu, lai tādējādi uzlabotu šā nolīguma lietderību un efektivitāti. Dalībnieki bez tam izvērtēs īstenošanas iespējas un iespējamos ieguvumus, ko sniedz sadarbības attiecināšana arī uz tehniskām normām, standartiem un atbilstības novērtēšanu. Turklāt abiem Dalībniekiem, ņemot vērā pasaulē notiekošo attīstību reglamentējošo noteikumu jomā, jāmeklē citi veidi, kā pastiprināt reglamentējošo koordināciju savā starpā, lai tādējādi samazinātu darījumu izmaksas, ar kurām uzņēmumi saskaras, kā arī lai vēl vairāk atvieglinātu tirdzniecību. |
| --- | --- |

25.

Atbilstoši centieniem, kas vērsti uz tirdzniecības veicināšanu, abi Dalībnieki turpinās arī sarunas par grozījumiem pašreizējā Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Nolīgumā par savstarpējo atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu, lai tādējādi uzlabotu šā nolīguma lietderību un efektivitāti. Dalībnieki bez tam izvērtēs īstenošanas iespējas un iespējamos ieguvumus, ko sniedz sadarbības attiecināšana arī uz tehniskām normām, standartiem un atbilstības novērtēšanu. Turklāt abiem Dalībniekiem, ņemot vērā pasaulē notiekošo attīstību reglamentējošo noteikumu jomā, jāmeklē citi veidi, kā pastiprināt reglamentējošo koordināciju savā starpā, lai tādējādi samazinātu darījumu izmaksas, ar kurām uzņēmumi saskaras, kā arī lai vēl vairāk atvieglinātu tirdzniecību.

| 26. | Dalībnieki uzsver to lielo nozīmi, kāda piešķirama savu tirdzniecības saišu vienotības saglabāšanai atbilstoši daudzpusējiem principiem, kā arī visu divpusējo sarežģījumu konstruktīvai atrisināšanai. Šajā sakarā nozīmīgs forums, lai augstā līmenī apmainītos ar viedokļiem par galvenajiem divpusējiem un globāla rakstura jautājumiem saistībā ar lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību, ir ikgadējās sarunas par tirdzniecību lauksaimniecībā (Agricultural Trade Talks). Tomēr daudzi jautājumi, kas skar kopīgas intereses (piemēram, pakalpojumi un nelauksaimnieciskas preces, kā arī daudzpusējo noteikumu stiprināšana), šajā forumā netiek pienācīgi apskatīti. Sākot ar 2007. gadu, šiem jautājumiem pievērsīsies ikgadējās tirdzniecības sarunās, kas iespēju robežās rotācijas kārtībā notiks Briselē un Velingtonā. |
| --- | --- |

26.

Dalībnieki uzsver to lielo nozīmi, kāda piešķirama savu tirdzniecības saišu vienotības saglabāšanai atbilstoši daudzpusējiem principiem, kā arī visu divpusējo sarežģījumu konstruktīvai atrisināšanai. Šajā sakarā nozīmīgs forums, lai augstā līmenī apmainītos ar viedokļiem par galvenajiem divpusējiem un globāla rakstura jautājumiem saistībā ar lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību, ir ikgadējās sarunas par tirdzniecību lauksaimniecībā (Agricultural Trade Talks). Tomēr daudzi jautājumi, kas skar kopīgas intereses (piemēram, pakalpojumi un nelauksaimnieciskas preces, kā arī daudzpusējo noteikumu stiprināšana), šajā forumā netiek pienācīgi apskatīti. Sākot ar 2007. gadu, šiem jautājumiem pievērsīsies ikgadējās tirdzniecības sarunās, kas iespēju robežās rotācijas kārtībā notiks Briselē un Velingtonā.

| 27. | Dalībnieki atzīst to lielo nozīmi, kāda tirgu attīstīšanā un paplašināšanā piešķirama dinamiskam privātam sektoram, un tādēļ tie turpinās veicināt darījumu attiecību izveidi un paplašināšanu. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē Jaunzēlandes un Eiropas Uzņēmējdarbības padomes (NZEBC) dibināšanu, šīs padomes mērķis ir stiprināt labas tirdzniecības attiecības starp Eiropu un Jaunzēlandi. Dalībnieki meklēs iespējas atvieglot regulāras Jaunzēlandes vadošo uzņēmumu pārstāvju vizītes Eiropā, kā arī Eiropas uzņēmumu pārstāvju vizītes Jaunzēlandē. |
| --- | --- |

27.

Dalībnieki atzīst to lielo nozīmi, kāda tirgu attīstīšanā un paplašināšanā piešķirama dinamiskam privātam sektoram, un tādēļ tie turpinās veicināt darījumu attiecību izveidi un paplašināšanu. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē Jaunzēlandes un Eiropas Uzņēmējdarbības padomes (NZEBC) dibināšanu, šīs padomes mērķis ir stiprināt labas tirdzniecības attiecības starp Eiropu un Jaunzēlandi. Dalībnieki meklēs iespējas atvieglot regulāras Jaunzēlandes vadošo uzņēmumu pārstāvju vizītes Eiropā, kā arī Eiropas uzņēmumu pārstāvju vizītes Jaunzēlandē.

| 28. | Dalībnieki turpinās savu ciešo sadarbību Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO) ar nolūku stiprināt daudzpusējo tirdzniecības sistēmu, sasniedzot vērienīgos, līdzsvarotos un pasaules mēroga mērķus, par kuriem vienojās Dohas attīstības programmas ietvaros. Lai gan abu Dalībnieku prioritātes un nostāja dažās jomās varētu atšķirties, tie īstenos konstruktīvu pieeju. |
| --- | --- |

28.

Dalībnieki turpinās savu ciešo sadarbību Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO) ar nolūku stiprināt daudzpusējo tirdzniecības sistēmu, sasniedzot vērienīgos, līdzsvarotos un pasaules mēroga mērķus, par kuriem vienojās Dohas attīstības programmas ietvaros. Lai gan abu Dalībnieku prioritātes un nostāja dažās jomās varētu atšķirties, tie īstenos konstruktīvu pieeju.

Zinātne, tehnoloģija un jauninājumi

| 29. | Ņemot vērā tos ievērojamos līdzekļus, kas Eiropā tiek piešķirti zinātniskai pētniecībai, un to prioritāro uzmanību, kādu Eiropas Savienība un tās dalībvalstis — līdzīgi kā Jaunzēlande — ir pievērsušas tādas konkurētspējīgas ekonomikas attīstībai, kuras svarīgāko izaugsmes dzinējspēku vidū ir zinātne un izglītība, Jaunzēlandei ļoti nozīmīga ir spēcīgu zinātnisko un tehnoloģisko saišu izveide ar Eiropas Savienību. Jaunzēlandē noteiktās jomās veiktās pētniecības sen zināmā augstā kvalitāte var arī nodrošināt pievienotu vērtību pētniecības pasākumiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

29.

Ņemot vērā tos ievērojamos līdzekļus, kas Eiropā tiek piešķirti zinātniskai pētniecībai, un to prioritāro uzmanību, kādu Eiropas Savienība un tās dalībvalstis — līdzīgi kā Jaunzēlande — ir pievērsušas tādas konkurētspējīgas ekonomikas attīstībai, kuras svarīgāko izaugsmes dzinējspēku vidū ir zinātne un izglītība, Jaunzēlandei ļoti nozīmīga ir spēcīgu zinātnisko un tehnoloģisko saišu izveide ar Eiropas Savienību. Jaunzēlandē noteiktās jomās veiktās pētniecības sen zināmā augstā kvalitāte var arī nodrošināt pievienotu vērtību pētniecības pasākumiem Eiropas Savienībā.

| 30. | Pie pasākumiem, kas veikti pēdējos gados pastiprinātas sadarbības veicināšanai, pieskaitāma par zinātnes jautājumiem atbildīga padomnieka nozīmēšana Jaunzēlandes diplomātiskajā pārstāvniecībā Briselē; padomnieka uzdevums ir sadarboties ar Komisiju un dalībvalstīm, lai stiprinātu zinātnes saites; ir izveidota kopīgi finansēta veicināšanas platforma (FRENZ), lai nodrošinātu informācijas par zinātniskās sadarbības iespējām izplatību Jaunzēlandē; kā arī amatpersonu līmenī īstenotā biežāku apmeklējumu programma, kas veido daļu no informācijas apmaiņas par sadarbības pasākumu iespējām. |
| --- | --- |

30.

Pie pasākumiem, kas veikti pēdējos gados pastiprinātas sadarbības veicināšanai, pieskaitāma par zinātnes jautājumiem atbildīga padomnieka nozīmēšana Jaunzēlandes diplomātiskajā pārstāvniecībā Briselē; padomnieka uzdevums ir sadarboties ar Komisiju un dalībvalstīm, lai stiprinātu zinātnes saites; ir izveidota kopīgi finansēta veicināšanas platforma (FRENZ), lai nodrošinātu informācijas par zinātniskās sadarbības iespējām izplatību Jaunzēlandē; kā arī amatpersonu līmenī īstenotā biežāku apmeklējumu programma, kas veido daļu no informācijas apmaiņas par sadarbības pasākumu iespējām.

| 31. | Atzīstot augošo sadarbības līmeni, abi Dalībnieki ir nolēmuši izstrādāt visaptverošu zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu, lai tādējādi pastiprinātu sadarbību, kas uzsākta atbilstoši 1991. gada Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumam starp Eiropas Komisiju un Jaunzēlandi, un šajā nolūkā ir uzsākuši sagatavošanās sarunas. Abi Dalībnieki uzskata, ka Kopīgās zinātnes un tehnoloģijas komitejas sēdes, kas šajā ietvarā notiks regulāri, sniegs ievērojamus ieguvumus, un tie centīsies šādas sēdes organizēt pēc vajadzības reizi gadā vai reizi divos gados rotācijas kārtībā Briselē un Velingtonā. |
| --- | --- |

31.

Atzīstot augošo sadarbības līmeni, abi Dalībnieki ir nolēmuši izstrādāt visaptverošu zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu, lai tādējādi pastiprinātu sadarbību, kas uzsākta atbilstoši 1991. gada Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumam starp Eiropas Komisiju un Jaunzēlandi, un šajā nolūkā ir uzsākuši sagatavošanās sarunas. Abi Dalībnieki uzskata, ka Kopīgās zinātnes un tehnoloģijas komitejas sēdes, kas šajā ietvarā notiks regulāri, sniegs ievērojamus ieguvumus, un tie centīsies šādas sēdes organizēt pēc vajadzības reizi gadā vai reizi divos gados rotācijas kārtībā Briselē un Velingtonā.

| 32. | Abi Dalībnieki ir nolēmuši turpināt sadarboties, lai maksimāli palielinātu iespējas piedalīties otras puses ar zinātni saistītajos pasākumos. Dalībnieki atzīst, ka Sestās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai (FP6) ietvaros sadarbība ir ievērojami pastiprinājusies un ka nesen uzsāktās, septiņu gadu laika posmam (no 2007. līdz 2013. gadam) paredzētās, Septītās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai (FP7) ietvaros šo sadarbību varētu pastiprināt vēl vairāk. |
| --- | --- |

32.

Abi Dalībnieki ir nolēmuši turpināt sadarboties, lai maksimāli palielinātu iespējas piedalīties otras puses ar zinātni saistītajos pasākumos. Dalībnieki atzīst, ka Sestās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai (FP6) ietvaros sadarbība ir ievērojami pastiprinājusies un ka nesen uzsāktās, septiņu gadu laika posmam (no 2007. līdz 2013. gadam) paredzētās, Septītās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai (FP7) ietvaros šo sadarbību varētu pastiprināt vēl vairāk.

| 33. | Abi Dalībnieki izstrādās iniciatīvas, lai veicinātu Eiropas Savienības un Jaunzēlandes zinātnieku mobilitāti, un turpinās savus pašreizējos centienus, lai noteiktu tās nozares un jautājumus, kas skar kopējās intereses un kurās var veicināt papildu sadarbības pasākumus. Dalībnieki ir arī nolēmuši atbalstīt FRENZ vai citu tai līdzvērtīgu platformu. |
| --- | --- |

33.

Abi Dalībnieki izstrādās iniciatīvas, lai veicinātu Eiropas Savienības un Jaunzēlandes zinātnieku mobilitāti, un turpinās savus pašreizējos centienus, lai noteiktu tās nozares un jautājumus, kas skar kopējās intereses un kurās var veicināt papildu sadarbības pasākumus. Dalībnieki ir arī nolēmuši atbalstīt FRENZ vai citu tai līdzvērtīgu platformu.

Izglītība un apmaiņas programmas strādājošiem

| 34. | Dalībnieki atzinīgi vērtē kopš 2004. gada pastiprinātos kontaktus starp Jaunzēlandes un Eiropas izglītības iestādēm. Abi Dalībnieki turpinās apspriedes par izglītības politiku augstāko amatpersonu līmenī un veicinās izglītības ekspertu kontaktus abpusējas intereses jomās. Šajā sakarā abi Dalībnieki augstu vērtē to darbību, kuru Briselē kopš 2006. gada februāra veic Jaunzēlandes padomnieks izglītības jautājumos. |
| --- | --- |

34.

Dalībnieki atzinīgi vērtē kopš 2004. gada pastiprinātos kontaktus starp Jaunzēlandes un Eiropas izglītības iestādēm. Abi Dalībnieki turpinās apspriedes par izglītības politiku augstāko amatpersonu līmenī un veicinās izglītības ekspertu kontaktus abpusējas intereses jomās. Šajā sakarā abi Dalībnieki augstu vērtē to darbību, kuru Briselē kopš 2006. gada februāra veic Jaunzēlandes padomnieks izglītības jautājumos.

| 35. | Dalībnieki aicinās attiecīgās kvalitātes nodrošināšanas iestādes apspriest un veicināt pielīdzināšanas procesu starp Jaunzēlandes kvalitātes nodrošināšanas procedūrām un augstākās izglītības grādu struktūru no vienas puses un Boloņas procesu un Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru no otras puses. Dalībnieki pauž gandarījumu, ka 2007. gada 19. jūnijā vienbalsīgi tika apstiprināts Jaunzēlandes lūgums pievienoties Lisabonas konvencijai par kvalifikāciju atzīšanu. |
| --- | --- |

35.

Dalībnieki aicinās attiecīgās kvalitātes nodrošināšanas iestādes apspriest un veicināt pielīdzināšanas procesu starp Jaunzēlandes kvalitātes nodrošināšanas procedūrām un augstākās izglītības grādu struktūru no vienas puses un Boloņas procesu un Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru no otras puses. Dalībnieki pauž gandarījumu, ka 2007. gada 19. jūnijā vienbalsīgi tika apstiprināts Jaunzēlandes lūgums pievienoties Lisabonas konvencijai par kvalifikāciju atzīšanu.

| 36. | Jaunzēlandes līdzdalība Eiropas Savienības finansētajās programmās studentu un pētniecības stipendijām un sadarbība ar Jaunzēlandes iestādēm aktīvu partnerattiecību izveidē un saglabāšanā laika gaitā kļūs intensīvākas. Šajā sakarā Dalībnieki apsveic veiksmīgas sadarbības uzsākšanu augstākās izglītības jomā, tādējādi sniedzot studentiem iespēju iegūt maģistra grādu, pārmaiņus studējot gan Jaunzēlandes, gan Eiropas Savienības augstskolās. Lēmumus par nākamajiem izmēģinājuma projektiem pieņems pēc tam, kad būs veikts pārskats par pirmo projektu. Dalībnieki izskatīs iespējas finansēt turpmākus izmēģinājuma projektus un sākt saturisku un uz politikas iesaisti vērstu dialogu par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses.
  Īpaša uzmanība būs arī veltīta arodizglītības un apmācības iestāžu mācībspēku apmaiņai. |
| --- | --- |

36.

Jaunzēlandes līdzdalība Eiropas Savienības finansētajās programmās studentu un pētniecības stipendijām un sadarbība ar Jaunzēlandes iestādēm aktīvu partnerattiecību izveidē un saglabāšanā laika gaitā kļūs intensīvākas. Šajā sakarā Dalībnieki apsveic veiksmīgas sadarbības uzsākšanu augstākās izglītības jomā, tādējādi sniedzot studentiem iespēju iegūt maģistra grādu, pārmaiņus studējot gan Jaunzēlandes, gan Eiropas Savienības augstskolās. Lēmumus par nākamajiem izmēģinājuma projektiem pieņems pēc tam, kad būs veikts pārskats par pirmo projektu. Dalībnieki izskatīs iespējas finansēt turpmākus izmēģinājuma projektus un sākt saturisku un uz politikas iesaisti vērstu dialogu par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses.

Īpaša uzmanība būs arī veltīta arodizglītības un apmācības iestāžu mācībspēku apmaiņai.

| 37. | Eiropas Savienības izcilības centru tīkla (EUCN) ietvaros īstenotā mācībspēku un studentu apmaiņa ir nozīmīga Jaunzēlandes un Eiropas akadēmisko saišu daļa. Abi Dalībnieki atzīst un atbalsta ieguldījumu, ko šis tīkls ar Komisijas atbalstu veic, lai Eiropas Savienībā un Jaunzēlandē rosinātu interesi un veicinātu kompetenci. Abi Dalībnieki izskatīs citas iespējas veicināt studentu un mācībspēku mobilitāti un padziļināt Eiropas un Jaunzēlandes partneru kontaktus. |
| --- | --- |

37.

Eiropas Savienības izcilības centru tīkla (EUCN) ietvaros īstenotā mācībspēku un studentu apmaiņa ir nozīmīga Jaunzēlandes un Eiropas akadēmisko saišu daļa. Abi Dalībnieki atzīst un atbalsta ieguldījumu, ko šis tīkls ar Komisijas atbalstu veic, lai Eiropas Savienībā un Jaunzēlandē rosinātu interesi un veicinātu kompetenci. Abi Dalībnieki izskatīs citas iespējas veicināt studentu un mācībspēku mobilitāti un padziļināt Eiropas un Jaunzēlandes partneru kontaktus.

Vide un klimata pārmaiņas

| 38. | Ņemot vērā savu kopīgo interešu nozīmīgumu, Dalībnieki centīsies veicināt savstarpējos kontaktus un izskatīs pastiprinātas sadarbības iespējas abpusējas intereses jautājumos, piemēram, saistībā ar ilgtspējīgiem un atjaunojamiem enerģijas avotiem, cīņu pret klimata pārmaiņām, ķīmisko vielu un atkritumu apsaimniekošanu, bioloģisko daudzveidību un dabas aizsardzību, kā arī ar ūdeņiem un jūru saistītiem jautājumiem. |
| --- | --- |

38.

Ņemot vērā savu kopīgo interešu nozīmīgumu, Dalībnieki centīsies veicināt savstarpējos kontaktus un izskatīs pastiprinātas sadarbības iespējas abpusējas intereses jautājumos, piemēram, saistībā ar ilgtspējīgiem un atjaunojamiem enerģijas avotiem, cīņu pret klimata pārmaiņām, ķīmisko vielu un atkritumu apsaimniekošanu, bioloģisko daudzveidību un dabas aizsardzību, kā arī ar ūdeņiem un jūru saistītiem jautājumiem.

| 39. | Svarīgākās ar vidi saistītās problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas un ogļu īpatsvara samazināšana enerģētikā, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību, visefektīvāk var atrisināt vispasaules mērogā. Diskusiju un konkrētiem jautājumiem veltītu apmeklējumu rezultātā ir izveidojusies labāka izpratne par kopīgiem mērķiem, kā arī ir atzīts paplašinātas sadarbības nozīmīgums. Abi Dalībnieki ir vienisprātis, ka precīzs vides problēmu raksturs un vispiemērotākie risinājumi ir rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā attiecīgos apstākļus valstī, tie uzskata, ka vēlams jau laikus apmainīties ar viedokļiem, un tie veicinās šo procesu. |
| --- | --- |

39.

Svarīgākās ar vidi saistītās problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas un ogļu īpatsvara samazināšana enerģētikā, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību, visefektīvāk var atrisināt vispasaules mērogā. Diskusiju un konkrētiem jautājumiem veltītu apmeklējumu rezultātā ir izveidojusies labāka izpratne par kopīgiem mērķiem, kā arī ir atzīts paplašinātas sadarbības nozīmīgums. Abi Dalībnieki ir vienisprātis, ka precīzs vides problēmu raksturs un vispiemērotākie risinājumi ir rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā attiecīgos apstākļus valstī, tie uzskata, ka vēlams jau laikus apmainīties ar viedokļiem, un tie veicinās šo procesu.

| 40. | Saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomi (IPCC) siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē ir būtiski jāsamazina (līdz 21. gadsimta vidum vairāk nekā uz pusi salīdzinājumā ar 2000. gada līmeni), lai panāktu šo gāzu koncentrācijas stabilizēšanos zemākajā līmenī atbilstoši IPCC pašreizējam iespējamās attīstības novērtējumam. Jo zemāks ir sasniegtais stabilizācijas līmenis, jo mazāki būs vēlākie zaudējumi. Dalībniekiem ir līdzīga apņemšanās veikt iedarbīgus un laikus īstenotus vispasaules mēroga pasākumus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un šajā nolūkā radītu un īstenotu praktiskus un augstas izmaksas neprasošus mehānismus, ievērojot atšķirīgos valstu apstākļus un iespējas. Abi Dalībnieki apzinās arī nepieciešamību paplašināt starptautiskajā mērogā veicamo pasākumu līdzdalību, tādējādi aptverot visus lielākos siltumnīcefekta gāzu emisijas avotus. |
| --- | --- |

40.

Saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomi (IPCC) siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē ir būtiski jāsamazina (līdz 21. gadsimta vidum vairāk nekā uz pusi salīdzinājumā ar 2000. gada līmeni), lai panāktu šo gāzu koncentrācijas stabilizēšanos zemākajā līmenī atbilstoši IPCC pašreizējam iespējamās attīstības novērtējumam. Jo zemāks ir sasniegtais stabilizācijas līmenis, jo mazāki būs vēlākie zaudējumi. Dalībniekiem ir līdzīga apņemšanās veikt iedarbīgus un laikus īstenotus vispasaules mēroga pasākumus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un šajā nolūkā radītu un īstenotu praktiskus un augstas izmaksas neprasošus mehānismus, ievērojot atšķirīgos valstu apstākļus un iespējas. Abi Dalībnieki apzinās arī nepieciešamību paplašināt starptautiskajā mērogā veicamo pasākumu līdzdalību, tādējādi aptverot visus lielākos siltumnīcefekta gāzu emisijas avotus.

| 41. | Dalībnieki ir arī vienisprātis, ka 2007. gada beigās notiekošajā ANO starptautiskajā klimata konferencē ir jāsāk sarunas par visaptverošu regulējumu, kas, esot spēkā pēc 2012. gada, balstīsies uz pašreizējo starptautisko nolīgumu, tai skaitā Kioto Protokola, lielākajām priekšrocībām un radīs godīgu un elastīgu sistēmu, ar kuras palīdzību nodrošinās pēc iespējas plašāku līdzdalību. Abi Dalībnieki ir vienisprātis, ka tirgus mehānismi, piemēram, emisiju kvotu tirdzniecība ir ekonomiski efektīvi līdzekļi emisiju samazināšanai un ka šādiem mehānismiem ir jāpaliek būtiskam elementam regulējumā, kas būs spēkā pēc 2012. gada. |
| --- | --- |

41.

Dalībnieki ir arī vienisprātis, ka 2007. gada beigās notiekošajā ANO starptautiskajā klimata konferencē ir jāsāk sarunas par visaptverošu regulējumu, kas, esot spēkā pēc 2012. gada, balstīsies uz pašreizējo starptautisko nolīgumu, tai skaitā Kioto Protokola, lielākajām priekšrocībām un radīs godīgu un elastīgu sistēmu, ar kuras palīdzību nodrošinās pēc iespējas plašāku līdzdalību. Abi Dalībnieki ir vienisprātis, ka tirgus mehānismi, piemēram, emisiju kvotu tirdzniecība ir ekonomiski efektīvi līdzekļi emisiju samazināšanai un ka šādiem mehānismiem ir jāpaliek būtiskam elementam regulējumā, kas būs spēkā pēc 2012. gada.

| 42. | Klimata pārmaiņu jomā Dalībnieki veicinās sadarbību, tostarp apmainoties ar viedokļiem par tādu tirgus instrumentu pielietošanu kā, piemēram, emisiju kvotu tirdzniecība, energoefektivitātes palielināšana un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, kā arī par jautājumu saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas risināšanu attiecīgajās svarīgākajās nozarēs, tai skaitā transporta nozarē, lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. |
| --- | --- |

42.

Klimata pārmaiņu jomā Dalībnieki veicinās sadarbību, tostarp apmainoties ar viedokļiem par tādu tirgus instrumentu pielietošanu kā, piemēram, emisiju kvotu tirdzniecība, energoefektivitātes palielināšana un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, kā arī par jautājumu saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas risināšanu attiecīgajās svarīgākajās nozarēs, tai skaitā transporta nozarē, lauksaimniecībā un mežsaimniecībā.

Zivsaimniecība

| 43. | Jautājums, kas uztrauc abus Dalībniekus, ir ilgtspējīga apsaimniekošana zivsaimniecībā vispasaules mērogā. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē kopš 2004. gada notiekošo regulāro dialogu par zivsaimniecības jautājumiem. Šā dialoga ietvaros bez noteikta grafika notiks turpmākas sanāksmes tik bieži, cik abi Dalībnieki to vēlas, lai tādējādi intensīvi apspriestos par divpusējiem, daudzpusējiem un reģionāliem zivsaimniecības jautājumiem. |
| --- | --- |

43.

Jautājums, kas uztrauc abus Dalībniekus, ir ilgtspējīga apsaimniekošana zivsaimniecībā vispasaules mērogā. Abi Dalībnieki atzinīgi vērtē kopš 2004. gada notiekošo regulāro dialogu par zivsaimniecības jautājumiem. Šā dialoga ietvaros bez noteikta grafika notiks turpmākas sanāksmes tik bieži, cik abi Dalībnieki to vēlas, lai tādējādi intensīvi apspriestos par divpusējiem, daudzpusējiem un reģionāliem zivsaimniecības jautājumiem.

Transports

| 44. | Gaisa satiksme ir ļoti būtisks elements attiecību stiprināšanā starp Dalībniekiem. Tie apsveica horizontālā nolīguma parakstīšanu 2006. gada jūnijā; šis nolīgums pirmām kārtām attiecās tiem ierobežojumiem saistībā ar valsts piederību, kas iekļauti Jaunzēlandes un dalībvalstu divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos. Abi Dalībnieki darīs visu iespējamo, lai sāktu sarunas par visaptverošu gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu ar mērķi šīs sarunas pabeigt 2008. gadā, atspoguļojot abu pušu līdzīgos viedokļus par attiecīgajiem principiem. |
| --- | --- |

44.

Gaisa satiksme ir ļoti būtisks elements attiecību stiprināšanā starp Dalībniekiem. Tie apsveica horizontālā nolīguma parakstīšanu 2006. gada jūnijā; šis nolīgums pirmām kārtām attiecās tiem ierobežojumiem saistībā ar valsts piederību, kas iekļauti Jaunzēlandes un dalībvalstu divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos. Abi Dalībnieki darīs visu iespējamo, lai sāktu sarunas par visaptverošu gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu ar mērķi šīs sarunas pabeigt 2008. gadā, atspoguļojot abu pušu līdzīgos viedokļus par attiecīgajiem principiem.

Cilvēku savstarpējie kontakti un informēšanas pasākumi

| 45. | Plašsaziņas līdzekļiem ir arvien būtiskāka nozīme informācijas sniegšanā un sabiedrības uzskatu par citām valstīm ietekmēšanā. Dalībnieki atzīst ikgadējās Eiropas Savienības žurnālistikas balvas nozīmi; šīs balvas mērķis ir veicināt zināšanas par Eiropas Savienību Jaunzēlandē, sniedzot Jaunzēlandes žurnālistam iespēju divas nedēļas uzturēties Eiropā un pēc paša izvēles pievērsties kādai tēmai, kas ir būtiska Jaunzēlandes sabiedrībai. Lai veicinātu lielāku izpratni attiecīgo plašsaziņas līdzekļu vidū, Dalībnieki sadarbosies ar plašsaziņas organizācijām divpusējo attiecību izpratnes sekmēšanā, tostarp tie veicinās kontaktus plašsaziņas organizāciju, īpaši žurnālistu vidū. |
| --- | --- |

45.

Plašsaziņas līdzekļiem ir arvien būtiskāka nozīme informācijas sniegšanā un sabiedrības uzskatu par citām valstīm ietekmēšanā. Dalībnieki atzīst ikgadējās Eiropas Savienības žurnālistikas balvas nozīmi; šīs balvas mērķis ir veicināt zināšanas par Eiropas Savienību Jaunzēlandē, sniedzot Jaunzēlandes žurnālistam iespēju divas nedēļas uzturēties Eiropā un pēc paša izvēles pievērsties kādai tēmai, kas ir būtiska Jaunzēlandes sabiedrībai. Lai veicinātu lielāku izpratni attiecīgo plašsaziņas līdzekļu vidū, Dalībnieki sadarbosies ar plašsaziņas organizācijām divpusējo attiecību izpratnes sekmēšanā, tostarp tie veicinās kontaktus plašsaziņas organizāciju, īpaši žurnālistu vidū.

| 46. | Komisija aicinās dažādu nozīmīgāko Jaunzēlandes plašsaziņas organizāciju žurnālistikas skolas un mācību nodaļas savos mācību plānos iekļaut kursus par reportāžu veidošanu par mūsdienu Eiropu. |
| --- | --- |

46.

Komisija aicinās dažādu nozīmīgāko Jaunzēlandes plašsaziņas organizāciju žurnālistikas skolas un mācību nodaļas savos mācību plānos iekļaut kursus par reportāžu veidošanu par mūsdienu Eiropu.

| 47. | Atzīstot, ka labāka izpratne par Eiropas Savienības darbību veicinās divpusējās attiecības, Komisija sadarbosies ar Jaunzēlandi, lai atbalstītu Jaunzēlandes amatpersonu neregulāru nosūtīšanu īslaicīgu, Jaunzēlandes finansētu prakšu veikšanai Komisijā; šādu prakšu veikšana ir atkarīga no piemērotu amatu noteikšanas. Jaunzēlande apstiprina, ka tā ar līdzīgiem noteikumiem pieņems Komisijas amatpersonas. |
| --- | --- |

47.

Atzīstot, ka labāka izpratne par Eiropas Savienības darbību veicinās divpusējās attiecības, Komisija sadarbosies ar Jaunzēlandi, lai atbalstītu Jaunzēlandes amatpersonu neregulāru nosūtīšanu īslaicīgu, Jaunzēlandes finansētu prakšu veikšanai Komisijā; šādu prakšu veikšana ir atkarīga no piemērotu amatu noteikšanas. Jaunzēlande apstiprina, ka tā ar līdzīgiem noteikumiem pieņems Komisijas amatpersonas.

| 48. | Dalībnieki atzīst EUCN nozīmīgumu Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībās, tie atzīst šim tīklam sniegtā Komisijas finansējuma nozīmīgumu, un tie atkārtoti apstiprina savu apņemšanos šo tīklu atbalstīt arī turpmāk. |
| --- | --- |

48.

Dalībnieki atzīst EUCN nozīmīgumu Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībās, tie atzīst šim tīklam sniegtā Komisijas finansējuma nozīmīgumu, un tie atkārtoti apstiprina savu apņemšanos šo tīklu atbalstīt arī turpmāk.

| 49. | Dalībnieki aicina EUCN arī turpmāk iesaistīties, lai norīkotu augstskolu absolventus veikt īslaicīgas prakses Eiropas Parlamentā. Šādas prakses ir ļoti lietderīgas abiem Dalībniekiem; tās ir vērtīgas praktikantiem, sniedzot tiem Eiropas Parlamentā iegūtu pieredzi, un ar šo prakšu palīdzību veidojas partnerattiecības starp studentiem un Eiropas Parlamenta delegācijas locekļiem Austrālijā/Jaunzēlandē. |
| --- | --- |

49.

Dalībnieki aicina EUCN arī turpmāk iesaistīties, lai norīkotu augstskolu absolventus veikt īslaicīgas prakses Eiropas Parlamentā. Šādas prakses ir ļoti lietderīgas abiem Dalībniekiem; tās ir vērtīgas praktikantiem, sniedzot tiem Eiropas Parlamentā iegūtu pieredzi, un ar šo prakšu palīdzību veidojas partnerattiecības starp studentiem un Eiropas Parlamenta delegācijas locekļiem Austrālijā/Jaunzēlandē.

| 50. | Regulāri kontakti starp Eiropas Parlamentu un Jaunzēlandes parlamentu ir svarīgs vispārējo Jaunzēlandes un Eiropas iestāžu attiecību elements un veicina labāku abu Dalībnieku attiecību izpratni. Jaunzēlandes pārstāvniecība Eiropas Savienībā Briselē un Eiropas Komisijas delegācija Velingtonā saglabās ciešas attiecības ar attiecīgajiem parlamentiem, lai sniegtu informāciju par attiecību attīstību un noteiktu iespējas, lai pastiprinātu kontaktus un savstarpējo sapratni. |
| --- | --- |

50.

Regulāri kontakti starp Eiropas Parlamentu un Jaunzēlandes parlamentu ir svarīgs vispārējo Jaunzēlandes un Eiropas iestāžu attiecību elements un veicina labāku abu Dalībnieku attiecību izpratni. Jaunzēlandes pārstāvniecība Eiropas Savienībā Briselē un Eiropas Komisijas delegācija Velingtonā saglabās ciešas attiecības ar attiecīgajiem parlamentiem, lai sniegtu informāciju par attiecību attīstību un noteiktu iespējas, lai pastiprinātu kontaktus un savstarpējo sapratni.

Pārskatīšana

| 51. | Dalībnieki pastāvīgi uzraudzīs panākumus, kas gūti, īstenojot šajā Kopīgajā deklarācijā noteiktos pasākumus. Abi Dalībnieki 2012. gadā vēlreiz izstrādās visaptverošu praktisko pasākumu pārskatu, lai tādējādi turpinātu ciešu apspriešanās procesu un attīstītu plašāku sadarbību Dalībnieku vidū. |
| --- | --- |

51.

Dalībnieki pastāvīgi uzraudzīs panākumus, kas gūti, īstenojot šajā Kopīgajā deklarācijā noteiktos pasākumus. Abi Dalībnieki 2012. gadā vēlreiz izstrādās visaptverošu praktisko pasākumu pārskatu, lai tādējādi turpinātu ciešu apspriešanās procesu un attīstītu plašāku sadarbību Dalībnieku vidū.

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 6.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/7

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 32/02)

2007. gada 19. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4804. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4804. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 6.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 5. februāris

(2008/C 32/03)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4688 |
| JPY | Japānas jēna | 157,79 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4538 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,74605 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4074 |
| CHF | Šveices franks | 1,6177 |
| ISK | Islandes krona | 95,8 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0095 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,671 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 258,21 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,697 |
| PLN | Polijas zlots | 3,58 |
| RON | Rumānijas leja | 3,6335 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,379 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7205 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6263 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,467 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,4555 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8638 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0803 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 383,24 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,9558 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,5511 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2545 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 527,65 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7402 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,34 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,121 |
| THB | Taizemes bats | 45,552 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5645 |
| MXN | Meksikas peso | 15,8669 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4688

JPY

Japānas jēna

157,79

DKK

Dānijas krona

7,4538

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,74605

SEK

Zviedrijas krona

9,4074

CHF

Šveices franks

1,6177

ISK

Islandes krona

95,8

NOK

Norvēģijas krona

8,0095

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,671

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

258,21

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,697

PLN

Polijas zlots

3,58

RON

Rumānijas leja

3,6335

SKK

Slovākijas krona

33,379

TRY

Turcijas lira

1,7205

AUD

Austrālijas dolārs

1,6263

CAD

Kanādas dolārs

1,467

HKD

Hongkongas dolārs

11,4555

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8638

SGD

Singapūras dolārs

2,0803

KRW

Dienvidkorejas vons

1 383,24

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,9558

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,5511

HRK

Horvātijas kuna

7,2545

IDR

Indonēzijas rūpija

13 527,65

MYR

Malaizijas ringits

4,7402

PHP

Filipīnu peso

59,34

RUB

Krievijas rublis

36,121

THB

Taizemes bats

45,552

BRL

Brazīlijas reāls

2,5645

MXN

Meksikas peso

15,8669

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 6.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/9

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2008/C 32/04)

Atbalsta numurs: XA 212/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Logatec pašvaldība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Logatec 2007-2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Logatec (2. Poglavje)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007. g. — EUR 22 500 |
| --- | --- |

2007. g. — EUR 22 500

| | 2008. g. — EUR 24 750 |
| --- | --- |

2008. g. — EUR 24 750

| | 2009. g. — EUR 27 300 |
| --- | --- |

2009. g. — EUR 27 300

| | 2010. g. — EUR 30 030 |
| --- | --- |

2010. g. — EUR 30 030

| | 2011. g. — EUR 33 000 |
| --- | --- |

2011. g. — EUR 33 000

| | 2012. g. — EUR 36 300 |
| --- | --- |

2012. g. — EUR 36 300

| | 2013. g. — EUR 40 000 |
| --- | --- |

2013. g. — EUR 40 000

Atbalsta maksimālā intensitāte:

1.   Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos:

| — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 40 % citos apgabalos. |
| --- | --- |

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 40 % citos apgabalos.

Atbalstu piešķir ieguldījumiem lauku objektos lauksaimnieciskai ražošanai, ieguldījumiem ganībās un aramzemē, kā arī saimniecību privāto pievedceļu izveidei

2.   Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:

| — | līdz 10 % no attaisnotajām izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, apdrošinot laukaugus un augļus; |
| --- | --- |

—

līdz 10 % no attaisnotajām izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, apdrošinot laukaugus un augļus;

| — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām par apdrošināšanas prēmijām mājlopu apdrošināšanai pret slimībām, neietverot izmaksas, par kurām saņemts apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējums no valsts budžeta |
| --- | --- |

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām par apdrošināšanas prēmijām mājlopu apdrošināšanai pret slimībām, neietverot izmaksas, par kurām saņemts apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējums no valsts budžeta

3.   Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības veicināšanai:

| — | līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām; šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām; šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem

4.   Tehniskā atbalsta nodrošināšana:

| — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar izglītības un apmācības programmu organizēšanu un īstenošanu, trešo pušu sniegtiem konsultāciju pakalpojumiem, lauku saimniecību pieredzes apmaiņas forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, publikāciju, katalogu un interneta vietņu sagatavošanu. Šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar izglītības un apmācības programmu organizēšanu un īstenošanu, trešo pušu sniegtiem konsultāciju pakalpojumiem, lauku saimniecību pieredzes apmaiņas forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, publikāciju, katalogu un interneta vietņu sagatavošanu. Šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem

Īstenošanas datums: 2007. gada augusts

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalsts MVU

Atsauce uz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: II nodaļā noteikumos par valsts atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības un lauku vides saglabāšanai un attīstībai Logatec pašvaldībā ir uzskaitīti pasākumi, kas uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

12. pants — Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

14. pants — Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai;

15. pants — Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē

Attiecīgā nozare: Lauksaimniecība — Atbalstu piešķir par ieguldījumiem lopkopībā, izņemot zirgu (siltasiņu), mājputnu vai trušu audzēšanai. Atbalstu piešķir mazo atgremotāju audzēšanai mazāk labvēlīgos apgabalos

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Logatec |
| --- |
| Tržaška cesta 15 |
| SLO-1370 Logatec |

Občina Logatec

Tržaška cesta 15

SLO-1370 Logatec

Tīmekļa vietne: http://dokumenti.obcina-logatec.com/PRAVILNIKI/Pravilnikkmetijstvo.pdf

Cita informācija: Pasākums, kas attiecas uz apdrošināšanas prēmijām laukaugu un augļu apdrošināšanai, ietver šādus nelabvēlīgus klimatiskos apstākļus, kas var būt pielīdzināmi dabas katastrofai: pavasara salna, krusa, zibens, zibens izraisīts ugunsgrēks, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulā (EK) Nr. 1857/2006 paredzētajām prasībām par pasākumiem, kas jāveic pašvaldībām, un vispārējiem noteikumiem (pirms atbalsta piešķiršanas veicamie pasākumi, atbalsta kopējā summa, pārredzamība un uzraudzība)

Atbalsta numurs: XA 219/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Območje Občine Straža

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Podpora programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Straža 2007-2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v mestni občini Straža za programsko obdobje 2007-2013 (II. Poglavje)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam plānotais gada budžets ir EUR 48 752

Atbalsta maksimālā intensitāte:

1.   Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos:

| — | līdz 40 % no ieguldījumu attaisnotajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no ieguldījumu attaisnotajām izmaksām.

Atbalsta mērķis ir atjaunot lauku saimniecībai raksturīgās iezīmes, iegādāties iekārtas lauksaimnieciskajai ražošanai, ieguldīt ilggadīgās kultūrās un uzlabot lauksaimniecības zemi

2.   Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana:

| — | līdz 100 % no izmaksām par ieguldījumiem objektos, kas nav paredzēti ražošanai, un līdz 60 % no izmaksām par ieguldījumiem lauku saimniecības objektos, kas paredzēti ražošanai, ar nosacījumu, ka ieguldījuma rezultātā netiek palielināts ražošanas potenciāls; |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no izmaksām par ieguldījumiem objektos, kas nav paredzēti ražošanai, un līdz 60 % no izmaksām par ieguldījumiem lauku saimniecības objektos, kas paredzēti ražošanai, ar nosacījumu, ka ieguldījuma rezultātā netiek palielināts ražošanas potenciāls;

| — | papildu atbalstu var piešķirt līdz 100 % apmērā, lai segtu papildu izmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālos materiālus |
| --- | --- |

—

papildu atbalstu var piešķirt līdz 100 % apmērā, lai segtu papildu izmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālos materiālus

3.   Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:

| — | saskaņā ar Slovēnijas valdības pieņemto Dekrētu par līdzfinansējumu apdrošināšanas prēmijām lauksaimnieciskajai ražošanai attiecīgajā gadā pašvaldības līdzfinansējuma maksimālā summa ir 50 % no attaisnotajām izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, apdrošinot laukaugus un augļus, kā arī mājlopus pret slimībām |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Slovēnijas valdības pieņemto Dekrētu par līdzfinansējumu apdrošināšanas prēmijām lauksaimnieciskajai ražošanai attiecīgajā gadā pašvaldības līdzfinansējuma maksimālā summa ir 50 % no attaisnotajām izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, apdrošinot laukaugus un augļus, kā arī mājlopus pret slimībām

4.   Atbalsts zemes pārdalīšanai:

| — | līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām, kuras radušās juridisku un administratīvu procedūru rezultātā |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām, kuras radušās juridisku un administratīvu procedūru rezultātā

5.   Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē:

| — | līdz 100 % no izmaksām par lauksaimnieku izglītību un apmācību, par konsultatīvajiem pakalpojumiem un par forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, par publikācijām, katalogiem, mājas lapu veidošanu, par aizvietošanas pakalpojumiem un par zinātniskas informācijas izplatīšanu. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver maksājumus naudā ražotājiem |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no izmaksām par lauksaimnieku izglītību un apmācību, par konsultatīvajiem pakalpojumiem un par forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, par publikācijām, katalogiem, mājas lapu veidošanu, par aizvietošanas pakalpojumiem un par zinātniskas informācijas izplatīšanu. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver maksājumus naudā ražotājiem

Īstenošanas datums: 2007. gada augusts (vai diena, kad noteikumi stājas spēkā)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalstīt MVU

Atsauce uz pantiem Regulā (EK) Nr. 1857/2006 un attaisnotās izmaksas: II nodaļā priekšlikumā noteikumiem par lauksaimniecības un lauku apvidu attīstības saglabāšanu un veicināšanu Straža pašvaldībā plānošanas periodā 2007.–2013. gadam ir iekļauti pasākumi, kas uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants — Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

12. pants — Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants — Atbalsts zemes pārdalīšanai;

15. pants — Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība — Laukkopība un lopkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Straža |
| --- |
| Ulica Talcev 9 |
| SLO-8351 Straža |

Občina Straža

Ulica Talcev 9

SLO-8351 Straža

Tīmekļa vietne: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200771&dhid=91211

Cita informācija: Pasākums, kas attiecas uz apdrošināšanas prēmijām laukaugu un augļu apdrošināšanai, ietver šādus nelabvēlīgus klimatiskos apstākļus, kas var būt pielīdzināmi dabas katastrofai: pavasara salna, krusa, zibens, zibens izraisīts ugunsgrēks, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulā (EK) Nr. 1857/2006 paredzētajām prasībām par pasākumiem, kas jāpieņem pašvaldībām, un vispārējiem noteikumiem (pirms atbalsta piešķiršanas veicamie pasākumi, atbalsta kopējā summa, pārredzamība un uzraudzība)

Straža pašvaldības

priekšsēdētājs

Alojz KNAFELJ

Atbalsta numurs: XA 222/07

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Visa valsts teritorija

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau

Juridiskais pamats: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau; Bundeshaushaltsgesetz, Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 Bundeshaushaltsordnung

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopā līdz EUR 1 miljonam

Atbalsta maksimālā intensitāte: Dotāciju piešķir projekta atbalstam līdzfinansējuma formā. Dotācija var sasniegt līdz 50 % no konsultāciju izmaksām, tomēr nepārsniedz EUR 2 000 (neto) par katru konsultāciju veidu (konsultācijas pirms pārorientēšanas, konsultācijas pārorientēšanas gaitā). Dotācija katrā gadījumā var tikt piešķirta vienu reizi par konsultācijām pirms pārorientēšanas un vienu reizi par konsultācijām pārorientēšanas gaitā. Dotācija netiek izmaksāta tieši atbalsta saņēmējam

Īstenošanas datums: Noteikumi parakstīti 2007. gada 13. augustā. Tie stājas spēkā nākamajā dienā pēc izsludināšanas federālajā vēstnesī “Bundesanzeiger”. Izsludināšana notiek tikai pēc tam, kad paziņotās informācijas kopsavilkumu par valsts atbalstu ir publicējusi Eiropas Komisija. Noteikumi par valsts atbalstu attiecas tikai uz konsultācijām, kas sākušās no šā brīža

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Noteikumi ir spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Tradicionāli saimniekojošo lauksaimniecības uzņēmumu konsultēšana par iespējām pārorientēt uzņēmuma darbību uz bioloģisko lauksaimniecību un par šādas pārorientācijas sekām ir svarīgs instruments

lai precīzi novērtētu, vai un kādos apstākļos uzņēmuma darbības pārorientēšana uz bioloģisko lauksaimniecību ir rentabla; tas palīdz izvairīties no nepareizu lēmumu pieņemšanas, kas saistīti ar uzņēmējdarbību,

lai uzlabotu izredzes gūt panākumus ar plānoto pārorientāciju uz bioloģisko lauksaimniecību, nodrošinot labākas zināšanas pārvaldības jomā,

lai veicinātu gatavību pārorientēties uz bioloģisko lauksaimniecību un tādējādi palielinātu bioloģiski saimniekojošo uzņēmumu skaitu.

Konsultācijas par ražošanas tehnoloģiju un/vai saimniecisko darbību lauksaimniecības uzņēmuma pārorientācijas posma laikā no tradicionālās uz bioloģisko lauksaimniecību ir svarīgs instruments

lai precīzi novērtētu, kādā veidā ražošana katrā individuālā uzņēmumā jāpielāgo mainītajiem nosacījumiem; tas palīdz optimizēt nepieciešamo pielāgošanās procesu un samazināt ar uzņēmējdarbību saistītu nepareizu lēmumu pieņemšanas risku,

lai uzlabotu veiksmīgas pārorientācijas izredzes, nepārtraukti paplašinot pārvaldības zināšanas sarežģītās jomās,

lai optimizētu uzņēmumu attīstību pārorientācijas laikā un pēc tās pabeigšanas atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 2092/91; tādējādi tas veicina jaunapgūtās saimniekošanas formas ilgtspējīgu attīstību un var palīdzēt nodrošināt to, ka uzņēmumi neatgriezīsies pie tradicionālās saimniekošanas formas pēc piecus gadus ilgā bioloģiskās saimniekošanas perioda, kas tiem jāievēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005

Lai iedrošinātu uzņēmumus izmantot ārējās konsultācijas, tiem jāsniedz atbalsts, daļēji atlīdzinot konsultāciju izmaksas saskaņā ar šiem noteikumiem un Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 BHO. Atbalsta nosacījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Visu apakšnozaru tradicionāli un bioloģiski saimniekojošie lauksaimniecības uzņēmumi.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Tīmekļa vietne: http://www.bundesprogramm-oekolandbau.de/foerderrichtlinien/umstellungsberatung/

Cita informācija: —

Atbalsta numurs: XA 223/07

Dalībvalsts: Ungārija

Reģions: visa Ungārijas teritorija

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Állami program keretében egyes növényegészségügyi vizsgálatok költségeihez nyújtott nemzeti támogatás.

Juridiskais pamats:

| — | egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet;

| — | a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény; |
| --- | --- |

—

a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény;

| — | a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet;

| — | a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet;

| — | a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet;

| — | a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet. |
| --- | --- |

—

a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet.

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Gada kopējā summa: HUF 150 miljoni

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsta likme — 80 % no rēķinā uzrādītās attaisnoto izdevumu vērtības

Attaisnoto izdevumu maksimālais apjoms par katru testa veidu ir noteikts Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrijas 2004. gada 22. novembra noteikumos Nr. 165/2004

Īstenošanas datums: 2007. gada septembris, pēc tam, kad Komisija būs pieņēmusi lēmumu

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis ir nodrošināt kvalitatīvu sēklu un bioloģiski augstvērtīga pavairošanas materiāla audzēšanu, lai labāk aizsargātu augu veselību augu sugu saglabāšanai.

Tiek piemēroti Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta noteikumi

Atbalstu var pieprasīt par augu veselības pakalpojumu izdevumiem, kurus apliecina rēķini un kuri radušies, veicot iepriekšminētās pārbaudes un testēšanu, kā pieprasīts valsts augu veselības programmās

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Attiecīgās nozares ir sēklu un pavairošanas materiāla audzēšana (laukaugi, dārzkopība un licencētas stādaudzētavas)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese, tīmekļa vietne:

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| HU-Kossuth tér 11, Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

HU-Kossuth tér 11, Budapest

Tīmekļa vietne: http://www.fvm.hu/main.php?folderID=1846&articleID=10790&ctag=articlelist&iid=1

Budapeštā, 2007. gada 27. augustā

András MÁHR

Valsts sekretārs

Atbalsta numurs: XA 224/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Šentjuras (Šentjur) municipalitāte

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Podpore programom razvoja podeželja v občini Šentjur 2007-2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Šentjur

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007. gadā: EUR 38 117 |
| --- | --- |

2007. gadā: EUR 38 117

| | 2008. gadā: EUR 40 617 |
| --- | --- |

2008. gadā: EUR 40 617

| | 2009. gadā: EUR 46 700 |
| --- | --- |

2009. gadā: EUR 46 700

| | 2010. gadā: EUR 53 700 |
| --- | --- |

2010. gadā: EUR 53 700

| | 2011. gadā: EUR 61 770 |
| --- | --- |

2011. gadā: EUR 61 770

| | 2012. gadā: EUR 71 000 |
| --- | --- |

2012. gadā: EUR 71 000

| | 2013. gadā: EUR 81 600 |
| --- | --- |

2013. gadā: EUR 81 600

Atbalsta maksimālā intensitāte:

1.   Ieguldījumi lauku saimniecībās primārās ražošanas vajadzībām:

| — | līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem. |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem.

Atbalsta mērķis ir ieguldījumi lauku objektu atjaunošanā, lauksaimnieciskās ražošanas iekārtu iegāde, ieguldījumi daudzgadīgo kultūru audzēšanā un aramzemes un ganību uzlabošanā

2.   Tradicionālo ēku saglabāšana:

| — | līdz 60 % no faktiskajām izmaksām par ieguldījumiem ar ražošanu nesaistītu kultūrvēsturisko (arheoloģiskas un vēsturiskas nozīmes) objektu saglabāšanai saimniecībās un ar ražošanu saistīto kultūrvēsturisko objektu, tādu kā saimniecības ēku, saglabāšanai saimniecībās ar nosacījumu, ka ieguldījumu rezultātā nepalielinās ražošanas potenciāls |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no faktiskajām izmaksām par ieguldījumiem ar ražošanu nesaistītu kultūrvēsturisko (arheoloģiskas un vēsturiskas nozīmes) objektu saglabāšanai saimniecībās un ar ražošanu saistīto kultūrvēsturisko objektu, tādu kā saimniecības ēku, saglabāšanai saimniecībās ar nosacījumu, ka ieguldījumu rezultātā nepalielinās ražošanas potenciāls

3.   Atbalsts apdrošināšanas prēmiju izmaksām:

| — | pašvaldības atbalsts sedz starpību starp apdrošināšanas prēmijām gūto līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu, kas veido līdz 50 % no apdrošināšanas prēmiju attaisnotajām izmaksām par sējumu un augļu ražas apdrošināšanu un dzīvnieku apdrošināšanu pret slimībām |
| --- | --- |

—

pašvaldības atbalsts sedz starpību starp apdrošināšanas prēmijām gūto līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu, kas veido līdz 50 % no apdrošināšanas prēmiju attaisnotajām izmaksām par sējumu un augļu ražas apdrošināšanu un dzīvnieku apdrošināšanu pret slimībām

4.   Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē:

| — | līdz 100 % no izmaksām lauksaimnieku izglītībai un apmācībai, konsultāciju pakalpojumiem, forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu rīkošanai, publikācijām, katalogiem un tīmekļa vietnēm, kā arī zinātnes atziņu izplatīšanai. Atbalsts piešķirams subsidētu pakalpojumu veidā bez tiešiem naudas maksājumiem ražotājiem |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no izmaksām lauksaimnieku izglītībai un apmācībai, konsultāciju pakalpojumiem, forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu rīkošanai, publikācijām, katalogiem un tīmekļa vietnēm, kā arī zinātnes atziņu izplatīšanai. Atbalsts piešķirams subsidētu pakalpojumu veidā bez tiešiem naudas maksājumiem ražotājiem

Īstenošanas datums: 2007. gads (vai pašvaldības noteikumu spēkā stāšanās datums)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalsts MVU(-iem)

Atsauce uz Regulu (EK) Nr. 1857/2006 un attaisnotās izmaksas: Pašvaldības noteikumu projekta “Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v Občini Šentjur” III nodaļā ir paredzēti pasākumi, kuri ir valsts atbalsts saskaņā ar turpmāk minētajiem pantiem Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants: Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants: Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

12. pants: Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

15. pants: Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē

Attiecīgā(-ās) tautsaimniecības nozare(-es): Lauksaimniecība — Augkopība un lopkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Šentjur |
| --- |
| Mestni trg 10 |
| SLO-3230 Šentjur |

Občina Šentjur

Mestni trg 10

SLO-3230 Šentjur

Tīmekļa vietne: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200774&dhid=91305

Cita informācija: Pasākums par apdrošināšanas prēmiju maksājumiem sējumu un augļu ražas apdrošināšanai attiecas uz šādiem nelabvēlīgiem laika apstākļiem, ko var pielīdzināt dabas katastrofām: pavasara salna, krusa, zibens un zibens izraisīts ugunsgrēks, viesuļvētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 prasībām par pasākumiem, kas jāpieņem pašvaldībām, un vispārējiem noteikumiem (pasākumiem pirms atbalsta piešķiršanas, pasākumiem atbalsta summēšanai, pārredzamībai un uzraudzībai)

Atbildīgās personas paraksts

mērs

Štefan TISEL

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 6.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/14

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTU KONKURSU EPSO/AD/124/08

(2008/C 32/05)

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklātu konkursu:

| | EPSO/AD/124/08 — Vācu, franču vai nīderlandiešu valodas nodaļas vadītājs (AD9) Eiropas Parlamenta Informācijas birojam Briselē. |
| --- | --- |

EPSO/AD/124/08 — Vācu, franču vai nīderlandiešu valodas nodaļas vadītājs (AD9) Eiropas Parlamenta Informācijas birojam Briselē.

Paziņojums par konkursu ir publicēts tikai vācu, franču un nīderlandiešu valodā Oficiālājā Vēstnesī C 32 A 2008. gada 6. februārī.

Pilnīga informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://europa.eu/epso.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 6.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/15

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 32/06)

| 1. | Komisija 2008. gada 28. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Schwenk Limes GmbH & Co. KG, kas pieder Schwenk-Gruppe (“Schwenk”, Vācija), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Paul Hartmann AG (“Paul Hartmann”, Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 28. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Schwenk Limes GmbH & Co. KG, kas pieder Schwenk-Gruppe (“Schwenk”, Vācija), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Paul Hartmann AG (“Paul Hartmann”, Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Schwenk: būvniecības materiāli; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Schwenk: būvniecības materiāli;

| — | Paul Hartmann: zāles un higiēnas preces. |
| --- | --- |

—

Paul Hartmann: zāles un higiēnas preces.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---