# Jurnalul Oficial C 53/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 53 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5126 februarie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 53

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5126 februarie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 72-a sesiune plenară din 28 și 29 noiembrie 2007 |
| 2008/C 053/01 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Cartea verde privind aplicațiile navigației prin satelit | 1 |
| 2008/C 053/02 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Al patrulea raport privind coeziunea economică și socială | 6 |
| 2008/C 053/03 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia comunitară pentru sănătate și securitate în muncă 2007-2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Adaptarea la schimbările climatice în Europa — Posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene | 21 |
| 2008/C 053/05 | Avizul Comitetul Regiunilor privind O agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare | 25 |
| 2008/C 053/06 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Rolul educației și al acțiunilor de sensibilizare în promovarea dezvoltării durabile | 29 |
| 2008/C 053/07 | Avizul Comitetului Regiunilor pe tema A îmbătrâni frumos în societatea informațională | 40 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 72-a sesiune plenară din 28 și 29 noiembrie 2007

2008/C 053/01

Avizul Comitetului Regiunilor privind Cartea verde privind aplicațiile navigației prin satelit

1

2008/C 053/02

Avizul Comitetului Regiunilor privind Al patrulea raport privind coeziunea economică și socială

6

2008/C 053/03

Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia comunitară pentru sănătate și securitate în muncă 2007-2012

16

2008/C 053/04

Avizul Comitetului Regiunilor privind Adaptarea la schimbările climatice în Europa — Posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene

21

2008/C 053/05

Avizul Comitetul Regiunilor privind O agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare

25

2008/C 053/06

Avizul Comitetului Regiunilor privind Rolul educației și al acțiunilor de sensibilizare în promovarea dezvoltării durabile

29

2008/C 053/07

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema A îmbătrâni frumos în societatea informațională

40

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 72-a sesiune plenară din 28 și 29 noiembrie 2007

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/1

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Cartea verde privind aplicațiile navigației prin satelit”

(2008/C 53/01)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că sistemul european de navigație prin satelit Galileo este indispensabil, având în vedere importanța absolut strategică a acestuia din punctul de vedere al dezvoltării economice și sociale și al securității; |
| --- | --- |

—

consideră că sistemul european de navigație prin satelit Galileo este indispensabil, având în vedere importanța absolut strategică a acestuia din punctul de vedere al dezvoltării economice și sociale și al securității;

| — | are convingerea că sistemul de navigație Galileo va contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona revizuite pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și, că, prin urmare, va determina de asemenea creșterea coeziunii teritoriale; |
| --- | --- |

—

are convingerea că sistemul de navigație Galileo va contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona revizuite pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și, că, prin urmare, va determina de asemenea creșterea coeziunii teritoriale;

| — | are convingerea că, în regiuni și orașe, Galileo va contribui la o îmbunătățire a gestionării tuturor modurilor de transport. Galileo va permite o mai bună pregătire în vederea gestionării inundațiilor și a altor situații de criză, precum și efectuarea operațiunilor de salvare și monitorizarea schimbărilor climatice. Asociat cu o cartografie a rețelelor de infrastructură și a subsolurilor, sistemul Galileo va facilita planificarea amenajării teritoriului și proiectele de construcție, va îmbunătăți mobilitatea persoanelor cu handicap etc. Punerea în aplicare a sistemului european de navigație prin satelit va da naștere unei dinamici de inovare continuă; |
| --- | --- |

—

are convingerea că, în regiuni și orașe, Galileo va contribui la o îmbunătățire a gestionării tuturor modurilor de transport. Galileo va permite o mai bună pregătire în vederea gestionării inundațiilor și a altor situații de criză, precum și efectuarea operațiunilor de salvare și monitorizarea schimbărilor climatice. Asociat cu o cartografie a rețelelor de infrastructură și a subsolurilor, sistemul Galileo va facilita planificarea amenajării teritoriului și proiectele de construcție, va îmbunătăți mobilitatea persoanelor cu handicap etc. Punerea în aplicare a sistemului european de navigație prin satelit va da naștere unei dinamici de inovare continuă;

| — | subliniază faptul că Galileo dispune de potențialul necesar pentru a deveni un veritabil incubator care va permite realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că Galileo dispune de potențialul necesar pentru a deveni un veritabil incubator care va permite realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona;

| — | consideră că ar fi foarte pertinentă crearea unei agenții europene care să aibă ca obiectiv dezvoltarea de aplicații și promovarea proiectului Galileo. Aceasta ar trebui să dispună de un instrument financiar (capital de risc) care să îi permită să susțină IMM-urile în domeniul dezvoltării de aplicații; |
| --- | --- |

—

consideră că ar fi foarte pertinentă crearea unei agenții europene care să aibă ca obiectiv dezvoltarea de aplicații și promovarea proiectului Galileo. Aceasta ar trebui să dispună de un instrument financiar (capital de risc) care să îi permită să susțină IMM-urile în domeniul dezvoltării de aplicații;

| — | consideră că trebuie creat un sistem paneuropean de promovare, stimulare și formare, dat fiind că numai o abordare coordonată poate produce efectul dorit; |
| --- | --- |

—

consideră că trebuie creat un sistem paneuropean de promovare, stimulare și formare, dat fiind că numai o abordare coordonată poate produce efectul dorit;

| — | este gata să își asume rolul de intermediar și coordonator între Comisia Europeană, diferitele organe implicate în programul Galileo și autoritățile locale și regionale. |
| --- | --- |

—

este gata să își asume rolul de intermediar și coordonator între Comisia Europeană, diferitele organe implicate în programul Galileo și autoritățile locale și regionale.

| Raportor | : | Dl Petr OSVALD (CZ/PSE), consilier municipal al orașului Plzeň |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Petr OSVALD (CZ/PSE), consilier municipal al orașului Plzeň

Text de referință

Cartea verde privind aplicațiile navigației prin satelit

COM(2006) 769 final

Recomandări

COMITETUL REGIUNILOR

Principalele mesaje

| 1. | Calitatea tuturor deciziilor noastre depinde de capacitatea noastră de a ne situa cu precizie în spațiu și în timp; |
| --- | --- |

1.

Calitatea tuturor deciziilor noastre depinde de capacitatea noastră de a ne situa cu precizie în spațiu și în timp;

| 2. | consideră că sistemul european de navigație prin satelit Galileo este indispensabil, având în vedere importanța absolut strategică a acestuia din punctul de vedere al dezvoltării economice și sociale și al securității. Sistemele de navigație vor face în curând parte integrantă din viața noastră de zi cu zi, la fel ca și telefoanele mobile sau internetul. Deși această tehnologie este utilizată în prezent în special în domeniul transporturilor, în combinație cu sisteme complementare (hărți etc.), aceasta va modifica în mod considerabil și alte domenii de activitate, de la amenajarea teritoriului până la protecția mediului, inclusiv gestionarea crizelor, construcțiile și agricultura; |
| --- | --- |

2.

consideră că sistemul european de navigație prin satelit Galileo este indispensabil, având în vedere importanța absolut strategică a acestuia din punctul de vedere al dezvoltării economice și sociale și al securității. Sistemele de navigație vor face în curând parte integrantă din viața noastră de zi cu zi, la fel ca și telefoanele mobile sau internetul. Deși această tehnologie este utilizată în prezent în special în domeniul transporturilor, în combinație cu sisteme complementare (hărți etc.), aceasta va modifica în mod considerabil și alte domenii de activitate, de la amenajarea teritoriului până la protecția mediului, inclusiv gestionarea crizelor, construcțiile și agricultura;

| 3. | consideră că, din punct de vedere strategic și economic, dar și politic, este dezavantajos ca regiunile Europei să fie dependente de un sistem militar realizat de o altă putere mondială (GPS-Statele Unite, Glonass-Rusia, Compass/Beidou-China); |
| --- | --- |

3.

consideră că, din punct de vedere strategic și economic, dar și politic, este dezavantajos ca regiunile Europei să fie dependente de un sistem militar realizat de o altă putere mondială (GPS-Statele Unite, Glonass-Rusia, Compass/Beidou-China);

| 4. | își manifestă convingerea că sistemul de navigație Galileo va contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona revizuite pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și, că, prin urmare, va determina de asemenea creșterea coeziunii teritoriale; |
| --- | --- |

4.

își manifestă convingerea că sistemul de navigație Galileo va contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona revizuite pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și, că, prin urmare, va determina de asemenea creșterea coeziunii teritoriale;

| 5. | se așteaptă ca Galileo să devină un nou vector de dezvoltare și creștere a competitivității în interiorul regiunilor Europei. În regiuni și orașe, acesta va contribui la o îmbunătățire a gestionării tuturor modurilor de transport. Galileo va permite o mai bună pregătire în vederea gestionării inundațiilor și a altor situații de criză, precum și efectuarea operațiunilor de salvare și monitorizarea schimbărilor climatice. Asociat cu o cartografie a rețelelor de infrastructură și a subsolurilor, sistemul Galileo va facilita planificarea amenajării teritoriului și proiectele de construcție, va îmbunătăți mobilitatea persoanelor cu handicap etc. Punerea în aplicare a sistemului european de navigație prin satelit va da naștere unei dinamici de inovare continuă; |
| --- | --- |

5.

se așteaptă ca Galileo să devină un nou vector de dezvoltare și creștere a competitivității în interiorul regiunilor Europei. În regiuni și orașe, acesta va contribui la o îmbunătățire a gestionării tuturor modurilor de transport. Galileo va permite o mai bună pregătire în vederea gestionării inundațiilor și a altor situații de criză, precum și efectuarea operațiunilor de salvare și monitorizarea schimbărilor climatice. Asociat cu o cartografie a rețelelor de infrastructură și a subsolurilor, sistemul Galileo va facilita planificarea amenajării teritoriului și proiectele de construcție, va îmbunătăți mobilitatea persoanelor cu handicap etc. Punerea în aplicare a sistemului european de navigație prin satelit va da naștere unei dinamici de inovare continuă;

Relevanța pentru Comitetul Regiunilor

| 6. | este conștient că programul Galileo constituie un pas esențial pe calea dezvoltării regiunilor europene. Obiectivele acestei inițiative sunt conforme principalelor priorități ale CoR. Grație sistemului Galileo, va fi, de exemplu, posibil să se obțină o mai mare siguranță și fluiditate a tuturor tipurilor de transport, să se asigure o monitorizare mai bună a mediului și a schimbărilor climatice, să se îmbunătățească prevenirea situațiilor de criză, să se coordoneze mai bine gestionarea crizelor și să se intervină într-un mod mai precis, mai rapid și mai eficient. Sistemul global de navigație prin satelit (GNSS) va îmbunătăți amenajarea teritoriului și pregătirea, realizarea și monitorizarea proiectelor de construcție. Acesta va crește mobilitatea persoanelor cu handicap și va reduce procentajul de avarii ale rețelelor energetice. În condițiile în care pregătirea și funcționarea programului Galileo vor beneficia de atenția, coordonarea și eforturile necesare, acesta va marca începutul unei noi ere de inovare, de cercetare, dezvoltare și aplicare a tehnologiilor inovatoare, atât în mediul industrial, cât și în viața de zi cu zi. Astfel, acesta va deveni un instrument puternic, capabil să consolideze nu numai competitivitatea fiecărei regiuni europene în parte, ci și a Uniunii Europene în ansamblu; |
| --- | --- |

6.

este conștient că programul Galileo constituie un pas esențial pe calea dezvoltării regiunilor europene. Obiectivele acestei inițiative sunt conforme principalelor priorități ale CoR. Grație sistemului Galileo, va fi, de exemplu, posibil să se obțină o mai mare siguranță și fluiditate a tuturor tipurilor de transport, să se asigure o monitorizare mai bună a mediului și a schimbărilor climatice, să se îmbunătățească prevenirea situațiilor de criză, să se coordoneze mai bine gestionarea crizelor și să se intervină într-un mod mai precis, mai rapid și mai eficient. Sistemul global de navigație prin satelit (GNSS) va îmbunătăți amenajarea teritoriului și pregătirea, realizarea și monitorizarea proiectelor de construcție. Acesta va crește mobilitatea persoanelor cu handicap și va reduce procentajul de avarii ale rețelelor energetice. În condițiile în care pregătirea și funcționarea programului Galileo vor beneficia de atenția, coordonarea și eforturile necesare, acesta va marca începutul unei noi ere de inovare, de cercetare, dezvoltare și aplicare a tehnologiilor inovatoare, atât în mediul industrial, cât și în viața de zi cu zi. Astfel, acesta va deveni un instrument puternic, capabil să consolideze nu numai competitivitatea fiecărei regiuni europene în parte, ci și a Uniunii Europene în ansamblu;

| 7. | subliniază faptul că Galileo dispune de potențialul necesar pentru a deveni un veritabil incubator care va permite realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona. În acest scop, este însă indispensabil ca toate statele membre, dar și toate regiunile europene, să fie asociate în mod activ la acest proiect. Succesul acestuia depinde de nivelul de implicare și de interes al partenerilor locali și regionali. Galileo va crea, la nivelul regiunilor, o serie de noi posibilități de afaceri interesante pentru actorii locali și regionali, cum ar fi IMM-urile. Pe lângă aceasta, va permite consolidarea parteneriatelor între autoritățile publice locale și regionale, întreprinderi, institute științifice și de cercetare și cetățeni în cadrul regiunilor. Dacă proiectul Galileo va fi pus în aplicare într-un mod echilibrat în toate aspectele sale, nu numai în vechile, ci și în noile state membre, care trebuie să fie implicate mai mult în acest proiect, acesta va deveni unul dintre instrumentele majore de creștere a coeziunii teritoriale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că Galileo dispune de potențialul necesar pentru a deveni un veritabil incubator care va permite realizarea obiectivelor Strategiei Lisabona. În acest scop, este însă indispensabil ca toate statele membre, dar și toate regiunile europene, să fie asociate în mod activ la acest proiect. Succesul acestuia depinde de nivelul de implicare și de interes al partenerilor locali și regionali. Galileo va crea, la nivelul regiunilor, o serie de noi posibilități de afaceri interesante pentru actorii locali și regionali, cum ar fi IMM-urile. Pe lângă aceasta, va permite consolidarea parteneriatelor între autoritățile publice locale și regionale, întreprinderi, institute științifice și de cercetare și cetățeni în cadrul regiunilor. Dacă proiectul Galileo va fi pus în aplicare într-un mod echilibrat în toate aspectele sale, nu numai în vechile, ci și în noile state membre, care trebuie să fie implicate mai mult în acest proiect, acesta va deveni unul dintre instrumentele majore de creștere a coeziunii teritoriale a Uniunii Europene;

| 8. | atrage atenția asupra faptului că, deși serviciile de bază propuse de sistemul Galileo pentru publicul larg vor fi gratuite, serviciile care vor prezenta garanția unei fiabilități și a unei precizii superioare vor fi cu plată. În vederea consolidării coeziunii teritoriale, trebuie să se garanteze faptul că regiunile europene mai puțin avansate nu vor fi defavorizate din acest punct de vedere și că vor fi implicate în toate etapele procesului. Acestora trebuie să li se garanteze în special accesul la sistem și la aplicațiile acestuia. |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra faptului că, deși serviciile de bază propuse de sistemul Galileo pentru publicul larg vor fi gratuite, serviciile care vor prezenta garanția unei fiabilități și a unei precizii superioare vor fi cu plată. În vederea consolidării coeziunii teritoriale, trebuie să se garanteze faptul că regiunile europene mai puțin avansate nu vor fi defavorizate din acest punct de vedere și că vor fi implicate în toate etapele procesului. Acestora trebuie să li se garanteze în special accesul la sistem și la aplicațiile acestuia.

Răspunsuri la întrebările puse în cadrul Cărții verzi

În ceea ce privește întrebarea nr. 1 privind măsurile care trebuie luate pentru accelerarea introducerii pe piață a aplicațiilor GNSS, adecvarea cadrului juridic și necesitatea îmbunătățirii acestuia, precum și rolul autorităților publice:

| 9. | În sectorul transporturilor, numeroase standarde tehnice comunitare vor trebui să fie revizuite astfel încât cerințele acestora să fie conforme standardelor sistemului Galileo, spre a evita orice conflicte. Doar astfel se va putea garanta nivelul de interoperabilitate necesar între diversele sisteme sau aplicații. Unul dintre factorii esențiali care ar putea accelera introducerea pe piață a unor aplicații sigure în materie de sisteme de navigație ar fi o certificare riguroasă a compatibilității acestora cu sistemul Galileo, în conformitate cu standardele tehnice comunitare modificate, și definirea unor cerințe tehnice de bază privitoare la echipamentele la sol și alte dispozitive de siguranță care utilizează tehnologia navigației prin satelit. În mod general, va trebui demonstrat, în cadrul procesului de certificare, că siguranța echipamentului respectiv este garantată. Autorizația va fi emisă de un organ specializat și abilitat să exerseze acest tip de activitate (făcând distincția între nivelul comunitar și cel național). Va trebui de asemenea să se decidă ce alte sisteme sau aplicații vor fi supuse procedurii de certificare în raport cu diferitele componente ale sistemului Galileo (și în special sistemul EGNOS). |
| --- | --- |

9.

În sectorul transporturilor, numeroase standarde tehnice comunitare vor trebui să fie revizuite astfel încât cerințele acestora să fie conforme standardelor sistemului Galileo, spre a evita orice conflicte. Doar astfel se va putea garanta nivelul de interoperabilitate necesar între diversele sisteme sau aplicații. Unul dintre factorii esențiali care ar putea accelera introducerea pe piață a unor aplicații sigure în materie de sisteme de navigație ar fi o certificare riguroasă a compatibilității acestora cu sistemul Galileo, în conformitate cu standardele tehnice comunitare modificate, și definirea unor cerințe tehnice de bază privitoare la echipamentele la sol și alte dispozitive de siguranță care utilizează tehnologia navigației prin satelit. În mod general, va trebui demonstrat, în cadrul procesului de certificare, că siguranța echipamentului respectiv este garantată. Autorizația va fi emisă de un organ specializat și abilitat să exerseze acest tip de activitate (făcând distincția între nivelul comunitar și cel național). Va trebui de asemenea să se decidă ce alte sisteme sau aplicații vor fi supuse procedurii de certificare în raport cu diferitele componente ale sistemului Galileo (și în special sistemul EGNOS).

| 10. | Noile tehnologii generează de asemenea noi riscuri. În consecință, este esențial să se continue acțiunile, de exemplu, în domeniul prevenirii atacurilor deliberate și apărării împotriva acestora și să se analizeze în amănunt problema răspunderii (publice și private). |
| --- | --- |

10.

Noile tehnologii generează de asemenea noi riscuri. În consecință, este esențial să se continue acțiunile, de exemplu, în domeniul prevenirii atacurilor deliberate și apărării împotriva acestora și să se analizeze în amănunt problema răspunderii (publice și private).

| 11. | În sectorul geodeziei, al energiei, al apei, al telecomunicațiilor etc., trebuie asigurată certificarea și actualizarea suporturilor cartografice, uniformizând accesul la date al diferitelor organe. Proiectul de platformă de Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate (GMES) facilitează într-un mod considerabil accesul colectivităților locale și regionale la date și armonizarea propriu-zisă a acestora. Cu toate acestea, este necesar să se clarifice relația existentă între sistemul GMES și Directiva Inspire (Directiva 2007/2/CE de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană) și să se precizeze în ce modalitate și în ce condiții vor fi accesibile pentru actorii privați datele care se află în posesia autorităților publice (de exemplu, proprietate intelectuală, limitări și condiții de utilizare). Nivelul local și regional ar trebui de asemenea să poată profita de GMES, iar în dezvoltarea și aplicațiile sistemului ar trebui să se țină seama de aceasta. În special, cheltuielile suplimentare ale autorităților locale și regionale, în eventualitatea necesității de a adapta bazele de date existente, de exemplu prin armonizarea datelor disponibile sau prin modificarea interfețelor de date, ar trebui reduse prin mecanisme financiare corespunzătoare, pentru a se evita ca nivelul local și regional, deținător al multora dintre aceste date, să suporte singur toate costurile. În afară de aceasta, trebuie să se țină seama, în acest context, de aspectele de securitate și de cerințele privind protecția datelor — în unele cazuri este vorba despre date foarte detaliate. |
| --- | --- |

11.

În sectorul geodeziei, al energiei, al apei, al telecomunicațiilor etc., trebuie asigurată certificarea și actualizarea suporturilor cartografice, uniformizând accesul la date al diferitelor organe. Proiectul de platformă de Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate (GMES) facilitează într-un mod considerabil accesul colectivităților locale și regionale la date și armonizarea propriu-zisă a acestora. Cu toate acestea, este necesar să se clarifice relația existentă între sistemul GMES și Directiva Inspire (Directiva 2007/2/CE de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană) și să se precizeze în ce modalitate și în ce condiții vor fi accesibile pentru actorii privați datele care se află în posesia autorităților publice (de exemplu, proprietate intelectuală, limitări și condiții de utilizare). Nivelul local și regional ar trebui de asemenea să poată profita de GMES, iar în dezvoltarea și aplicațiile sistemului ar trebui să se țină seama de aceasta. În special, cheltuielile suplimentare ale autorităților locale și regionale, în eventualitatea necesității de a adapta bazele de date existente, de exemplu prin armonizarea datelor disponibile sau prin modificarea interfețelor de date, ar trebui reduse prin mecanisme financiare corespunzătoare, pentru a se evita ca nivelul local și regional, deținător al multora dintre aceste date, să suporte singur toate costurile. În afară de aceasta, trebuie să se țină seama, în acest context, de aspectele de securitate și de cerințele privind protecția datelor — în unele cazuri este vorba despre date foarte detaliate.

| 12. | Va trebui de asemenea să înceapă dezvoltarea unor aplicații pentru îmbunătățirea mobilității persoanelor cu handicap accesibile din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

12.

Va trebui de asemenea să înceapă dezvoltarea unor aplicații pentru îmbunătățirea mobilității persoanelor cu handicap accesibile din punct de vedere financiar.

În ceea ce privește întrebarea nr. 2 privind percepția cadrului juridic în vigoare care reglementează chestiunile legate de protecția vieții private, având în vedere introducerea de servicii bazate pe navigația prin satelit și necesitatea de a lua măsuri suplimentare pentru a răspunde problemelor specifice privind protecția vieții private:

| 13. | Noile tehnologii scot în evidență și mai mult necesitatea de a analiza într-un mod mai temeinic și mai aprofundat problema protecției vieții private, în special în ceea ce privește aplicațiile de protecție împotriva actelor ilicite sau de gestionare a crizelor. Trebuie pus accentul pe prevenirea și evitarea oricărei utilizări abuzive a informațiilor și a datelor colectate. |
| --- | --- |

13.

Noile tehnologii scot în evidență și mai mult necesitatea de a analiza într-un mod mai temeinic și mai aprofundat problema protecției vieții private, în special în ceea ce privește aplicațiile de protecție împotriva actelor ilicite sau de gestionare a crizelor. Trebuie pus accentul pe prevenirea și evitarea oricărei utilizări abuzive a informațiilor și a datelor colectate.

| 14. | Este indispensabil să se determine limita dintre o eventuală exploatare comercială a fiecărei aplicații și protecția vieții private a cetățenilor (monitorizarea mărfurilor, a clienților, a angajaților etc.). Aplicațiile ar trebui supuse unei certificări specifice din punctul de vedere al protecției vieții private și ar trebui luate măsuri pentru a împiedica orice utilizare abuzivă a datelor colectate. Majoritatea informațiilor susceptibile de a aduce prejudicii vieții private sunt generate chiar de către cetățeni la utilizarea acestor aplicații, fără ca aceștia să fie însă conștienți de acest lucru. Prin urmare, trebuie de asemenea analizat potențialul aplicațiilor de a crea astfel de efecte secundare periculoase. |
| --- | --- |

14.

Este indispensabil să se determine limita dintre o eventuală exploatare comercială a fiecărei aplicații și protecția vieții private a cetățenilor (monitorizarea mărfurilor, a clienților, a angajaților etc.). Aplicațiile ar trebui supuse unei certificări specifice din punctul de vedere al protecției vieții private și ar trebui luate măsuri pentru a împiedica orice utilizare abuzivă a datelor colectate. Majoritatea informațiilor susceptibile de a aduce prejudicii vieții private sunt generate chiar de către cetățeni la utilizarea acestor aplicații, fără ca aceștia să fie însă conștienți de acest lucru. Prin urmare, trebuie de asemenea analizat potențialul aplicațiilor de a crea astfel de efecte secundare periculoase.

În ceea ce privește întrebarea nr. 3 privind legitimitatea efortului asumat de Uniunea Europeană în domeniul cercetării în scopul de a-și îmbunătăți competitivitatea în materie de tehnologii moderne, de a-și spori eforturile de cercetare și de a exploata cât mai bine rezultatele cercetărilor:

| 15. | Este necesar să se definească prioritățile și interesele comune, precum și să se unească eforturile de susținere a cercetării, a dezvoltării și a activităților științifice, în special în ceea ce privește finanțarea acestora. În scopul stabilirii unei noi strategii, ar fi judicios să se analizeze recomandările formulate în cadrul proiectelor de cercetare și dezvoltare deja realizate în cadrul întreprinderii comune Galileo (GJU), al Agenției Spațiale Europene (ASE) sau al programelor-cadru ale UE. Această nouă strategie va trebui, de asemenea, să țină seama de rolul autorităților locale și regionale, care pot găsi ele însele numeroase aplicații pentru sistemele de navigație prin satelit și, mai ales, pot să suscite și să stimuleze interesul pentru cercetarea și dezvoltarea în acest domeniu la nivel regional. |
| --- | --- |

15.

Este necesar să se definească prioritățile și interesele comune, precum și să se unească eforturile de susținere a cercetării, a dezvoltării și a activităților științifice, în special în ceea ce privește finanțarea acestora. În scopul stabilirii unei noi strategii, ar fi judicios să se analizeze recomandările formulate în cadrul proiectelor de cercetare și dezvoltare deja realizate în cadrul întreprinderii comune Galileo (GJU), al Agenției Spațiale Europene (ASE) sau al programelor-cadru ale UE. Această nouă strategie va trebui, de asemenea, să țină seama de rolul autorităților locale și regionale, care pot găsi ele însele numeroase aplicații pentru sistemele de navigație prin satelit și, mai ales, pot să suscite și să stimuleze interesul pentru cercetarea și dezvoltarea în acest domeniu la nivel regional.

| 16. | Pentru identificarea unor noi aplicații pe plan local și regional, autoritățile locale și regionale pot stabili forme de colaborare și studiu cu universitățile, creând astfel o sinergie valoroasă care îmbunătățește cercetarea prin observarea directă a teritoriului. |
| --- | --- |

16.

Pentru identificarea unor noi aplicații pe plan local și regional, autoritățile locale și regionale pot stabili forme de colaborare și studiu cu universitățile, creând astfel o sinergie valoroasă care îmbunătățește cercetarea prin observarea directă a teritoriului.

| 17. | Utilizatorii finali trebuie să joace un rol mai mare în dezvoltarea de noi aplicații. Efortul menit să susțină crearea de aplicații nu ar trebui să fie unilateral, doar din partea întreprinderilor din sectorul tehnologic. Ar trebui să se acorde atenția necesară și viitorilor utilizatori ai acestor produse, astfel încât întreprinderile din acest sector să le poată propune aplicații personalizate. Adeseori, este mult mai util să se cunoască destinația unei aplicații în momentul conceperii acesteia, având în vedere că aceasta permite o definiție mai precisă a aplicației încă de la început, decât să se adapteze ulterior o aplicație universală. De asemenea, trebuie să se favorizeze coerența funcțională a sistemelor existente și deja puse în funcțiune. |
| --- | --- |

17.

Utilizatorii finali trebuie să joace un rol mai mare în dezvoltarea de noi aplicații. Efortul menit să susțină crearea de aplicații nu ar trebui să fie unilateral, doar din partea întreprinderilor din sectorul tehnologic. Ar trebui să se acorde atenția necesară și viitorilor utilizatori ai acestor produse, astfel încât întreprinderile din acest sector să le poată propune aplicații personalizate. Adeseori, este mult mai util să se cunoască destinația unei aplicații în momentul conceperii acesteia, având în vedere că aceasta permite o definiție mai precisă a aplicației încă de la început, decât să se adapteze ulterior o aplicație universală. De asemenea, trebuie să se favorizeze coerența funcțională a sistemelor existente și deja puse în funcțiune.

În ceea ce privește întrebarea nr. 4 privind susținerea centrelor de competență și a programelor de formare și modul în care autoritățile publice ar trebui să încurajeze IMM-urile:

| 18. | Trebuie creat un sistem paneuropean de promovare, stimulare și formare, dat fiind că numai o abordare coordonată poate produce efectul dorit. Comitetul Regiunilor ar trebui să devină o componentă esențială a acestui sistem, având în vedere că poate favoriza implicarea autorităților locale și regionale în această activitate. Într-adevăr, este indispensabil ca acest sistem să funcționeze cât mai aproape de cetățeni, de utilizatori (autoritățile locale și regionale reprezintă ele însele mari consumatori de astfel de servicii) și de întreprinderile care creează aplicații concrete. Deși este evident că IMM-urile vor fi vectorul esențial al dezvoltării acestui sistem, nu trebuie neglijate nici marile întreprinderi, care vor putea juca un rol determinant în asigurarea compatibilității acestuia cu alte sisteme pe care acestea le utilizează (întreprinderi din sectorul energetic, furnizori ai rețelelor de telefonie mobilă etc.). |
| --- | --- |

18.

Trebuie creat un sistem paneuropean de promovare, stimulare și formare, dat fiind că numai o abordare coordonată poate produce efectul dorit. Comitetul Regiunilor ar trebui să devină o componentă esențială a acestui sistem, având în vedere că poate favoriza implicarea autorităților locale și regionale în această activitate. Într-adevăr, este indispensabil ca acest sistem să funcționeze cât mai aproape de cetățeni, de utilizatori (autoritățile locale și regionale reprezintă ele însele mari consumatori de astfel de servicii) și de întreprinderile care creează aplicații concrete. Deși este evident că IMM-urile vor fi vectorul esențial al dezvoltării acestui sistem, nu trebuie neglijate nici marile întreprinderi, care vor putea juca un rol determinant în asigurarea compatibilității acestuia cu alte sisteme pe care acestea le utilizează (întreprinderi din sectorul energetic, furnizori ai rețelelor de telefonie mobilă etc.).

| 19. | Ar fi foarte pertinentă crearea unei agenții europene care să aibă ca obiectiv favorizarea creării de aplicații și promovarea proiectului Galileo. Aceasta ar trebui să dispună de un instrument financiar (capital de risc) care să îi permită să susțină IMM-urile în domeniul creării de aplicații. Agenția ar trebui să dispună de un punct de contact în fiecare stat membru și să coopereze nu numai cu organele naționale, ci și cu colectivitățile locale și regionale, precum și cu grupările de întreprinderi sau centre de cercetare. UE trebuie să fie responsabilă nu numai cu crearea acestui sistem ca atare, ci și cu aplicațiile și promovarea acestuia. Autoritatea de Supraveghere a Programului Galileo ar putea să își asume și acest rol, însă nu în configurația sa actuală. |
| --- | --- |

19.

Ar fi foarte pertinentă crearea unei agenții europene care să aibă ca obiectiv favorizarea creării de aplicații și promovarea proiectului Galileo. Aceasta ar trebui să dispună de un instrument financiar (capital de risc) care să îi permită să susțină IMM-urile în domeniul creării de aplicații. Agenția ar trebui să dispună de un punct de contact în fiecare stat membru și să coopereze nu numai cu organele naționale, ci și cu colectivitățile locale și regionale, precum și cu grupările de întreprinderi sau centre de cercetare. UE trebuie să fie responsabilă nu numai cu crearea acestui sistem ca atare, ci și cu aplicațiile și promovarea acestuia. Autoritatea de Supraveghere a Programului Galileo ar putea să își asume și acest rol, însă nu în configurația sa actuală.

| 20. | Având în vedere că proiectul de sistem european de navigație prin satelit nu dispune de un calendar bine definit și nici de un studiu privind avantajul economic și rentabilitatea acestuia, societățile care dezvoltă aplicații întâmpină multe dificultăți în obținerea unui credit bancar. Prin urmare, este extrem de importantă crearea unui instrument financiar specific acestui proiect. Ar trebui să se ia mai îndeaproape în considerare ideea unei repartizări a aplicațiilor. Având în vedere importanța proiectului pentru realizarea Obiectivelor Lisabona, finanțarea acestuia numai în cadrul celui de-al 7-lea program-cadru ar fi inadecvată și insuficientă. |
| --- | --- |

20.

Având în vedere că proiectul de sistem european de navigație prin satelit nu dispune de un calendar bine definit și nici de un studiu privind avantajul economic și rentabilitatea acestuia, societățile care dezvoltă aplicații întâmpină multe dificultăți în obținerea unui credit bancar. Prin urmare, este extrem de importantă crearea unui instrument financiar specific acestui proiect. Ar trebui să se ia mai îndeaproape în considerare ideea unei repartizări a aplicațiilor. Având în vedere importanța proiectului pentru realizarea Obiectivelor Lisabona, finanțarea acestuia numai în cadrul celui de-al 7-lea program-cadru ar fi inadecvată și insuficientă.

| 21. | Ar fi foarte utilă organizarea unor seminarii și cursuri de formare la care să participe autoritățile locale și regionale, dat fiind că aceste entități au relații apropiate atât cu utilizatorii aplicațiilor, cât și cu IMM-urile și cu publicul larg. Comitetul Regiunilor ar putea asigura coordonarea acestora. |
| --- | --- |

21.

Ar fi foarte utilă organizarea unor seminarii și cursuri de formare la care să participe autoritățile locale și regionale, dat fiind că aceste entități au relații apropiate atât cu utilizatorii aplicațiilor, cât și cu IMM-urile și cu publicul larg. Comitetul Regiunilor ar putea asigura coordonarea acestora.

În ceea ce privește întrebarea nr. 5 privind cooperarea care trebuie pusă în aplicare în mod prioritar și regiunile anume ale lumii care trebuie vizate:

| 22. | Este imperativă susținerea discuțiilor în vederea asigurării unei compatibilități și a unei coerențe operaționale a sistemelor Galileo, Glonass, Compass și GPS (și altele), precum și a unei coordonări internaționale a lucrărilor privitoare la diversele aplicații, în special în ceea ce privește interoperabilitatea transfrontalieră a acestora. Pe lângă compatibilitatea sistemelor, trebuie asigurată pe cât posibil și compatibilitatea aplicațiilor. Este de asemenea necesar să se acorde mai multă atenție cooperării în domeniul dezvoltării unor sisteme care să permită protejarea societății împotriva atacurilor teroriste și a altor forme de criminalitate. |
| --- | --- |

22.

Este imperativă susținerea discuțiilor în vederea asigurării unei compatibilități și a unei coerențe operaționale a sistemelor Galileo, Glonass, Compass și GPS (și altele), precum și a unei coordonări internaționale a lucrărilor privitoare la diversele aplicații, în special în ceea ce privește interoperabilitatea transfrontalieră a acestora. Pe lângă compatibilitatea sistemelor, trebuie asigurată pe cât posibil și compatibilitatea aplicațiilor. Este de asemenea necesar să se acorde mai multă atenție cooperării în domeniul dezvoltării unor sisteme care să permită protejarea societății împotriva atacurilor teroriste și a altor forme de criminalitate.

În ceea ce privește întrebarea nr. 6 privind determinarea necesității creării de standarde în domeniul dispozitivelor și serviciilor de navigație prin satelit și a nivelului acestor standarde:

| 23. | Ar fi de dorit instaurarea unei cooperări la scară europeană care să permită analizarea aplicațiilor GNSS nu numai din perspectiva siguranței, ci și din cea a compatibilității și interoperabilității acestora. Comitetul Regiunilor consideră că nu ar trebui să existe aplicații reciproc incompatibile la scară națională sau regională, cum este cazul în prezent în domeniul sistemelor naționale de taxe de drum. Pe lângă aceasta, ar trebui să se elaboreze un cadru unic care să permită definirea unei abordări comune cu privire la introducerea de măsuri pentru asigurarea funcționării corecte a sistemului de localizare Galileo (dotat cu un nivel de integritate în materie de siguranță conform standardelor în vigoare), luându-se în considerare factorii care pot influența funcționarea acestuia la nivel local, precum și diferitele niveluri necesare preciziei în localizare. Trebuie stabilit de urgență cui îi va reveni responsabilitatea în cadrul „serviciilor reglementate public” la nivel european și național, astfel încât proiectul să poată funcționa într-un mod coordonat și comparabil în toate statele membre. |
| --- | --- |

23.

Ar fi de dorit instaurarea unei cooperări la scară europeană care să permită analizarea aplicațiilor GNSS nu numai din perspectiva siguranței, ci și din cea a compatibilității și interoperabilității acestora. Comitetul Regiunilor consideră că nu ar trebui să existe aplicații reciproc incompatibile la scară națională sau regională, cum este cazul în prezent în domeniul sistemelor naționale de taxe de drum. Pe lângă aceasta, ar trebui să se elaboreze un cadru unic care să permită definirea unei abordări comune cu privire la introducerea de măsuri pentru asigurarea funcționării corecte a sistemului de localizare Galileo (dotat cu un nivel de integritate în materie de siguranță conform standardelor în vigoare), luându-se în considerare factorii care pot influența funcționarea acestuia la nivel local, precum și diferitele niveluri necesare preciziei în localizare. Trebuie stabilit de urgență cui îi va reveni responsabilitatea în cadrul „serviciilor reglementate public” la nivel european și național, astfel încât proiectul să poată funcționa într-un mod coordonat și comparabil în toate statele membre.

În ceea ce privește întrebarea nr. 7 privind determinarea acelor aplicații legate de siguranță care necesită o certificare, stabilirea măsurii în care infrastructura de siguranță a programului Galileo este suficientă pentru a constitui baza certificării, în special în ceea ce privește durata de viață a infrastructurii și aspectele legate de răspundere:

| 24. | Sistemele și aplicațiile care necesită această certificare sunt în primul rând cele care utilizează serviciile asigurate de Galileo (și în special aplicațiile sale în materie de siguranță), în cazul cărora vor trebui respectate standardele stabilite în materie. Tot pentru aceste servicii, trebuie garantată transparența criteriilor utilizate, în scopul prevenirii oricărui tip de abuz. |
| --- | --- |

24.

Sistemele și aplicațiile care necesită această certificare sunt în primul rând cele care utilizează serviciile asigurate de Galileo (și în special aplicațiile sale în materie de siguranță), în cazul cărora vor trebui respectate standardele stabilite în materie. Tot pentru aceste servicii, trebuie garantată transparența criteriilor utilizate, în scopul prevenirii oricărui tip de abuz.

| 25. | Pentru a se demonstra că s-a atins un anumit nivel de integritate în materie de siguranță a sistemului, trebuie să se adopte măsurile necesare aplicabile tuturor etapelor ciclului de viață al infrastructurii. În general, trebuie stabilit dacă răspunderea în caz de pană sau de defecțiune de funcționare îi aparține fabricantului instalației sau celui care exploatează sistemul. |
| --- | --- |

25.

Pentru a se demonstra că s-a atins un anumit nivel de integritate în materie de siguranță a sistemului, trebuie să se adopte măsurile necesare aplicabile tuturor etapelor ciclului de viață al infrastructurii. În general, trebuie stabilit dacă răspunderea în caz de pană sau de defecțiune de funcționare îi aparține fabricantului instalației sau celui care exploatează sistemul.

În ceea ce privește întrebarea nr. 8 privind necesitatea unei mai bune coordonări a spectrului de frecvențe la nivel internațional și european și luarea de măsuri necesare în legătură cu potențialele surse de interferență:

| 26. | Trebuie să se analizeze în continuare chestiunea compatibilității sistemului Galileo cu alte sisteme mondiale GNSS, sau cel puțin să se garanteze că acestea nu se vor perturba reciproc. |
| --- | --- |

26.

Trebuie să se analizeze în continuare chestiunea compatibilității sistemului Galileo cu alte sisteme mondiale GNSS, sau cel puțin să se garanteze că acestea nu se vor perturba reciproc.

Răspunsurile la întrebările nr. 9 și nr. 10 sunt deja incluse în reacțiile la întrebările precedente.

Recomandările și poziția Comitetului Regiunilor

| 27. | înțelege și sprijină intenția Comisiei Europene și a Parlamentului European de a finanța finalizarea sistemului Galileo în cadrul perspectivelor financiare în vigoare, chiar cu riscul renegocierii acestora și al modificărilor minime necesare pentru reluarea imediată a proiectului, dat fiind că aceasta este unica și cea mai favorabilă soluție în situația actuală. Comitetul avertizează Consiliul și Comisia Europeană că succesul întregului sistem depinde în primul rând de rapiditatea realizării acestuia; |
| --- | --- |

27.

înțelege și sprijină intenția Comisiei Europene și a Parlamentului European de a finanța finalizarea sistemului Galileo în cadrul perspectivelor financiare în vigoare, chiar cu riscul renegocierii acestora și al modificărilor minime necesare pentru reluarea imediată a proiectului, dat fiind că aceasta este unica și cea mai favorabilă soluție în situația actuală. Comitetul avertizează Consiliul și Comisia Europeană că succesul întregului sistem depinde în primul rând de rapiditatea realizării acestuia;

| 28. | atrage atenția Consiliului și Comisiei Europene asupra necesității găsirii rapide a unui sistem de finanțare din fonduri publice europene care să permită finalizarea acestui proiect și stabilirea cât mai rapidă a sediului agenției GSA și a atribuțiilor sale, modificate în urma schimbării intervenite în finanțarea sistemului, de preferință înainte de sfârșitul lui 2007; |
| --- | --- |

28.

atrage atenția Consiliului și Comisiei Europene asupra necesității găsirii rapide a unui sistem de finanțare din fonduri publice europene care să permită finalizarea acestui proiect și stabilirea cât mai rapidă a sediului agenției GSA și a atribuțiilor sale, modificate în urma schimbării intervenite în finanțarea sistemului, de preferință înainte de sfârșitul lui 2007;

| 29. | invită Consiliul și Comisia Europeană să definească un calendar precis și realist, și în special data punerii în funcțiune a sistemului Galileo, precum și să controleze în detaliu acest program și să solicite respectarea acestuia. Trebuie întreprinse toate eforturile pentru a se evita orice întârzieri suplimentare; |
| --- | --- |

29.

invită Consiliul și Comisia Europeană să definească un calendar precis și realist, și în special data punerii în funcțiune a sistemului Galileo, precum și să controleze în detaliu acest program și să solicite respectarea acestuia. Trebuie întreprinse toate eforturile pentru a se evita orice întârzieri suplimentare;

| 30. | semnalează Consiliului și Comisiei că este indispensabil ca dezvoltarea diverselor aplicații să se efectueze în paralel cu pregătirile și punerea în aplicare a sistemului Galileo, în așa fel încât acesta să poată fi exploatat la capacitate maximă imediat ce va fi lansat. Într-adevăr, dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor ar risca să genereze o întârziere suplimentară. În consecință, dezvoltării aplicațiilor și pregătirii utilizării acestora trebuie să li se consacre tot atâta atenție și sprijin ca și sistemului Galileo în sine; |
| --- | --- |

30.

semnalează Consiliului și Comisiei că este indispensabil ca dezvoltarea diverselor aplicații să se efectueze în paralel cu pregătirile și punerea în aplicare a sistemului Galileo, în așa fel încât acesta să poată fi exploatat la capacitate maximă imediat ce va fi lansat. Într-adevăr, dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor ar risca să genereze o întârziere suplimentară. În consecință, dezvoltării aplicațiilor și pregătirii utilizării acestora trebuie să li se consacre tot atâta atenție și sprijin ca și sistemului Galileo în sine;

| 31. | atrage atenția Consiliului și Comisiei asupra faptului că, dacă se dorește ca proiectul să fie încununat de succes, nu este suficientă o abordare națională, ci este necesară și o abordare regională. Autoritățile locale și regionale trebuie să își joace rolul unic și determinant în pregătirea, punerea în aplicare și promovarea sistemului, precum și în dezvoltarea aplicațiilor acestuia. În această privință, Comitetul Regiunilor este gata să își asume rolul de intermediar și coordonator între Comisia Europeană, diferitele organe implicate în programul Galileo și autoritățile locale și regionale. |
| --- | --- |

31.

atrage atenția Consiliului și Comisiei asupra faptului că, dacă se dorește ca proiectul să fie încununat de succes, nu este suficientă o abordare națională, ci este necesară și o abordare regională. Autoritățile locale și regionale trebuie să își joace rolul unic și determinant în pregătirea, punerea în aplicare și promovarea sistemului, precum și în dezvoltarea aplicațiilor acestuia. În această privință, Comitetul Regiunilor este gata să își asume rolul de intermediar și coordonator între Comisia Europeană, diferitele organe implicate în programul Galileo și autoritățile locale și regionale.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/6

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Al patrulea raport privind coeziunea economică și socială”

(2008/C 53/02)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | declară că, deși Uniunea face progrese în ce privește diminuarea disparităților, dezechilibrele de dezvoltare persistă, iar Europa trebuie să facă față unor noi provocări (de exemplu, globalizarea, schimbările demografice, schimbările climatice etc.) la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

declară că, deși Uniunea face progrese în ce privește diminuarea disparităților, dezechilibrele de dezvoltare persistă, iar Europa trebuie să facă față unor noi provocări (de exemplu, globalizarea, schimbările demografice, schimbările climatice etc.) la nivel local și regional;

| — | consideră că politica de coeziune, datorită abordării sale la nivel orizontal, trebuie să continue să joace un rol-cheie în reducerea decalajelor de dezvoltare și în mărirea competitivității la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

consideră că politica de coeziune, datorită abordării sale la nivel orizontal, trebuie să continue să joace un rol-cheie în reducerea decalajelor de dezvoltare și în mărirea competitivității la nivel local și regional;

| — | are certitudinea că, în cadrul politicii de coeziune și, la nivel orizontal, în politicile tematice, coeziunea teritorială va deveni un element mai important, odată cu ratificarea Tratatului de reformă; |
| --- | --- |

—

are certitudinea că, în cadrul politicii de coeziune și, la nivel orizontal, în politicile tematice, coeziunea teritorială va deveni un element mai important, odată cu ratificarea Tratatului de reformă;

| — | invită Comisia Europeană să introducă conceptul efectelor de pârghie ale politicii de coeziune în cel de-al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică, socială și teritorială și să prezinte un plan cuprinzător cu privire la interacțiunile viitoare dintre politicile UE legate de politica de coeziune; |
| --- | --- |

—

invită Comisia Europeană să introducă conceptul efectelor de pârghie ale politicii de coeziune în cel de-al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică, socială și teritorială și să prezinte un plan cuprinzător cu privire la interacțiunile viitoare dintre politicile UE legate de politica de coeziune;

| — | sprijină instituțiile UE și actorii locali și regionali în formularea propunerilor privind direcția viitoare a politicii europene de coeziune. |
| --- | --- |

—

sprijină instituțiile UE și actorii locali și regionali în formularea propunerilor privind direcția viitoare a politicii europene de coeziune.

| Raportor | : | Dr. Michael SCHNEIDER (DE/PPE), secretar de stat însărcinat cu afaceri federale și europene, reprezentant al landului Saxonia-Anhalt pe lângă guvernul federal german |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dr. Michael SCHNEIDER (DE/PPE), secretar de stat însărcinat cu afaceri federale și europene, reprezentant al landului Saxonia-Anhalt pe lângă guvernul federal german

Text de referință

Al patrulea raport privind coeziunea economică și socială

COM(2007) 273 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | își vede confirmată, în concluziile celui de-al patrulea raport privind coeziunea economică și socială, convingerea potrivit căreia politica europeană de coeziune socială reprezintă un pilon fundamental al principiului solidarității și un factor-cheie al reușitei procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

1.

își vede confirmată, în concluziile celui de-al patrulea raport privind coeziunea economică și socială, convingerea potrivit căreia politica europeană de coeziune socială reprezintă un pilon fundamental al principiului solidarității și un factor-cheie al reușitei procesului de integrare europeană;

| 2. | subliniază faptul că, datorită abordării sale la nivel orizontal, politica de coeziune sprijină activ reducerea disparităților și întărește egalitatea de șanse a autorităților locale și regionale din Europa și, din acest motiv, solicită ca această politică să continue să joace un rol-cheie în reducerea decalajelor de dezvoltare și în mărirea competitivității la nivel local și regional; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că, datorită abordării sale la nivel orizontal, politica de coeziune sprijină activ reducerea disparităților și întărește egalitatea de șanse a autorităților locale și regionale din Europa și, din acest motiv, solicită ca această politică să continue să joace un rol-cheie în reducerea decalajelor de dezvoltare și în mărirea competitivității la nivel local și regional;

| 3. | salută faptul că, în viitor, chestiunile privind coeziunea teritorială vor fi abordate mai des prin intermediul politicii de coeziune și solicită ca noile opțiuni procedurale prevăzute de tratatul viitor să fie utilizate în mod activ cu privire la coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că, în viitor, chestiunile privind coeziunea teritorială vor fi abordate mai des prin intermediul politicii de coeziune și solicită ca noile opțiuni procedurale prevăzute de tratatul viitor să fie utilizate în mod activ cu privire la coeziunea teritorială;

| 4. | solicită Comisiei Europene să introducă conceptul efectelor de pârghie ale politicii de coeziune în al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică, socială și teritorială și să prezinte un plan cuprinzător cu privire la interacțiunile viitoare dintre politicile UE legate de politica de coeziune; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei Europene să introducă conceptul efectelor de pârghie ale politicii de coeziune în al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică, socială și teritorială și să prezinte un plan cuprinzător cu privire la interacțiunile viitoare dintre politicile UE legate de politica de coeziune;

| 5. | este dispus să colaboreze și să-și acorde sprijinul în formularea propunerilor privind direcția viitoare a politicii europene de coeziune, ca parte a demersurilor de asigurare a unei implicări largi a actorilor locali și regionali, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a progresului înregistrat. |
| --- | --- |

5.

este dispus să colaboreze și să-și acorde sprijinul în formularea propunerilor privind direcția viitoare a politicii europene de coeziune, ca parte a demersurilor de asigurare a unei implicări largi a actorilor locali și regionali, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a progresului înregistrat.

Avizul detaliat

| 6. | având în vedere obligația Comisiei Europene, menționată la articolul 159 din Tratatul UE, de a prezenta o dată la trei ani un raport privind coeziunea economică și socială în Europa; |
| --- | --- |

6.

având în vedere obligația Comisiei Europene, menționată la articolul 159 din Tratatul UE, de a prezenta o dată la trei ani un raport privind coeziunea economică și socială în Europa;

| 7. | luând în considerare faptul că rapoartele privind coeziunea au jucat în trecut un rol central în dezbaterea privind politicile de coeziune și în dezvoltarea acestora; |
| --- | --- |

7.

luând în considerare faptul că rapoartele privind coeziunea au jucat în trecut un rol central în dezbaterea privind politicile de coeziune și în dezvoltarea acestora;

| 8. | conștient fiind că al patrulea raport privind coeziunea economică și socială, prezentat de Comisia Europeană la 30 mai 2007, constituie o contribuție esențială cu privire la situația actuală a politicilor de coeziune din Europa și reprezintă lansarea dezbaterii privind orientarea, în viitor, a politicii regionale; |
| --- | --- |

8.

conștient fiind că al patrulea raport privind coeziunea economică și socială, prezentat de Comisia Europeană la 30 mai 2007, constituie o contribuție esențială cu privire la situația actuală a politicilor de coeziune din Europa și reprezintă lansarea dezbaterii privind orientarea, în viitor, a politicii regionale;

| 9. | conștient fiind de faptul că dezbaterea cu privire la orientarea, în viitor, a politicilor de coeziune se va afla în strânsă legătură cu prezentarea, în septembrie, a unui catalog de întrebări ale Comisiei Europene cu privire la viitoarea reformă a finanțelor UE; |
| --- | --- |

9.

conștient fiind de faptul că dezbaterea cu privire la orientarea, în viitor, a politicilor de coeziune se va afla în strânsă legătură cu prezentarea, în septembrie, a unui catalog de întrebări ale Comisiei Europene cu privire la viitoarea reformă a finanțelor UE;

| 10. | recunoscând așadar că, în prezent, pe baza datelor disponibile, nu trebuie să se tragă concluzii pripite cu privire la politicile de coeziune de după 2013, ci mai degrabă să se structureze logic dezbaterea în cadrul Comitetului Regiunilor și cu alte instituții europene în următorii ani, să se creeze forumuri comune de cooperare și discuție și să se avanseze treptat în dezbatere. |
| --- | --- |

10.

recunoscând așadar că, în prezent, pe baza datelor disponibile, nu trebuie să se tragă concluzii pripite cu privire la politicile de coeziune de după 2013, ci mai degrabă să se structureze logic dezbaterea în cadrul Comitetului Regiunilor și cu alte instituții europene în următorii ani, să se creeze forumuri comune de cooperare și discuție și să se avanseze treptat în dezbatere.

Valoarea adăugată a politicilor de coeziune

| 11. | susține afirmația Comisiei Europene privind valoarea adăugată a politicii europene de coeziune, care nu se manifestă numai prin promovarea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în regiunile mai puțin dezvoltate, ci și prin faptul că aceasta se reflectă pozitiv în multe aspecte de programare, punere în aplicare, implicare a actorilor locali și regionali, ca și consolidare a capacităților administrative; |
| --- | --- |

11.

susține afirmația Comisiei Europene privind valoarea adăugată a politicii europene de coeziune, care nu se manifestă numai prin promovarea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în regiunile mai puțin dezvoltate, ci și prin faptul că aceasta se reflectă pozitiv în multe aspecte de programare, punere în aplicare, implicare a actorilor locali și regionali, ca și consolidare a capacităților administrative;

| 12. | consideră că prezentarea detaliată a valorii adăugate a politicii europene de coeziune reprezintă o sarcină centrală, pentru ca și în viitor să fie garantată o politică de coeziune adecvată și eficientă la nivel european; |
| --- | --- |

12.

consideră că prezentarea detaliată a valorii adăugate a politicii europene de coeziune reprezintă o sarcină centrală, pentru ca și în viitor să fie garantată o politică de coeziune adecvată și eficientă la nivel european;

| 13. | regretă că raportul privind coeziunea nu face referire la analizele detaliate ale Comitetului Regiunilor și ale Parlamentului European privind efectele de pârghie ale politicii de coeziune. În avizele respective a fost dezvoltat pentru prima oară un cadru care să cuprindă diferitele dimensiuni ale valorii adăugate a politicii europene de coeziune, iar în avizul prospectiv a fost identificat — în efectele de pârghie ale politicii de coeziune — un cadru adecvat sub aspectul conținutului, pentru aprecierea unitară a valorii adăugate europene; |
| --- | --- |

13.

regretă că raportul privind coeziunea nu face referire la analizele detaliate ale Comitetului Regiunilor și ale Parlamentului European privind efectele de pârghie ale politicii de coeziune. În avizele respective a fost dezvoltat pentru prima oară un cadru care să cuprindă diferitele dimensiuni ale valorii adăugate a politicii europene de coeziune, iar în avizul prospectiv a fost identificat — în efectele de pârghie ale politicii de coeziune — un cadru adecvat sub aspectul conținutului, pentru aprecierea unitară a valorii adăugate europene;

| 14. | face apel așadar la instituțiile europene să se pună de acord, în decursul dezbaterii viitoare, asupra unui concept comun de stabilire a valorii adăugate europene a politicii de coeziune. |
| --- | --- |

14.

face apel așadar la instituțiile europene să se pună de acord, în decursul dezbaterii viitoare, asupra unui concept comun de stabilire a valorii adăugate europene a politicii de coeziune.

Situația economică, socială și teritorială și tendințe din statele membre

| 15. | consideră că o analiză detaliată a tendințelor economice, sociale și teritoriale din statele membre constituie un factor pentru aprecierea și orientarea, în viitor, a politicii de coeziune. |
| --- | --- |

15.

consideră că o analiză detaliată a tendințelor economice, sociale și teritoriale din statele membre constituie un factor pentru aprecierea și orientarea, în viitor, a politicii de coeziune.

Coeziunea economică

| 16. | atrage atenția asupra faptului că dezvoltarea economică în fostele state beneficiare ale programelor de coeziune (Spania, Grecia, Portugalia și, îndeosebi, Irlanda) a condus la rezultate impresionante. Astfel, Irlanda a putut deveni, prin rate constant ridicate de creștere economică, un stat membru care deține în prezent al doilea loc în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra faptului că dezvoltarea economică în fostele state beneficiare ale programelor de coeziune (Spania, Grecia, Portugalia și, îndeosebi, Irlanda) a condus la rezultate impresionante. Astfel, Irlanda a putut deveni, prin rate constant ridicate de creștere economică, un stat membru care deține în prezent al doilea loc în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor din Uniunea Europeană;

| 17. | remarcă rapiditatea procesului de recuperare a decalajelor din unele noi state membre ale Uniunii Europene. Astfel, cele trei state baltice și-au dublat PIB-ul în perioada 1995-2005; |
| --- | --- |

17.

remarcă rapiditatea procesului de recuperare a decalajelor din unele noi state membre ale Uniunii Europene. Astfel, cele trei state baltice și-au dublat PIB-ul în perioada 1995-2005;

| 18. | salută faptul că diferența dintre primele 20 % și ultimele 20 % dintre regiuni s-a redus, între 1995 și 2004, de la 4,1 la 3,4. Comitetul Regiunilor atrage însă atenția asupra faptului că, în 1995, regiunile aflate în partea inferioară a clasamentului în ceea ce privește bunăstarea nu erau încă membre UE și că, în interiorul Uniunii Europene, disparitățile socioeconomice menționate s-au accentuat odată cu extinderea UE; |
| --- | --- |

18.

salută faptul că diferența dintre primele 20 % și ultimele 20 % dintre regiuni s-a redus, între 1995 și 2004, de la 4,1 la 3,4. Comitetul Regiunilor atrage însă atenția asupra faptului că, în 1995, regiunile aflate în partea inferioară a clasamentului în ceea ce privește bunăstarea nu erau încă membre UE și că, în interiorul Uniunii Europene, disparitățile socioeconomice menționate s-au accentuat odată cu extinderea UE;

| 19. | subliniază că, între 1995 și 2005, 5 regiuni din UE-15 au înregistrat o rată negativă a creșterii economice, în ciuda unui PIB superior pragului de 75 %. În aceeași perioadă, toate capitalele UE, cu excepția capitalei Germaniei, și-au putut mări sau cel puțin menține ponderea în PIB-ul național; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, între 1995 și 2005, 5 regiuni din UE-15 au înregistrat o rată negativă a creșterii economice, în ciuda unui PIB superior pragului de 75 %. În aceeași perioadă, toate capitalele UE, cu excepția capitalei Germaniei, și-au putut mări sau cel puțin menține ponderea în PIB-ul național;

| 20. | atrage atenția asupra afirmațiilor din raportul privind coeziunea cu privire la faptul că, în ciuda unor rate ridicate de creștere economică, în statele care au aderat recent, procesul de recuperare a decalajelor va dura încă aproape 20 de ani, pentru a depăși pragul de 75 % din PIB-ul la nivel comunitar. Aceste ipoteze temporale nu pot deveni realitate decât în cazul unei evoluții economice favorabile; |
| --- | --- |

20.

atrage atenția asupra afirmațiilor din raportul privind coeziunea cu privire la faptul că, în ciuda unor rate ridicate de creștere economică, în statele care au aderat recent, procesul de recuperare a decalajelor va dura încă aproape 20 de ani, pentru a depăși pragul de 75 % din PIB-ul la nivel comunitar. Aceste ipoteze temporale nu pot deveni realitate decât în cazul unei evoluții economice favorabile;

| 21. | împărtășește, în acest context, speranța Comisiei că, în cazul în care tendințele de creștere economică rămân constante, în 2016 probabil 6 dintre cele 12 state vor atinge pragul de 75 % din media europeană în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor; |
| --- | --- |

21.

împărtășește, în acest context, speranța Comisiei că, în cazul în care tendințele de creștere economică rămân constante, în 2016 probabil 6 dintre cele 12 state vor atinge pragul de 75 % din media europeană în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor;

| 22. | ia cunoștință de constatarea din raportul privind coeziunea cu privire la explicarea decalajului de coeziune prin diferențele dintre rata de productivitate și rata de ocupare a forței de muncă la nivel regional; atrage atenția asupra faptului că PIB-ul pe cap de locuitor rămâne un indicator foarte important al decalajului de coeziune și un indicator general al bunăstării; |
| --- | --- |

22.

ia cunoștință de constatarea din raportul privind coeziunea cu privire la explicarea decalajului de coeziune prin diferențele dintre rata de productivitate și rata de ocupare a forței de muncă la nivel regional; atrage atenția asupra faptului că PIB-ul pe cap de locuitor rămâne un indicator foarte important al decalajului de coeziune și un indicator general al bunăstării;

| 23. | ia cunoștință cu îngrijorare de constatarea din raportul privind coeziunea cu privire la faptul că privind procesul de convergență între statele membre a avansat în ultimii ani, în același timp crescând însă diferențele de dezvoltare din interiorul statelor membre. CoR își exprimă dorința ca, pe viitor, să fie de analizate și eventualele disparități intraregionale; |
| --- | --- |

23.

ia cunoștință cu îngrijorare de constatarea din raportul privind coeziunea cu privire la faptul că privind procesul de convergență între statele membre a avansat în ultimii ani, în același timp crescând însă diferențele de dezvoltare din interiorul statelor membre. CoR își exprimă dorința ca, pe viitor, să fie de analizate și eventualele disparități intraregionale;

| 24. | subliniază afirmațiile din raportul privind coeziunea cu privire la factorii determinanți pentru competitivitatea regională, afirmații conform cărora o importanță deosebită revine următorilor factori:






  — | condițiile-cadru de încredere, la nivel macroeconomic, |
| --- | --- | --- |

24.

subliniază afirmațiile din raportul privind coeziunea cu privire la factorii determinanți pentru competitivitatea regională, afirmații conform cărora o importanță deosebită revine următorilor factori:

—

condițiile-cadru de încredere, la nivel macroeconomic,

| — | o administrație eficientă și eficace, |
| --- | --- |

—

o administrație eficientă și eficace,

| — | existența unor infrastructuri materiale și imateriale în domenii ca transporturile, energia, aprovizionarea, gestionarea deșeurilor, IT etc., ca și a prestațiilor de servicii sociale, |
| --- | --- |

—

existența unor infrastructuri materiale și imateriale în domenii ca transporturile, energia, aprovizionarea, gestionarea deșeurilor, IT etc., ca și a prestațiilor de servicii sociale,

| — | potențialul și activitatea de inovare la nivel regional și |
| --- | --- |

—

potențialul și activitatea de inovare la nivel regional și

| — | protecția mediului și condițiile de viață; |
| --- | --- |

—

protecția mediului și condițiile de viață;

| 25. | constată cu îngrijorare, referindu-se la cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare din regiuni, că în peste 100 de regiuni din Europa, cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare reprezintă mai puțin de 1 % din PIB, iar raportul constată, în același timp, că se poate stabili o legătură directă între potențialul de inovare și performanța și dezvoltarea economică; |
| --- | --- |

25.

constată cu îngrijorare, referindu-se la cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare din regiuni, că în peste 100 de regiuni din Europa, cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare reprezintă mai puțin de 1 % din PIB, iar raportul constată, în același timp, că se poate stabili o legătură directă între potențialul de inovare și performanța și dezvoltarea economică;

| 26. | subliniază afirmațiile din raportul privind coeziunea cu privire la competitivitatea regiunilor care va depinde și de punerea la dispoziție constantă a unei forțe de muncă calificate, prin investiții în capitalul uman; CoR constată, în acest context, că diferențele între nivelurile de calificare sunt mult mai mari între regiuni decât între statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

subliniază afirmațiile din raportul privind coeziunea cu privire la competitivitatea regiunilor care va depinde și de punerea la dispoziție constantă a unei forțe de muncă calificate, prin investiții în capitalul uman; CoR constată, în acest context, că diferențele între nivelurile de calificare sunt mult mai mari între regiuni decât între statele membre ale Uniunii Europene;

| 27. | consideră ca deosebit de îngrijorător faptul că, în regiunile mai puțin dezvoltate, ponderea tinerilor cu vârsta între 25 și 34 de ani și cu studii superioare este cu 5 % mai scăzută decât în alte regiuni; |
| --- | --- |

27.

consideră ca deosebit de îngrijorător faptul că, în regiunile mai puțin dezvoltate, ponderea tinerilor cu vârsta între 25 și 34 de ani și cu studii superioare este cu 5 % mai scăzută decât în alte regiuni;

| 28. | atrage însă atenția și asupra faptului că, în multe regiuni mai puțin dezvoltate, se fac eforturi considerabile pentru a recupera aceste decalaje. Cu toate acestea, adeseori eforturile nu dau roade pentru regiunea respectivă, deoarece după încheierea etapei de formare, multe dintre aceste persoane părăsesc regiunile mai slab dezvoltate. Prin urmare, în viitor, politica de coeziune trebuie să ia mai mult în considerare aspectele legate de politica demografică și să contribuie la crearea de alternative atrăgătoare pentru a se evita emigrarea; |
| --- | --- |

28.

atrage însă atenția și asupra faptului că, în multe regiuni mai puțin dezvoltate, se fac eforturi considerabile pentru a recupera aceste decalaje. Cu toate acestea, adeseori eforturile nu dau roade pentru regiunea respectivă, deoarece după încheierea etapei de formare, multe dintre aceste persoane părăsesc regiunile mai slab dezvoltate. Prin urmare, în viitor, politica de coeziune trebuie să ia mai mult în considerare aspectele legate de politica demografică și să contribuie la crearea de alternative atrăgătoare pentru a se evita emigrarea;

| 29. | atrage atenția, ținând seama de rolul viitor al politicii energetice în politica de coeziune, asupra faptului că în Europa statele membre mai dezvoltate au cel mai mic consum de energie pe cap de locuitor. Așadar, o eventuală creștere a prețurilor la energie ar afecta îndeosebi statele membre și regiunile cele mai slab dezvoltate ale UE; |
| --- | --- |

29.

atrage atenția, ținând seama de rolul viitor al politicii energetice în politica de coeziune, asupra faptului că în Europa statele membre mai dezvoltate au cel mai mic consum de energie pe cap de locuitor. Așadar, o eventuală creștere a prețurilor la energie ar afecta îndeosebi statele membre și regiunile cele mai slab dezvoltate ale UE;

| 30. | subliniază așadar, în acest context, rolul promovării energiilor regenerabile și eficienței energetice în cadrul politicii regionale. |
| --- | --- |

30.

subliniază așadar, în acest context, rolul promovării energiilor regenerabile și eficienței energetice în cadrul politicii regionale.

Coeziunea socială

| 31. | ia cunoștință cu îngrijorare de constatarea raportului privind coeziune cu privire la obiectivul stabilit în cadrul procesului Lisabona, de a obține o rată a ocupării forței de muncă egală cu 70 % din populația de vârstă activă, obiectiv care nu va fi îndeplinit mult timp de acum înainte; |
| --- | --- |

31.

ia cunoștință cu îngrijorare de constatarea raportului privind coeziune cu privire la obiectivul stabilit în cadrul procesului Lisabona, de a obține o rată a ocupării forței de muncă egală cu 70 % din populația de vârstă activă, obiectiv care nu va fi îndeplinit mult timp de acum înainte;

| 32. | consideră combaterea șomajului în rândul tinerilor ca fiind o sarcină importantă a politicii de coeziune și subliniază afirmațiile raportului privind coeziunea în legătură cu faptul că rata de 18,6 % a șomajului în rândul tinerilor este dublă față de rata generală; |
| --- | --- |

32.

consideră combaterea șomajului în rândul tinerilor ca fiind o sarcină importantă a politicii de coeziune și subliniază afirmațiile raportului privind coeziunea în legătură cu faptul că rata de 18,6 % a șomajului în rândul tinerilor este dublă față de rata generală;

| 33. | subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la faptul că în Uniunea Europeană, diferențele regionale în privința ratelor șomajului s-au diminuat în anii trecuți, diferența dintre cele mai bogate și cele mai sărace 10 % din regiuni reducându-se de la 19 % la 16 %, între 2000 și 2005; |
| --- | --- |

33.

subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la faptul că în Uniunea Europeană, diferențele regionale în privința ratelor șomajului s-au diminuat în anii trecuți, diferența dintre cele mai bogate și cele mai sărace 10 % din regiuni reducându-se de la 19 % la 16 %, între 2000 și 2005;

| 34. | consideră scăderea ratei șomajului în regiunile mai puțin dezvoltate în medie de la 13,4 % la 12,4 %, între 2000 și 2005, ca fiind o dovadă a succesului politicii de coeziune. Atrage însă, în același timp, atenția asupra faptului că, în 17 regiuni mai puțin dezvoltate, rata șomajului a crescut cu peste 2 % și că regiunile mai dezvoltate înregistrează, în aceeași perioadă, o rată medie a șomajului de aproape 8 % și, astfel, diferența între ratele medii ale șomajului dintre cele două grupe de regiuni este de peste 50 %. Combaterea șomajului în regiunile mai puțin dezvoltate continuă să fie astfel unul dintre obiectivele prioritare ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

34.

consideră scăderea ratei șomajului în regiunile mai puțin dezvoltate în medie de la 13,4 % la 12,4 %, între 2000 și 2005, ca fiind o dovadă a succesului politicii de coeziune. Atrage însă, în același timp, atenția asupra faptului că, în 17 regiuni mai puțin dezvoltate, rata șomajului a crescut cu peste 2 % și că regiunile mai dezvoltate înregistrează, în aceeași perioadă, o rată medie a șomajului de aproape 8 % și, astfel, diferența între ratele medii ale șomajului dintre cele două grupe de regiuni este de peste 50 %. Combaterea șomajului în regiunile mai puțin dezvoltate continuă să fie astfel unul dintre obiectivele prioritare ale politicii de coeziune;

| 35. | subliniază afirmațiile Comisiei privind efectele schimbărilor demografice asupra coeziunii economice și sociale, afirmații conform cărora rata scăzută a natalității va afecta negativ, pe termen lung, dezvoltarea economică în Europa. Conform acestor afirmații, efectele vor fi relativ limitate până în 2011, deoarece până atunci, generațiile născute în anii cu o rată a natalității ridicată vor fi încă active din punct de vedere economic; între 2012 și 2017 scăderea forței de muncă tinere va fi compensată printr-o rată mai ridicată a ocupării forței de muncă; în cele din urmă, după anul 2017, aceste posibilități vor fi epuizate. Aici este necesar să se acționeze îndeosebi la nivelul politicii demografice din statele membre. În același timp însă trebuie ca factorilor demografici să li se acorde o mai mare atenție în orientarea viitoare a politicii de coeziune. Trebuie să se țină mai mult seama de diferitele evoluții demografice din regiuni; astfel, efectele schimbărilor demografice pot apărea în anumite regiuni mult mai devreme, iar în aceste regiuni trebuie să se poate acționa din timp; |
| --- | --- |

35.

subliniază afirmațiile Comisiei privind efectele schimbărilor demografice asupra coeziunii economice și sociale, afirmații conform cărora rata scăzută a natalității va afecta negativ, pe termen lung, dezvoltarea economică în Europa. Conform acestor afirmații, efectele vor fi relativ limitate până în 2011, deoarece până atunci, generațiile născute în anii cu o rată a natalității ridicată vor fi încă active din punct de vedere economic; între 2012 și 2017 scăderea forței de muncă tinere va fi compensată printr-o rată mai ridicată a ocupării forței de muncă; în cele din urmă, după anul 2017, aceste posibilități vor fi epuizate. Aici este necesar să se acționeze îndeosebi la nivelul politicii demografice din statele membre. În același timp însă trebuie ca factorilor demografici să li se acorde o mai mare atenție în orientarea viitoare a politicii de coeziune. Trebuie să se țină mai mult seama de diferitele evoluții demografice din regiuni; astfel, efectele schimbărilor demografice pot apărea în anumite regiuni mult mai devreme, iar în aceste regiuni trebuie să se poate acționa din timp;

| 36. | ia cunoștință cu îngrijorare de faptul că în Europa, pe lângă tendința generală de scădere a ratei natalității, 77 de zone NUTS 2 au cunoscut și emigrații considerabile (în special din rândurile tinerilor). Prin suprapunerea acestor două efecte, posibilitățile de dezvoltare economică și socială a acestor regiuni sunt limitate și mai mult; |
| --- | --- |

36.

ia cunoștință cu îngrijorare de faptul că în Europa, pe lângă tendința generală de scădere a ratei natalității, 77 de zone NUTS 2 au cunoscut și emigrații considerabile (în special din rândurile tinerilor). Prin suprapunerea acestor două efecte, posibilitățile de dezvoltare economică și socială a acestor regiuni sunt limitate și mai mult;

| 37. | atrage atenția asupra faptului că în multe orașe mari există tendința scăderii relative a populației, în timp ce populația zonelor limitrofe crește. Acest fenomen are loc în paralel cu accentuarea disparităților intraurbane în ceea ce privește ocuparea forței de muncă sau ponderea migranților în populație, care constituie o mare provocare pentru capacitatea orașelor în materie de integrare; |
| --- | --- |

37.

atrage atenția asupra faptului că în multe orașe mari există tendința scăderii relative a populației, în timp ce populația zonelor limitrofe crește. Acest fenomen are loc în paralel cu accentuarea disparităților intraurbane în ceea ce privește ocuparea forței de muncă sau ponderea migranților în populație, care constituie o mare provocare pentru capacitatea orașelor în materie de integrare;

| 38. | observă că în raportul privind coeziunea, din cauza diferențelor dintre perioadele de referință și a lipsei de comparații cu rapoartele anterioare, analizele pe subiectul sărăciei și coeziunii sunt mai mult descriptive și nu evaluează clar situația politicii de coeziune; solicită Comisiei să acorde în următorul raport intermediar privind coeziunea economică și socială mai multă atenție acestei situații. |
| --- | --- |

38.

observă că în raportul privind coeziunea, din cauza diferențelor dintre perioadele de referință și a lipsei de comparații cu rapoartele anterioare, analizele pe subiectul sărăciei și coeziunii sunt mai mult descriptive și nu evaluează clar situația politicii de coeziune; solicită Comisiei să acorde în următorul raport intermediar privind coeziunea economică și socială mai multă atenție acestei situații.

Coeziunea teritorială

| 39. | atrage atenția asupra afirmației din raportul privind coeziunea cu privire la explicarea accentuării diferențelor de dezvoltare în statele membre îndeosebi prin creșterea regiunilor metropolitane; CoR sprijină Comisia atunci când aceasta afirmă că, pentru continuarea dezvoltării politicii regionale, sunt necesare în statele membre abordări de politică orientate mai mult către echilibru și către promovarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra afirmației din raportul privind coeziunea cu privire la explicarea accentuării diferențelor de dezvoltare în statele membre îndeosebi prin creșterea regiunilor metropolitane; CoR sprijină Comisia atunci când aceasta afirmă că, pentru continuarea dezvoltării politicii regionale, sunt necesare în statele membre abordări de politică orientate mai mult către echilibru și către promovarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă;

| 40. | salută, în acest context, faptul că, în raportul privind coeziunea a fost inclus, în premieră, un audit european al orașelor de mărime medie și atrage atenția aici asupra corelațiilor complexe dintre oraș și zonele limitrofe, de exemplu în ceea ce privește deplasările navetiștilor; |
| --- | --- |

40.

salută, în acest context, faptul că, în raportul privind coeziunea a fost inclus, în premieră, un audit european al orașelor de mărime medie și atrage atenția aici asupra corelațiilor complexe dintre oraș și zonele limitrofe, de exemplu în ceea ce privește deplasările navetiștilor;

| 41. | atrage atenția asupra persistenței întârzierilor de dezvoltare din multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii Europene și ia cunoștință de provocările majore și foarte diverse expuse în raportul privind coeziunea, cu care se confruntă regiunile muntoase, regiunile slab populate și insulele Uniunii, în ceea ce privește punerea la dispoziție a serviciilor și infrastructurii de bază; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția asupra persistenței întârzierilor de dezvoltare din multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii Europene și ia cunoștință de provocările majore și foarte diverse expuse în raportul privind coeziunea, cu care se confruntă regiunile muntoase, regiunile slab populate și insulele Uniunii, în ceea ce privește punerea la dispoziție a serviciilor și infrastructurii de bază;

| 42. | subliniază provocările din multe regiuni rurale legate de oprirea emigrării, respectiv de organizarea acesteia de așa natură încât să fie suportabilă pentru regiune. Nu trebuie să se subestimeze aici schimbările structurale enorme de care este încă nevoie în noile state membre, având în vedere nivelul ridicat al ponderii populației ocupate în domeniul agriculturii. Un pericol este reprezentat de faptul că tendințele de emigrare din multe regiuni rurale ale UE vor continua să existe. Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală ar trebui deci să joace un rol important în gestionarea acestor provocări; |
| --- | --- |

42.

subliniază provocările din multe regiuni rurale legate de oprirea emigrării, respectiv de organizarea acesteia de așa natură încât să fie suportabilă pentru regiune. Nu trebuie să se subestimeze aici schimbările structurale enorme de care este încă nevoie în noile state membre, având în vedere nivelul ridicat al ponderii populației ocupate în domeniul agriculturii. Un pericol este reprezentat de faptul că tendințele de emigrare din multe regiuni rurale ale UE vor continua să existe. Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală ar trebui deci să joace un rol important în gestionarea acestor provocări;

| 43. | atrage atenția, în acest context, asupra relațiilor dintre zonele urbane și rurale și subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la faptul că, pentru o dezvoltare integrată a acestor regiuni, sunt necesare proiecte comune de exploatare a terenurilor și un management strategic al suprafețelor. Aici nu se poate contesta faptul că orașele servesc și ca poli de dezvoltare pentru regiunile rurale; |
| --- | --- |

43.

atrage atenția, în acest context, asupra relațiilor dintre zonele urbane și rurale și subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la faptul că, pentru o dezvoltare integrată a acestor regiuni, sunt necesare proiecte comune de exploatare a terenurilor și un management strategic al suprafețelor. Aici nu se poate contesta faptul că orașele servesc și ca poli de dezvoltare pentru regiunile rurale;

| 44. | regretă, în acest context, că raportul privind coeziunea nu ia în considerare lucrările Consiliului și ale Comitetului Regiunilor privind Agenda Teritorială și Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile și atrage atenția în special asupra concluziilor Președinției germane a Consiliului cu privire la reuniunea ministerială informală privind dezvoltarea urbană și coeziunea teritorială, care a avut loc la 24 și 25 mai 2007 la Leipzig; |
| --- | --- |

44.

regretă, în acest context, că raportul privind coeziunea nu ia în considerare lucrările Consiliului și ale Comitetului Regiunilor privind Agenda Teritorială și Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile și atrage atenția în special asupra concluziilor Președinției germane a Consiliului cu privire la reuniunea ministerială informală privind dezvoltarea urbană și coeziunea teritorială, care a avut loc la 24 și 25 mai 2007 la Leipzig;

| 45. | solicită Comisiei Europene să implice Comitetul Regiunilor, în timp util, în elaborarea rapoartelor prevăzute în concluziile de la Leipzig (raportul strategic, care trebuie prezentat până la 1 aprilie 2010, conținând o analiză privind măsura în care luarea în considerare a dimensiunii urbane și teritoriale în cadrul programelor de sprijin al dezvoltării structurale a exercitat un efect stimulativ pentru dezvoltarea urbană integrată și coeziunea teritorială; raportul privind coeziunea teritorială, ca o contribuție la dezbaterea privind crearea de sinergii între prioritățile Agendei Teritoriale și Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, care trebuie prezentat până în 2008); |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei Europene să implice Comitetul Regiunilor, în timp util, în elaborarea rapoartelor prevăzute în concluziile de la Leipzig (raportul strategic, care trebuie prezentat până la 1 aprilie 2010, conținând o analiză privind măsura în care luarea în considerare a dimensiunii urbane și teritoriale în cadrul programelor de sprijin al dezvoltării structurale a exercitat un efect stimulativ pentru dezvoltarea urbană integrată și coeziunea teritorială; raportul privind coeziunea teritorială, ca o contribuție la dezbaterea privind crearea de sinergii între prioritățile Agendei Teritoriale și Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, care trebuie prezentat până în 2008);

| 46. | sprijină, în primul rând, dezbaterea actuală din Parlamentul European privind determinarea conținutului coeziunii teritoriale, ca și a unor indicatori adecvați și, în al doilea rând, solicitarea adresată de Consiliu Președinției slovene, de introducere a orientărilor Agendei Teritoriale și Cartei de la Leipzig în lucrările pregătitoare ale Consiliului European din primăvara anului 2008. |
| --- | --- |

46.

sprijină, în primul rând, dezbaterea actuală din Parlamentul European privind determinarea conținutului coeziunii teritoriale, ca și a unor indicatori adecvați și, în al doilea rând, solicitarea adresată de Consiliu Președinției slovene, de introducere a orientărilor Agendei Teritoriale și Cartei de la Leipzig în lucrările pregătitoare ale Consiliului European din primăvara anului 2008.

Efectele politicii de coeziune

| 47. | atrage atenția asupra afirmațiilor din raportul privind coeziunea cu privire la faptul că Fondurile Structurale din perioada 2000-2006 au fost utilizate cu precădere pentru domeniile: infrastructură, investiții productive și investiții în capital uman, iar resursele Fondului de Coeziune au fost utilizate, în aceeași măsură, pentru măsuri ecologice și infrastructuri de transport; |
| --- | --- |

47.

atrage atenția asupra afirmațiilor din raportul privind coeziunea cu privire la faptul că Fondurile Structurale din perioada 2000-2006 au fost utilizate cu precădere pentru domeniile: infrastructură, investiții productive și investiții în capital uman, iar resursele Fondului de Coeziune au fost utilizate, în aceeași măsură, pentru măsuri ecologice și infrastructuri de transport;

| 48. | subliniază calculul pe baza modelului HERMIN din raportul privind coeziunea, conform căruia, în valoare absolută, PIB-ul din majoritatea noilor state membre a crescut în perioada de finanțare cu până la 2,8 % și au fost create aproximativ 570 000 de locuri de muncă față de perioada în care politica de coeziune nu a fost utilizată. Ținând seama de perioada de finanțare 2007-2013, CoR preconizează până în anul 2015 efecte de creștere a PIB-ului de până la 9,3 % și crearea a 2 milioane de locuri de muncă și consideră că aceasta constituie o bază bună de evaluare a efectelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

48.

subliniază calculul pe baza modelului HERMIN din raportul privind coeziunea, conform căruia, în valoare absolută, PIB-ul din majoritatea noilor state membre a crescut în perioada de finanțare cu până la 2,8 % și au fost create aproximativ 570 000 de locuri de muncă față de perioada în care politica de coeziune nu a fost utilizată. Ținând seama de perioada de finanțare 2007-2013, CoR preconizează până în anul 2015 efecte de creștere a PIB-ului de până la 9,3 % și crearea a 2 milioane de locuri de muncă și consideră că aceasta constituie o bază bună de evaluare a efectelor politicii de coeziune;

| 49. | atrage atenția asupra calculelor după modelul EcoMod, conform cărora până în anul 2020, PIB-ul Republicii Slovace, Lituaniei, Letoniei și Bulgariei va fi cu 15 % mai mare decât în prezent; |
| --- | --- |

49.

atrage atenția asupra calculelor după modelul EcoMod, conform cărora până în anul 2020, PIB-ul Republicii Slovace, Lituaniei, Letoniei și Bulgariei va fi cu 15 % mai mare decât în prezent;

| 50. | subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la crearea în regiunile cuprinse în obiectivul 2, din Franța, Germania, Țările de Jos, Spania, Suedia și Regatul Unit, a 450 000 de locuri de muncă noi, în perioada de finanțare 2000-2006; |
| --- | --- |

50.

subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la crearea în regiunile cuprinse în obiectivul 2, din Franța, Germania, Țările de Jos, Spania, Suedia și Regatul Unit, a 450 000 de locuri de muncă noi, în perioada de finanțare 2000-2006;

| 51. | evaluează pozitiv rezultatele raportului privind coeziunea, rezultate conform cărora au fost înregistrate îmbunătățiri considerabile în domeniile de intervenție ale politicii de coeziune. Spre exemplu, în ceea ce privește infrastructura de transport, densitatea rețelei de autostrăzi din Spania și Portugalia s-a îmbunătățit cu aproape 48 %, respectiv 200 %, în perioada 1995-2004; |
| --- | --- |

51.

evaluează pozitiv rezultatele raportului privind coeziunea, rezultate conform cărora au fost înregistrate îmbunătățiri considerabile în domeniile de intervenție ale politicii de coeziune. Spre exemplu, în ceea ce privește infrastructura de transport, densitatea rețelei de autostrăzi din Spania și Portugalia s-a îmbunătățit cu aproape 48 %, respectiv 200 %, în perioada 1995-2004;

| 52. | subliniază faptul că, în ceea ce privește infrastructura ecologică, Fondul de Coeziune a dus, în perioada 1993-2002, la creșterea cu 37 % a cheltuielilor publice din țările care beneficiază de ajutor; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că, în ceea ce privește infrastructura ecologică, Fondul de Coeziune a dus, în perioada 1993-2002, la creșterea cu 37 % a cheltuielilor publice din țările care beneficiază de ajutor;

| 53. | este prin urmare de acord cu aprecierea raportului privind coeziunea, apreciere conform căreia și în viitor cheltuielile destinate dezvoltării infrastructurii ecologice (în special pentru aprovizionare și pentru gestionarea deșeurilor) vor avea o importanță considerabilă; |
| --- | --- |

53.

este prin urmare de acord cu aprecierea raportului privind coeziunea, apreciere conform căreia și în viitor cheltuielile destinate dezvoltării infrastructurii ecologice (în special pentru aprovizionare și pentru gestionarea deșeurilor) vor avea o importanță considerabilă;

| 54. | scoate în evidență rolul considerabil jucat de politica de coeziune în promovarea cercetării și a dezvoltării în regiuni. Astfel, Fondurile Structurale au reprezentat între 5 %, în Spania, și 18 %, în Lituania, din cheltuielile de cercetare-dezvoltare; |
| --- | --- |

54.

scoate în evidență rolul considerabil jucat de politica de coeziune în promovarea cercetării și a dezvoltării în regiuni. Astfel, Fondurile Structurale au reprezentat între 5 %, în Spania, și 18 %, în Lituania, din cheltuielile de cercetare-dezvoltare;

| 55. | consideră că afirmațiile raportului în ceea ce privește efectele politicii de coeziune asupra întreprinderilor mici și mijlocii nu sunt suficiente și solicită Comisiei să aprofundeze, în următorul raport intermediar, impactul politicii structurale asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

55.

consideră că afirmațiile raportului în ceea ce privește efectele politicii de coeziune asupra întreprinderilor mici și mijlocii nu sunt suficiente și solicită Comisiei să aprofundeze, în următorul raport intermediar, impactul politicii structurale asupra IMM-urilor;

| 56. | subliniază rolul politicii de coeziune în dezvoltarea resurselor umane. Astfel, în perioada precedentă de finanțare, au fost utilizate 69 miliarde EUR pentru îmbunătățirea accesului femeilor la piața forței de muncă (6 %), promovarea capacității de adaptare a forței de muncă (22 %), măsuri pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (23 %), egalitate și incluziune socială (18 %), ca și pentru politici active ale pieței forței de muncă (30 %). Aceste resurse au permis — conform raportului privind coeziunea — ca productivitatea muncii să crească cu 5 %; |
| --- | --- |

56.

subliniază rolul politicii de coeziune în dezvoltarea resurselor umane. Astfel, în perioada precedentă de finanțare, au fost utilizate 69 miliarde EUR pentru îmbunătățirea accesului femeilor la piața forței de muncă (6 %), promovarea capacității de adaptare a forței de muncă (22 %), măsuri pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (23 %), egalitate și incluziune socială (18 %), ca și pentru politici active ale pieței forței de muncă (30 %). Aceste resurse au permis — conform raportului privind coeziunea — ca productivitatea muncii să crească cu 5 %;

| 57. | evaluează pozitiv, în principiu, măsurile destinate zonelor rurale, care, în perioada precedentă de finanțare au fost eligibile pentru contribuția FEOGA cu o sumă de 14 miliarde EUR. În același timp se atrage atenția asupra faptului că instrumentele destinate zonelor rurale din politica regională și politica agricolă vor trebui, în viitor, să fie mai bine coordonate, îndeosebi în vederea îndeplinirii obiectivelor Lisabona. Aici rezidă una dintre cele mai mari provocări ale perioadei actuale de finanțare deoarece, pentru prima oară, instrumentul destinat zonelor rurale nu mai este ancorat în politica regională; |
| --- | --- |

57.

evaluează pozitiv, în principiu, măsurile destinate zonelor rurale, care, în perioada precedentă de finanțare au fost eligibile pentru contribuția FEOGA cu o sumă de 14 miliarde EUR. În același timp se atrage atenția asupra faptului că instrumentele destinate zonelor rurale din politica regională și politica agricolă vor trebui, în viitor, să fie mai bine coordonate, îndeosebi în vederea îndeplinirii obiectivelor Lisabona. Aici rezidă una dintre cele mai mari provocări ale perioadei actuale de finanțare deoarece, pentru prima oară, instrumentul destinat zonelor rurale nu mai este ancorat în politica regională;

| 58. | subliniază rolul pozitiv al programului INTERREG, prin care în perioada de finanțare 2000-2006 au fost utilizate în total 5,8 miliarde EUR pentru cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională. În special în ceea ce privește cooperarea la frontieră și pentru schimbul european de experiență aceste programe sunt foarte utile, însoțind într-un mod activ convergența regiunilor din Europa; |
| --- | --- |

58.

subliniază rolul pozitiv al programului INTERREG, prin care în perioada de finanțare 2000-2006 au fost utilizate în total 5,8 miliarde EUR pentru cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională. În special în ceea ce privește cooperarea la frontieră și pentru schimbul european de experiență aceste programe sunt foarte utile, însoțind într-un mod activ convergența regiunilor din Europa;

| 59. | apreciază ca pozitive și măsurile din cadrul URBAN II, prin care în perioada precedentă de finanțare au fost sprijinite 70 de orașe și 2,2 milioane de locuitori pentru a face față provocărilor sociale și economice din zonele urbane. În același timp este necesar să se acționeze în direcția creșterii eficienței măsurilor de politică urbană din cadrul politicii de coeziune, în vederea promovării creșterii economice și a ocupării forței de muncă în cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

59.

apreciază ca pozitive și măsurile din cadrul URBAN II, prin care în perioada precedentă de finanțare au fost sprijinite 70 de orașe și 2,2 milioane de locuitori pentru a face față provocărilor sociale și economice din zonele urbane. În același timp este necesar să se acționeze în direcția creșterii eficienței măsurilor de politică urbană din cadrul politicii de coeziune, în vederea promovării creșterii economice și a ocupării forței de muncă în cadrul programelor operaționale;

| 60. | subliniază și rolul jucat de EQUAL, prin intermediul căruia, cu o sumă de 3,27 miliarde EUR s-au realizat în ultimii șapte ani aproximativ 3 000 de proiecte în statele membre, în vederea promovării schimbului de experiență în scopul punerii în aplicare a Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

60.

subliniază și rolul jucat de EQUAL, prin intermediul căruia, cu o sumă de 3,27 miliarde EUR s-au realizat în ultimii șapte ani aproximativ 3 000 de proiecte în statele membre, în vederea promovării schimbului de experiență în scopul punerii în aplicare a Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă;

| 61. | aprobă și activitățile Băncii Europene de Investiții, care a utilizat în perioada de finanțare 2000-2006 aproximativ 71 % din resursele sale pentru proiecte din domeniul politicii regionale; |
| --- | --- |

61.

aprobă și activitățile Băncii Europene de Investiții, care a utilizat în perioada de finanțare 2000-2006 aproximativ 71 % din resursele sale pentru proiecte din domeniul politicii regionale;

| 62. | atrage atenția asupra faptului că totalitatea efectelor perioadei de finanțare 2000-2006 vor putea fi măsurate abia în 2008, la încheierea plăților din această perioadă și, prin urmare, invită Comisia să-și concentreze următorul raport privind coeziunea asupra evaluării perioadei de finanțare 2000-2006. |
| --- | --- |

62.

atrage atenția asupra faptului că totalitatea efectelor perioadei de finanțare 2000-2006 vor putea fi măsurate abia în 2008, la încheierea plăților din această perioadă și, prin urmare, invită Comisia să-și concentreze următorul raport privind coeziunea asupra evaluării perioadei de finanțare 2000-2006.

Efectele politicilor naționale asupra coeziunii economice și sociale

| 63. | constată că eforturile statelor membre în direcția coeziunii economice și sociale sunt depuse pe fundalul activităților generale ale acestora de consolidare a bugetului și eforturilor naționale de reformă, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Lisabona revizuite; |
| --- | --- |

63.

constată că eforturile statelor membre în direcția coeziunii economice și sociale sunt depuse pe fundalul activităților generale ale acestora de consolidare a bugetului și eforturilor naționale de reformă, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Lisabona revizuite;

| 64. | ia cunoștință, în acest context, de faptul că în multe state membre, cu excepția statelor participante la programele de coeziune, investițiile publice s-au redus de la 2,9 %, în 1993, la 2,4 % din PIB, în 2005. Dimpotrivă, investițiile publice în statele care au aderat în 2004 au crescut considerabil și se situează în prezent cu aproximativ 50 % peste cele din celelalte state membre; |
| --- | --- |

64.

ia cunoștință, în acest context, de faptul că în multe state membre, cu excepția statelor participante la programele de coeziune, investițiile publice s-au redus de la 2,9 %, în 1993, la 2,4 % din PIB, în 2005. Dimpotrivă, investițiile publice în statele care au aderat în 2004 au crescut considerabil și se situează în prezent cu aproximativ 50 % peste cele din celelalte state membre;

| 65. | constată că, în statele membre noi, creșterea cheltuielilor a avut loc în paralel cu punerea în aplicare a unor măsuri de consolidare; |
| --- | --- |

65.

constată că, în statele membre noi, creșterea cheltuielilor a avut loc în paralel cu punerea în aplicare a unor măsuri de consolidare;

| 66. | subliniază, în ciuda situației dificile a finanțelor publice, tendința generală de scădere foarte ușoară, respectiv chiar de creștere, prin restructurarea cheltuielilor publice, a resurselor destinate măsurilor din domeniul coeziunii economice și sociale și din domeniul investițiilor în măsurile de sprijinire a activităților economice; |
| --- | --- |

66.

subliniază, în ciuda situației dificile a finanțelor publice, tendința generală de scădere foarte ușoară, respectiv chiar de creștere, prin restructurarea cheltuielilor publice, a resurselor destinate măsurilor din domeniul coeziunii economice și sociale și din domeniul investițiilor în măsurile de sprijinire a activităților economice;

| 67. | regretă că, în ceea ce privește analiza finanțelor publice, nu a fost luată în considerare decât în mod superficial situația specială a unor state anume, de exemplu necesitatea consolidării cheltuielilor publice după unificarea Germaniei; |
| --- | --- |

67.

regretă că, în ceea ce privește analiza finanțelor publice, nu a fost luată în considerare decât în mod superficial situația specială a unor state anume, de exemplu necesitatea consolidării cheltuielilor publice după unificarea Germaniei;

| 68. | salută tendința generală din statele membre de a considera mai mult autoritățile locale și regionale ca actori pentru investiții publice, cum s-a întâmplat de exemplu — potrivit raportului privind coeziunea — îndeosebi în Danemarca, Spania, Italia, Portugalia, Regatul Unit și Finlanda, unde participarea autorităților locale și regionale la investițiile publice a crescut cu 10 % în perioada 1995-2004; |
| --- | --- |

68.

salută tendința generală din statele membre de a considera mai mult autoritățile locale și regionale ca actori pentru investiții publice, cum s-a întâmplat de exemplu — potrivit raportului privind coeziunea — îndeosebi în Danemarca, Spania, Italia, Portugalia, Regatul Unit și Finlanda, unde participarea autorităților locale și regionale la investițiile publice a crescut cu 10 % în perioada 1995-2004;

| 69. | ia cunoștință de faptul că participarea autorităților locale și regionale la investițiile publice în noile state membre, cu excepția Poloniei, Republicii Cehe și Letoniei, se situează cu mult sub 50 % din cheltuielile destinate investițiilor publice; |
| --- | --- |

69.

ia cunoștință de faptul că participarea autorităților locale și regionale la investițiile publice în noile state membre, cu excepția Poloniei, Republicii Cehe și Letoniei, se situează cu mult sub 50 % din cheltuielile destinate investițiilor publice;

| 70. | subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la posibilitatea stabilirii unei legături între, pe de-o parte, rata de absorbție și calitatea proiectelor de investiții și, pe de altă parte, gradul de descentralizare, atâta timp cât, la nivel descentralizat, există administrații eficiente; |
| --- | --- |

70.

subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la posibilitatea stabilirii unei legături între, pe de-o parte, rata de absorbție și calitatea proiectelor de investiții și, pe de altă parte, gradul de descentralizare, atâta timp cât, la nivel descentralizat, există administrații eficiente;

| 71. | ia cunoștință cu satisfacție de afirmațiile raportului privind coeziunea în ceea ce privește raportul dintre transferuri importante din Fondurile Structurale și dezvoltarea stabilității economice din noile state membre. Astfel, în noile state membre s-au putut obține un nivel ridicat de creștere economică și consolidarea finanțelor publice. Acest lucru arată clar rezultatul combinației de politici europene între stabilitatea bugetară, în ceea ce privește euro, și intervențiile prin Fondurile Structurale, în favoarea creșterii economice și a coeziunii. Această combinație a permis și ca, în anii precedenți, ratele de schimb față de moneda euro să rămână relativ stabile. |
| --- | --- |

71.

ia cunoștință cu satisfacție de afirmațiile raportului privind coeziunea în ceea ce privește raportul dintre transferuri importante din Fondurile Structurale și dezvoltarea stabilității economice din noile state membre. Astfel, în noile state membre s-au putut obține un nivel ridicat de creștere economică și consolidarea finanțelor publice. Acest lucru arată clar rezultatul combinației de politici europene între stabilitatea bugetară, în ceea ce privește euro, și intervențiile prin Fondurile Structurale, în favoarea creșterii economice și a coeziunii. Această combinație a permis și ca, în anii precedenți, ratele de schimb față de moneda euro să rămână relativ stabile.

Efectele politicilor comunitare asupra coeziunii economice și sociale

| 72. | subliniază, în perspectiva politicii europene de cercetare și inovare, faptul că programele se orientează cu precădere către promovarea competitivității Europei în comparație cu restul lumii. Astfel, fondurile prevăzute aici sunt alocate în cadrul unor licitații la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

72.

subliniază, în perspectiva politicii europene de cercetare și inovare, faptul că programele se orientează cu precădere către promovarea competitivității Europei în comparație cu restul lumii. Astfel, fondurile prevăzute aici sunt alocate în cadrul unor licitații la nivelul întregii UE;

| 73. | ia cunoștință, așadar, de faptul că numai 18 % din organizațiile care au participat la cel de-al 6-lea program-cadru de cercetare proveneau din regiuni mai puțin dezvoltate și este de acord cu raportul privind coeziunea, atunci când acesta arată că promovarea cercetării în Europa și politica de coeziune, în cadrul obiectivului lor de îmbunătățire a cercetării și dezvoltării în Europa, urmăresc scopuri complementare; în același timp, CoR salută faptul că, în cel de-al 7-lea program-cadru de cercetare, inițiative precum KnowReg2 consolidează dimensiunea regională a promovării cercetării în Europa; |
| --- | --- |

73.

ia cunoștință, așadar, de faptul că numai 18 % din organizațiile care au participat la cel de-al 6-lea program-cadru de cercetare proveneau din regiuni mai puțin dezvoltate și este de acord cu raportul privind coeziunea, atunci când acesta arată că promovarea cercetării în Europa și politica de coeziune, în cadrul obiectivului lor de îmbunătățire a cercetării și dezvoltării în Europa, urmăresc scopuri complementare; în același timp, CoR salută faptul că, în cel de-al 7-lea program-cadru de cercetare, inițiative precum KnowReg2 consolidează dimensiunea regională a promovării cercetării în Europa;

| 74. | subliniază faptul că programul pentru competitivitate și inovare (CIP) poate completa util măsurile politicii de coeziune, de exemplu în ceea ce privește promovarea IMM-urilor sau a energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

74.

subliniază faptul că programul pentru competitivitate și inovare (CIP) poate completa util măsurile politicii de coeziune, de exemplu în ceea ce privește promovarea IMM-urilor sau a energiilor regenerabile;

| 75. | subliniază afirmațiile raportului privind coeziunea cu privire la politica europeană de concurență, afirmații conform cărora ajutoarele de stat pentru regiuni mai puțin dezvoltate, prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, s-au redus de la 19 miliarde EUR, în 2003, la 11 miliarde EUR, în 2005; |
| --- | --- |

75.

subliniază afirmațiile raportului privind coeziunea cu privire la politica europeană de concurență, afirmații conform cărora ajutoarele de stat pentru regiuni mai puțin dezvoltate, prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, s-au redus de la 19 miliarde EUR, în 2003, la 11 miliarde EUR, în 2005;

| 76. | semnalează faptul că, în paralel cu reducerea ajutoarelor prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, ajutoarele de stat din țările participante la programele de coeziune s-au orientat din ce în ce mai mult pe obiectivele Lisabona și Göteborg (mediu, ajutoare regionale, IMM-uri, creare de locuri de muncă, educație și cercetare). Peste jumătate din statele membre și-au concentrat ajutoarele pe aceste obiective orizontale; |
| --- | --- |

76.

semnalează faptul că, în paralel cu reducerea ajutoarelor prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, ajutoarele de stat din țările participante la programele de coeziune s-au orientat din ce în ce mai mult pe obiectivele Lisabona și Göteborg (mediu, ajutoare regionale, IMM-uri, creare de locuri de muncă, educație și cercetare). Peste jumătate din statele membre și-au concentrat ajutoarele pe aceste obiective orizontale;

| 77. | ia cunoștință de faptul că, în ciuda extinderii Uniunii Europene, în noua perioadă de finanțare, procentul de populație care trăiește în regiuni mai puțin dezvoltate, așa cum sunt acestea descrise la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, se ridică la doar 34 %; |
| --- | --- |

77.

ia cunoștință de faptul că, în ciuda extinderii Uniunii Europene, în noua perioadă de finanțare, procentul de populație care trăiește în regiuni mai puțin dezvoltate, așa cum sunt acestea descrise la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, se ridică la doar 34 %;

| 78. | ia cunoștință de afirmațiile din raportul privind coeziunea conform cărora organizările pieței din politica agricolă comună favorizează îndeosebi regiunile mai puternic dezvoltate, cu unități mari de producție și subliniază, prin urmare, necesitatea ca instrumentele destinate zonelor rurale să fie utilizate îndeosebi în regiuni de convergență; CoR salută posibilitatea de a mări și mai mult, prin modulare, mijloacele bugetare destinate dezvoltării rurale în perioada actuală de finanțare; |
| --- | --- |

78.

ia cunoștință de afirmațiile din raportul privind coeziunea conform cărora organizările pieței din politica agricolă comună favorizează îndeosebi regiunile mai puternic dezvoltate, cu unități mari de producție și subliniază, prin urmare, necesitatea ca instrumentele destinate zonelor rurale să fie utilizate îndeosebi în regiuni de convergență; CoR salută posibilitatea de a mări și mai mult, prin modulare, mijloacele bugetare destinate dezvoltării rurale în perioada actuală de finanțare;

| 79. | atrage atenția asupra provocării pe care o va reprezenta, în următorii ani, îndeosebi în țările cu o pondere ridicată a populației ocupate în agricultură, realizarea simultană a trecerii la o agricultură competitivă și a diversificării activităților economice din zonele rurale; |
| --- | --- |

79.

atrage atenția asupra provocării pe care o va reprezenta, în următorii ani, îndeosebi în țările cu o pondere ridicată a populației ocupate în agricultură, realizarea simultană a trecerii la o agricultură competitivă și a diversificării activităților economice din zonele rurale;

| 80. | subliniază afirmațiile din raportul privind coeziunea în legătură cu rolul central jucat de politica de coeziune în dezvoltarea Uniunii Europene din punctul de vedere al bugetului, prin permiterea participării egale la piața internă europeană a fiecărui cetățean din Uniune; |
| --- | --- |

80.

subliniază afirmațiile din raportul privind coeziunea în legătură cu rolul central jucat de politica de coeziune în dezvoltarea Uniunii Europene din punctul de vedere al bugetului, prin permiterea participării egale la piața internă europeană a fiecărui cetățean din Uniune;

| 81. | ia cunoștință, în ceea ce privește politica bugetară europeană, că politica de coeziune europeană reprezintă în prezent aproximativ o treime din cheltuielile UE și va ajunge în anul 2013 la aproximativ 54,2 miliarde EUR; CoR atrage atenția asupra faptului că ponderea relativă a politicii de coeziune, măsurată în funcție de PIB-ul Uniunii, va scădea în anul 2013 la aproximativ 0,35 % — în comparație cu aproape 0,4 %, în 2004; |
| --- | --- |

81.

ia cunoștință, în ceea ce privește politica bugetară europeană, că politica de coeziune europeană reprezintă în prezent aproximativ o treime din cheltuielile UE și va ajunge în anul 2013 la aproximativ 54,2 miliarde EUR; CoR atrage atenția asupra faptului că ponderea relativă a politicii de coeziune, măsurată în funcție de PIB-ul Uniunii, va scădea în anul 2013 la aproximativ 0,35 % — în comparație cu aproape 0,4 %, în 2004;

| 82. | subliniază că, din motive legate de extinderea UE, la încheierea actualei perioade de finanțare, aproximativ 85 % din Fondurile de Coeziune vor fi distribuite către regiunile mai puțin dezvoltate, în comparație cu 56 %, în 1989. Se prevede astfel că noile state membre vor beneficia de 52 % din totalul Fondurilor de Coeziune, cu toate că reprezintă doar 21 % din populație; |
| --- | --- |

82.

subliniază că, din motive legate de extinderea UE, la încheierea actualei perioade de finanțare, aproximativ 85 % din Fondurile de Coeziune vor fi distribuite către regiunile mai puțin dezvoltate, în comparație cu 56 %, în 1989. Se prevede astfel că noile state membre vor beneficia de 52 % din totalul Fondurilor de Coeziune, cu toate că reprezintă doar 21 % din populație;

| 83. | regretă că, în al patrulea raport privind coeziunea, capitolul respectiv nu conține încă o abordare generală asupra consolidării interconexiunilor dintre politica de coeziune și celelalte politici comunitare și solicită Comisiei să acopere această lipsă într-unul din următoarele rapoarte intermediare, ținând seama de reforma prevăzută a sistemului financiar al UE; |
| --- | --- |

83.

regretă că, în al patrulea raport privind coeziunea, capitolul respectiv nu conține încă o abordare generală asupra consolidării interconexiunilor dintre politica de coeziune și celelalte politici comunitare și solicită Comisiei să acopere această lipsă într-unul din următoarele rapoarte intermediare, ținând seama de reforma prevăzută a sistemului financiar al UE;

| 84. | subliniază necesitatea unui dialog între toate părțile interesate privind examinarea și luarea în considerare a posibilelor efecte ale legislației europene asupra dezvoltării urbane și regionale durabile, ca și a unei mai bune coordonări a politicilor și inițiativelor UE privind domeniile de politică urbană și regională, în cadrul procedurilor existente (de exemplu prin analize de impact) și solicită Comisiei Europene să fie implicat în aceste procese într-o fază timpurie. |
| --- | --- |

84.

subliniază necesitatea unui dialog între toate părțile interesate privind examinarea și luarea în considerare a posibilelor efecte ale legislației europene asupra dezvoltării urbane și regionale durabile, ca și a unei mai bune coordonări a politicilor și inițiativelor UE privind domeniile de politică urbană și regională, în cadrul procedurilor existente (de exemplu prin analize de impact) și solicită Comisiei Europene să fie implicat în aceste procese într-o fază timpurie.

Reforma politicii de coeziune 2007-2013

| 85. | ia cunoștință de afirmațiile din raportul privind coeziunea conform cărora reforma politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 are obiectivul de a păstra principiile utile în privința programării, parteneriatului, cofinanțării și evaluării și de a introduce modificări în ceea ce privește aspectele de natură mai strategică, descentralizarea mai accentuată, îmbunătățirea impactului și, în fine, simplificarea administrației; |
| --- | --- |

85.

ia cunoștință de afirmațiile din raportul privind coeziunea conform cărora reforma politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 are obiectivul de a păstra principiile utile în privința programării, parteneriatului, cofinanțării și evaluării și de a introduce modificări în ceea ce privește aspectele de natură mai strategică, descentralizarea mai accentuată, îmbunătățirea impactului și, în fine, simplificarea administrației;

| 86. | subliniază legătura strânsă dintre politica de coeziune și Strategia Lisabona, care în cadrul procesului de programare a condus la o orientare mai accentuată a programelor către creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Acest lucru nu este însă posibil decât dacă în statele membre există contacte strânse între organele responsabile cu politica de coeziune și politica structurală și instituțiile responsabile cu elaborarea planurilor naționale de reformă; |
| --- | --- |

86.

subliniază legătura strânsă dintre politica de coeziune și Strategia Lisabona, care în cadrul procesului de programare a condus la o orientare mai accentuată a programelor către creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Acest lucru nu este însă posibil decât dacă în statele membre există contacte strânse între organele responsabile cu politica de coeziune și politica structurală și instituțiile responsabile cu elaborarea planurilor naționale de reformă;

| 87. | subliniază, în ceea ce privește alocarea Fondurilor Structurale pentru obiectivele Lisabona („earmarking”), că aproximativ 64 % din fondurile de convergență și peste 80 % din cele destinate obiectivului de competitivitate sunt alocate acestor domenii, astfel fiind îndeplinite obiectivele stabilite de comun acord. Această abordare permite investiții în favoarea creșterii economice și a creării de locuri de muncă în valoare de 210 miliarde EUR; |
| --- | --- |

87.

subliniază, în ceea ce privește alocarea Fondurilor Structurale pentru obiectivele Lisabona („earmarking”), că aproximativ 64 % din fondurile de convergență și peste 80 % din cele destinate obiectivului de competitivitate sunt alocate acestor domenii, astfel fiind îndeplinite obiectivele stabilite de comun acord. Această abordare permite investiții în favoarea creșterii economice și a creării de locuri de muncă în valoare de 210 miliarde EUR;

| 88. | atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește orientarea politicii de coeziune către obiectivele Lisabona, consolidarea coeziunii economice și sociale reprezintă un obiectiv distinct al Uniunii Europene. Nu trebuie creată așadar impresia că politica de coeziune servește exclusiv îndeplinirii obiectivelor Lisabona; |
| --- | --- |

88.

atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește orientarea politicii de coeziune către obiectivele Lisabona, consolidarea coeziunii economice și sociale reprezintă un obiectiv distinct al Uniunii Europene. Nu trebuie creată așadar impresia că politica de coeziune servește exclusiv îndeplinirii obiectivelor Lisabona;

| 89. | felicită Comisia Europeană pentru încercarea de a crea mai multă transparență și claritate juridică, prin intermediul unui singur regulament privind fondul, care înlocuiește cele zece regulamente existente anterior. Acest lucru este valabil și pentru includerea Fondului de Coeziune în regulamentul general privind fondul; |
| --- | --- |

89.

felicită Comisia Europeană pentru încercarea de a crea mai multă transparență și claritate juridică, prin intermediul unui singur regulament privind fondul, care înlocuiește cele zece regulamente existente anterior. Acest lucru este valabil și pentru includerea Fondului de Coeziune în regulamentul general privind fondul;

| 90. | observă în mod clar faptul că o evaluare detaliată a efectelor reformei asupra programării și utilizării Fondurilor Structurale nu este posibilă decât după aprobarea acestora și derularea programelor operaționale și solicită Comisiei Europene să realizeze această evaluare într-unul dintre următoarele sale rapoarte intermediare; |
| --- | --- |

90.

observă în mod clar faptul că o evaluare detaliată a efectelor reformei asupra programării și utilizării Fondurilor Structurale nu este posibilă decât după aprobarea acestora și derularea programelor operaționale și solicită Comisiei Europene să realizeze această evaluare într-unul dintre următoarele sale rapoarte intermediare;

| 91. | solicită, având în vedere importanța centrală a orașelor europene pentru atingerea obiectivelor Strategiilor Lisabona și Göteborg, ca și pentru integrarea socială, de exemplu a migranților, ca, în al cincilea raport privind coeziunea, să fie tratată dimensiunea urbană într-un capitol separat. |
| --- | --- |

91.

solicită, având în vedere importanța centrală a orașelor europene pentru atingerea obiectivelor Strategiilor Lisabona și Göteborg, ca și pentru integrarea socială, de exemplu a migranților, ca, în al cincilea raport privind coeziunea, să fie tratată dimensiunea urbană într-un capitol separat.

Noi provocări

| 92. | consideră că al patrulea raport privind coeziunea economică și socială lansează discuția cu privire la orientarea politicii de coeziune pentru perioada de după 2013; este de părere că este necesară aici o analiză detaliată a provocărilor cu care se va confrunta în viitor politica de coeziune și consideră că elementele incluse în Comunicarea privind al patrulea raport privind coeziunea economică constituie un prim pas în această direcție; observă de asemenea că, pe lângă politicile de coeziune, alte politici europene au ca obiectiv confruntarea cu provocările identificate de raport; |
| --- | --- |

92.

consideră că al patrulea raport privind coeziunea economică și socială lansează discuția cu privire la orientarea politicii de coeziune pentru perioada de după 2013; este de părere că este necesară aici o analiză detaliată a provocărilor cu care se va confrunta în viitor politica de coeziune și consideră că elementele incluse în Comunicarea privind al patrulea raport privind coeziunea economică constituie un prim pas în această direcție; observă de asemenea că, pe lângă politicile de coeziune, alte politici europene au ca obiectiv confruntarea cu provocările identificate de raport;

| 93. | pune accentul asupra presiunii de restructurare și modernizare cu care se confruntă statele membre îndeosebi la nivel local și regional, din motive legate de globalizare și extindere; Comitetul atrage atenția asupra afirmațiilor raportului privind coeziunea, conform cărora efectele globalizării se exercită diferit asupra ramurilor economice și a regiunilor și este conștient de faptul că această nevoie de adaptare nu va apărea numai în regiunile mai puțin dezvoltate, ci și în alte regiuni ale UE. În acest context, trebuie ținut seama de moștenirea culturală a regiunilor; |
| --- | --- |

93.

pune accentul asupra presiunii de restructurare și modernizare cu care se confruntă statele membre îndeosebi la nivel local și regional, din motive legate de globalizare și extindere; Comitetul atrage atenția asupra afirmațiilor raportului privind coeziunea, conform cărora efectele globalizării se exercită diferit asupra ramurilor economice și a regiunilor și este conștient de faptul că această nevoie de adaptare nu va apărea numai în regiunile mai puțin dezvoltate, ci și în alte regiuni ale UE. În acest context, trebuie ținut seama de moștenirea culturală a regiunilor;

| 94. | atrage însă atenția și asupra faptului că, pentru politica de coeziune, o provocare esențială este reprezentată de necesitatea creșterii adaptabilității la schimbările economice, prin promovarea dezvoltării tehnologice a formării și perfecționării, pentru a putea utiliza astfel, șansele globalizării; |
| --- | --- |

94.

atrage însă atenția și asupra faptului că, pentru politica de coeziune, o provocare esențială este reprezentată de necesitatea creșterii adaptabilității la schimbările economice, prin promovarea dezvoltării tehnologice a formării și perfecționării, pentru a putea utiliza astfel, șansele globalizării;

| 95. | constată că schimbările climatice au efecte diferite în regiunile din Europa, prin aceea că pentru agricultură, de exemplu, sunt necesare noi restructurări și adaptări, având în vedere necesitatea protecției împotriva inundațiilor și modificarea condițiilor climatice. În același timp însă, dezvoltarea energiilor regenerabile deschide noi posibilități de creștere economică și creare de locuri de muncă, precum și noi piețe mondiale; |
| --- | --- |

95.

constată că schimbările climatice au efecte diferite în regiunile din Europa, prin aceea că pentru agricultură, de exemplu, sunt necesare noi restructurări și adaptări, având în vedere necesitatea protecției împotriva inundațiilor și modificarea condițiilor climatice. În același timp însă, dezvoltarea energiilor regenerabile deschide noi posibilități de creștere economică și creare de locuri de muncă, precum și noi piețe mondiale;

| 96. | împărtășește opinia exprimată în raportul privind coeziunea conform căreia creșterea prețurilor la energie, creștere care va afecta mai ales regiunile cu eficiență energetică scăzută și cu sedii de întreprinderi aparținând unor sectoare economice cu un consum ridicat de energie. Această tendință lansează de asemenea regiunilor periferice și ultraperiferice, insulelor și zonelor muntoase și izolate ale UE provocarea de a-și menține propriul potențial de creștere economică, în ciuda creșterii costurilor de transport; |
| --- | --- |

96.

împărtășește opinia exprimată în raportul privind coeziunea conform căreia creșterea prețurilor la energie, creștere care va afecta mai ales regiunile cu eficiență energetică scăzută și cu sedii de întreprinderi aparținând unor sectoare economice cu un consum ridicat de energie. Această tendință lansează de asemenea regiunilor periferice și ultraperiferice, insulelor și zonelor muntoase și izolate ale UE provocarea de a-și menține propriul potențial de creștere economică, în ciuda creșterii costurilor de transport;

| 97. | subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la schimbările demografice, care se pot transforma succesiv într-un obstacol central în calea creșterii economice și a ocupării forței de muncă în multe regiuni din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

97.

subliniază constatarea raportului privind coeziunea cu privire la schimbările demografice, care se pot transforma succesiv într-un obstacol central în calea creșterii economice și a ocupării forței de muncă în multe regiuni din Uniunea Europeană;

| 98. | consideră, în acest context, că inițiativele regiunilor în vederea îmbunătățirii nivelului de educație și reducerii abandonului școlar reprezintă o premisă importantă pentru diminuarea consecințelor îmbătrânirii populației, prin intermediul creșterii productivității și al creării de valoare adăugată. |
| --- | --- |

98.

consideră, în acest context, că inițiativele regiunilor în vederea îmbunătățirii nivelului de educație și reducerii abandonului școlar reprezintă o premisă importantă pentru diminuarea consecințelor îmbătrânirii populației, prin intermediul creșterii productivității și al creării de valoare adăugată.

Viitorul politicii de coeziune

| 99. | atrage atenția asupra faptului că dezbaterea privind orientarea, în viitor, a politicii de coeziune se va derula în paralel cu aceea privind reforma bugetului UE. În anul următor trebuie dezvoltate alternative la acest capitol, iar politicile UE existente trebuie verificate. În afară de aceasta, Comisia Europeană va prezenta în al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică și socială o contribuție suplimentară la dezbatere; |
| --- | --- |

99.

atrage atenția asupra faptului că dezbaterea privind orientarea, în viitor, a politicii de coeziune se va derula în paralel cu aceea privind reforma bugetului UE. În anul următor trebuie dezvoltate alternative la acest capitol, iar politicile UE existente trebuie verificate. În afară de aceasta, Comisia Europeană va prezenta în al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică și socială o contribuție suplimentară la dezbatere;

| 100. | consideră că întrebările ridicate de Comisia Europeană în Comunicarea privind raportul de coeziune reprezintă o primă contribuție la dezbaterile viitoare și oferă un set preliminar de răspunsuri. |
| --- | --- |

100.

consideră că întrebările ridicate de Comisia Europeană în Comunicarea privind raportul de coeziune reprezintă o primă contribuție la dezbaterile viitoare și oferă un set preliminar de răspunsuri.

În ce măsură este pregătită politica de coeziune să facă față provocărilor cu care regiunile europene se vor confrunta în anii următori?

| 101. | atrage atenția asupra faptului că regiunile europene nu pot face față provocărilor cu care se confruntă decât dacă există un echilibru între orientările strategice la nivelul UE și flexibilitatea necesară pentru utilizarea resurselor la nivel regional; |
| --- | --- |

101.

atrage atenția asupra faptului că regiunile europene nu pot face față provocărilor cu care se confruntă decât dacă există un echilibru între orientările strategice la nivelul UE și flexibilitatea necesară pentru utilizarea resurselor la nivel regional;

| 102. | consideră că este necesar să fie elaborate în viitor strategii specifice nivelului regional, pentru a identifica din timp provocări viitoare și pentru a determina poziția diferitelor regiuni europene, în comparație cu nivelul regional. În acest sens, trebuie verificat totodată dacă și în ce măsură sunt necesari noi indicatori pentru evaluarea politicii de coeziune; |
| --- | --- |

102.

consideră că este necesar să fie elaborate în viitor strategii specifice nivelului regional, pentru a identifica din timp provocări viitoare și pentru a determina poziția diferitelor regiuni europene, în comparație cu nivelul regional. În acest sens, trebuie verificat totodată dacă și în ce măsură sunt necesari noi indicatori pentru evaluarea politicii de coeziune;

| 103. | subliniază că este necesar să se intensifice schimbul de idei și cooperarea între cercetători, institute de cercetare naționale și asociații de studiu regionale cu privire la noi abordări și modele de politici regionale, pentru a căuta modalități mai eficiente de diseminare a ideilor și a aplicațiilor acestora în sfera elaborării, aplicării și evaluării politicilor; propune Comisiei Europene să asigure un mecanism adecvat de sprijinire a cooperării, colaborării în rețea și diseminării informațiilor în acest domeniu. |
| --- | --- |

103.

subliniază că este necesar să se intensifice schimbul de idei și cooperarea între cercetători, institute de cercetare naționale și asociații de studiu regionale cu privire la noi abordări și modele de politici regionale, pentru a căuta modalități mai eficiente de diseminare a ideilor și a aplicațiilor acestora în sfera elaborării, aplicării și evaluării politicilor; propune Comisiei Europene să asigure un mecanism adecvat de sprijinire a cooperării, colaborării în rețea și diseminării informațiilor în acest domeniu.

Ce răspuns poate da politica regională globalizării?

| 104. | consideră că globalizarea reprezintă un proces continuu de schimbări structurale, care presupune atât oportunități, cât și riscuri pentru regiunile și comunele din Europa; |
| --- | --- |

104.

consideră că globalizarea reprezintă un proces continuu de schimbări structurale, care presupune atât oportunități, cât și riscuri pentru regiunile și comunele din Europa;

| 105. | politica regională permite abordarea adecvată a anumitor consecințe economice și sociale ale globalizării, deoarece oferă soluții multisectoriale și de proximitate; |
| --- | --- |

105.

politica regională permite abordarea adecvată a anumitor consecințe economice și sociale ale globalizării, deoarece oferă soluții multisectoriale și de proximitate;

| 106. | salută faptul că raportul privind coeziunea realizează, în premieră, examinarea aprofundată a politicii regionale din alte țări, îndeosebi din Statele Unite, Rusia și China, și consideră că raportul are o contribuție importantă în realizarea unei comparații și a unui schimb de informații la nivel mondial în ceea ce privește strategiile de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

106.

salută faptul că raportul privind coeziunea realizează, în premieră, examinarea aprofundată a politicii regionale din alte țări, îndeosebi din Statele Unite, Rusia și China, și consideră că raportul are o contribuție importantă în realizarea unei comparații și a unui schimb de informații la nivel mondial în ceea ce privește strategiile de dezvoltare regională;

| 107. | solicită Comisiei să scoată mai mult în evidență consecințele regionale și sectoriale pe care le va avea globalizarea și în viitor, pentru a oferi autorităților locale și regionale informații importante privind tendințele și provocările globalizării la nivel regional; |
| --- | --- |

107.

solicită Comisiei să scoată mai mult în evidență consecințele regionale și sectoriale pe care le va avea globalizarea și în viitor, pentru a oferi autorităților locale și regionale informații importante privind tendințele și provocările globalizării la nivel regional;

| 108. | consideră că o politică regională prospectivă bazată pe consolidarea factorilor ofertei este esențială pentru a putea menține în viitor nivelul de dezvoltare atins de piețe și întreprinderi, în contextul concurenței globale; |
| --- | --- |

108.

consideră că o politică regională prospectivă bazată pe consolidarea factorilor ofertei este esențială pentru a putea menține în viitor nivelul de dezvoltare atins de piețe și întreprinderi, în contextul concurenței globale;

| 109. | subliniază necesitatea de a accepta globalizarea ca pe un proces ireversibil și de a elabora strategii de dezvoltare adaptate regiunilor, bazate pe inovare și competitivitate. |
| --- | --- |

109.

subliniază necesitatea de a accepta globalizarea ca pe un proces ireversibil și de a elabora strategii de dezvoltare adaptate regiunilor, bazate pe inovare și competitivitate.

Ce rol poate juca politica de coeziune în legătură cu schimbările climatice?

| 110. | consideră că schimbările climatice reprezintă una dintre provocările globale majore și estimează că acestei provocări nu i se va putea face față decât printr-o abordare integrată, concertată la nivel internațional și conținând o serie de pachete de măsuri; |
| --- | --- |

110.

consideră că schimbările climatice reprezintă una dintre provocările globale majore și estimează că acestei provocări nu i se va putea face față decât printr-o abordare integrată, concertată la nivel internațional și conținând o serie de pachete de măsuri;

| 111. | estimează că rolul politicii de coeziune constă în principal în încurajarea reducerii emisiilor de CO2, în încurajarea eficienței energetice și utilizarea de energii regenerabile, în special în regiunile mai puțin dezvoltate. Într-adevăr, aceste regiuni pot profita de noile piețe și întreprinderi deja înființate în acest sector; |
| --- | --- |

111.

estimează că rolul politicii de coeziune constă în principal în încurajarea reducerii emisiilor de CO2, în încurajarea eficienței energetice și utilizarea de energii regenerabile, în special în regiunile mai puțin dezvoltate. Într-adevăr, aceste regiuni pot profita de noile piețe și întreprinderi deja înființate în acest sector;

| 112. | accentuează, cu toate acestea, limitele politicii de coeziune, care nu este în măsură, spre exemplu, să echilibreze consecințele unei politici inadecvate de alocare sau denaturările eventuale ale concurenței, în domeniul comercializării emisiilor. |
| --- | --- |

112.

accentuează, cu toate acestea, limitele politicii de coeziune, care nu este în măsură, spre exemplu, să echilibreze consecințele unei politici inadecvate de alocare sau denaturările eventuale ale concurenței, în domeniul comercializării emisiilor.

Cum pot fi dezvoltate în continuare măsurile de creștere economică și creare de locuri de muncă prin intermediul politicii de coeziune?

| 113. | consideră că politica de coeziune trebuie să se bazeze și în continuare pe principiile solidarității și să continue să se concentreze pe creșterea economică și pe crearea de locuri de muncă; pentru a-i spori eficacitatea, Comitetul Regiunilor a creat o Platformă de monitorizare a Strategiei Lisabona, care permite autorităților locale și regionale să lucreze în parteneriat și să realizeze schimburi de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

113.

consideră că politica de coeziune trebuie să se bazeze și în continuare pe principiile solidarității și să continue să se concentreze pe creșterea economică și pe crearea de locuri de muncă; pentru a-i spori eficacitatea, Comitetul Regiunilor a creat o Platformă de monitorizare a Strategiei Lisabona, care permite autorităților locale și regionale să lucreze în parteneriat și să realizeze schimburi de bune practici în acest domeniu;

| 114. | consideră, în această privință, că este necesar să se precizeze ce rol ar trebui să joace viitoarele instrumente de finanțare în îndeplinirea acestor obiective, de exemplu, fondurile nerambursabile în comparație cu fondurile reînnoibile (revolving); |
| --- | --- |

114.

consideră, în această privință, că este necesar să se precizeze ce rol ar trebui să joace viitoarele instrumente de finanțare în îndeplinirea acestor obiective, de exemplu, fondurile nerambursabile în comparație cu fondurile reînnoibile (revolving);

| 115. | subliniază că, în viitor, politica de coeziune trebuie să țină seama de posibilitatea de a realiza o creștere economică și de a crea locuri de muncă prin consolidarea punctelor forte existente în Europa, dar și prin recuperarea întârzierii de dezvoltare din regiunile cele mai slab dezvoltate și cele cu probleme mai mari. Analiza problemelor legate de acest aspect permite de asemenea identificarea unui răspuns la întrebarea în ce măsură instrumentele politicii de coeziune pot fi concentrate pe diferite tipuri de zone eligibile; |
| --- | --- |

115.

subliniază că, în viitor, politica de coeziune trebuie să țină seama de posibilitatea de a realiza o creștere economică și de a crea locuri de muncă prin consolidarea punctelor forte existente în Europa, dar și prin recuperarea întârzierii de dezvoltare din regiunile cele mai slab dezvoltate și cele cu probleme mai mari. Analiza problemelor legate de acest aspect permite de asemenea identificarea unui răspuns la întrebarea în ce măsură instrumentele politicii de coeziune pot fi concentrate pe diferite tipuri de zone eligibile;

| 116. | solicită Comisiei să nu asocieze creșterea economică și crearea de locuri de muncă exclusiv cu politica de coeziune, ci să examineze și modul în care celelalte politici comunitare pot răspunde acestui obiectiv general; |
| --- | --- |

116.

solicită Comisiei să nu asocieze creșterea economică și crearea de locuri de muncă exclusiv cu politica de coeziune, ci să examineze și modul în care celelalte politici comunitare pot răspunde acestui obiectiv general;

| 117. | face referire, în acest context, la revizuirea strategiei pentru piața internă care va avea loc în paralel cu dezbaterea legată de viitoarele orientări ale politicii de coeziune. |
| --- | --- |

117.

face referire, în acest context, la revizuirea strategiei pentru piața internă care va avea loc în paralel cu dezbaterea legată de viitoarele orientări ale politicii de coeziune.

Ce rol vor trebui să joace în viitor, în cadrul politicii de coeziune, autoritățile locale și regionale, pentru a face față provocărilor?

| 118. | aprobă declarațiile din raportul de coeziune privind faptul că participarea adecvată a actorilor locali și regionali a permis îmbunătățirea gestionării și eficacității ajutoarelor structurale; |
| --- | --- |

118.

aprobă declarațiile din raportul de coeziune privind faptul că participarea adecvată a actorilor locali și regionali a permis îmbunătățirea gestionării și eficacității ajutoarelor structurale;

| 119. | solicită așadar ca, în viitor, autoritățile locale și regionale să fie implicate într-o măsură și mai mare în planificarea și punerea în aplicare a politicii de coeziune. |
| --- | --- |

119.

solicită așadar ca, în viitor, autoritățile locale și regionale să fie implicate într-o măsură și mai mare în planificarea și punerea în aplicare a politicii de coeziune.

Cum ar trebui repartizate în viitor competențele în cadrul politicii de coeziune între nivelurile european, național și regional?

| 120. | este de părere că dezbaterea privind viitoarele responsabilități în materie de politică de coeziune este strâns legată de viitoarele instrumente și obiective ale acestei politici și face referire în acest sens la dificilele negocieri care au avut loc pe această temă, în cadrul dezbaterii despre perspectivele financiare 2007-2013; |
| --- | --- |

120.

este de părere că dezbaterea privind viitoarele responsabilități în materie de politică de coeziune este strâns legată de viitoarele instrumente și obiective ale acestei politici și face referire în acest sens la dificilele negocieri care au avut loc pe această temă, în cadrul dezbaterii despre perspectivele financiare 2007-2013;

| 121. | propune Comisiei să procedeze la o evaluare completă a responsabilităților actuale în materie de politică de coeziune, evaluare care să conțină experiențele acumulate în sistemul actual de gestionare, bilanțul intermediar și durata perioadei de finanțare; |
| --- | --- |

121.

propune Comisiei să procedeze la o evaluare completă a responsabilităților actuale în materie de politică de coeziune, evaluare care să conțină experiențele acumulate în sistemul actual de gestionare, bilanțul intermediar și durata perioadei de finanțare;

| 122. | în privința alegerii și punerii în aplicare a instrumentelor, recomandă un echilibru adecvat între abordările de sus în jos din partea UE și necesitatea unei abordări flexibile de jos în sus. |
| --- | --- |

122.

în privința alegerii și punerii în aplicare a instrumentelor, recomandă un echilibru adecvat între abordările de sus în jos din partea UE și necesitatea unei abordări flexibile de jos în sus.

Cum poate politica de coeziune să susțină mai eficient eforturile naționale?

| 123. | este de părere că obținerea unui acord asupra sarcinilor și obiectivelor politicii de coeziune constituie o condiție importantă pentru îmbunătățirea sprijinului comunitar față de eforturile naționale; |
| --- | --- |

123.

este de părere că obținerea unui acord asupra sarcinilor și obiectivelor politicii de coeziune constituie o condiție importantă pentru îmbunătățirea sprijinului comunitar față de eforturile naționale;

| 124. | solicită așadar Comisiei să dezbată împreună cu statele membre obiectivele comune ale instrumentelor naționale și europene de dezvoltare regională și să le armonizeze mai mult, ținând seama de situația cu care se confruntă autoritățile locale și regionale la fața locului, respectând în același timp principiile subsidiarității și proporționalității. În această dezbatere ar trebui să fie luate în considerare și aspecte precum viitoarea structură, numărul și obiectivele instrumentelor politicii structurale europene; |
| --- | --- |

124.

solicită așadar Comisiei să dezbată împreună cu statele membre obiectivele comune ale instrumentelor naționale și europene de dezvoltare regională și să le armonizeze mai mult, ținând seama de situația cu care se confruntă autoritățile locale și regionale la fața locului, respectând în același timp principiile subsidiarității și proporționalității. În această dezbatere ar trebui să fie luate în considerare și aspecte precum viitoarea structură, numărul și obiectivele instrumentelor politicii structurale europene;

| 125. | subliniază necesitatea de a continua politica de coeziune și dincolo de regiunile cele mai slab dezvoltate și cele cu probleme mai mari și ridică întrebarea modurilor de îmbunătățire a eficacității intervențiilor în aceste regiuni. |
| --- | --- |

125.

subliniază necesitatea de a continua politica de coeziune și dincolo de regiunile cele mai slab dezvoltate și cele cu probleme mai mari și ridică întrebarea modurilor de îmbunătățire a eficacității intervențiilor în aceste regiuni.

Cum pot fi consolidate punctele de referință între politica de coeziune și politicile naționale și celelalte politici europene?

| 126. | estimează că este necesar să se acționeze în vederea consolidării complementarității între politica de coeziune și celelalte politici comunitare și consideră că afirmațiile din capitolul specific al raportului privind coeziunea sunt insuficiente; |
| --- | --- |

126.

estimează că este necesar să se acționeze în vederea consolidării complementarității între politica de coeziune și celelalte politici comunitare și consideră că afirmațiile din capitolul specific al raportului privind coeziunea sunt insuficiente;

| 127. | consideră că, în vederea dezbaterii privind utilizarea viitoare a bugetului UE, această consolidare constituie un demers important pentru elaborarea unei soluții pertinente care să plaseze obiectivele politicii de coeziune și celelalte obiective ale UE într-un context adecvat; |
| --- | --- |

127.

consideră că, în vederea dezbaterii privind utilizarea viitoare a bugetului UE, această consolidare constituie un demers important pentru elaborarea unei soluții pertinente care să plaseze obiectivele politicii de coeziune și celelalte obiective ale UE într-un context adecvat;

| 128. | subliniază, în afară de aceasta, necesitatea de a angaja din timp o discuție cu statele membre asupra instrumentelor utilizate la nivel național și a modului de a le combina pe acestea cu viitoarele instrumente europene. |
| --- | --- |

128.

subliniază, în afară de aceasta, necesitatea de a angaja din timp o discuție cu statele membre asupra instrumentelor utilizate la nivel național și a modului de a le combina pe acestea cu viitoarele instrumente europene.

Ce noi posibilități de cooperare se deschid în regiunile din interiorul și din afara UE?

| 129. | consideră că este importantă promovarea cooperării între regiunile Uniunii Europene pentru a se garanta eficacitatea subvențiilor, schimbul de informații cu privire la tematicile viitoare și procedurile de punere în aplicare și pentru a se compara rezultatele regiunilor respective și subliniază, în special, cât de importantă este inițiativa Comisiei intitulată „Regiunile pentru schimbarea economică”, care vizează promovarea modernizării economice și creșterea competitivității, în calitate de vector important de valorificare și de difuzare a experiențelor și celor mai bune practici dezvoltate de către regiunile mai avansate; |
| --- | --- |

129.

consideră că este importantă promovarea cooperării între regiunile Uniunii Europene pentru a se garanta eficacitatea subvențiilor, schimbul de informații cu privire la tematicile viitoare și procedurile de punere în aplicare și pentru a se compara rezultatele regiunilor respective și subliniază, în special, cât de importantă este inițiativa Comisiei intitulată „Regiunile pentru schimbarea economică”, care vizează promovarea modernizării economice și creșterea competitivității, în calitate de vector important de valorificare și de difuzare a experiențelor și celor mai bune practici dezvoltate de către regiunile mai avansate;

| 130. | consideră că implicarea eventuală a nivelurilor local și regional în dialogurile structurate recent încheiate cu China și Rusia reprezintă o metodă bună de explorare a noilor căi în materie de politică regională, de punere la dispoziția acestor țări a experienței existente și, prin urmare, de consolidare a dezvoltării regionale a acestora; |
| --- | --- |

130.

consideră că implicarea eventuală a nivelurilor local și regional în dialogurile structurate recent încheiate cu China și Rusia reprezintă o metodă bună de explorare a noilor căi în materie de politică regională, de punere la dispoziția acestor țări a experienței existente și, prin urmare, de consolidare a dezvoltării regionale a acestora;

| 131. | consideră Comitetul Regiunilor ca fiind un mediator important în promovarea dialogului între regiunile Europei în ceea ce privește orientările viitoare ale politicii de coeziune și în găsirea unor noi forme de cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională, îndeosebi în ceea ce privește aplicarea noului instrument juridic de cooperare teritorială. |
| --- | --- |

131.

consideră Comitetul Regiunilor ca fiind un mediator important în promovarea dialogului între regiunile Europei în ceea ce privește orientările viitoare ale politicii de coeziune și în găsirea unor noi forme de cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională, îndeosebi în ceea ce privește aplicarea noului instrument juridic de cooperare teritorială.

Contribuția Comitetului Regiunilor la dezbaterea privind orientările viitoare ale politicii de coeziune

| 132. | este de părere că la aceste întrebări nu se poate răspunde decât în cadrul unei colaborări strânse între părțile interesate și instituțiile europene și consideră, prin urmare, că prezentul aviz nu reprezintă decât începutul unei dezbateri pe termen mai lung; |
| --- | --- |

132.

este de părere că la aceste întrebări nu se poate răspunde decât în cadrul unei colaborări strânse între părțile interesate și instituțiile europene și consideră, prin urmare, că prezentul aviz nu reprezintă decât începutul unei dezbateri pe termen mai lung;

| 133. | atrage atenția, cu toate acestea, asupra faptului că, dincolo de aceste întrebări, principiile viitoarei politici de coeziune va trebui să facă obiectul unei discuții generale despre concentrare, parteneriat, programare multianuală și guvernare; prin urmare, va fi creat un „grup prospectiv” care va juca rolul de interlocutor cu celelalte instituții și, ulterior, de forum de discuție despre viitorul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

133.

atrage atenția, cu toate acestea, asupra faptului că, dincolo de aceste întrebări, principiile viitoarei politici de coeziune va trebui să facă obiectul unei discuții generale despre concentrare, parteneriat, programare multianuală și guvernare; prin urmare, va fi creat un „grup prospectiv” care va juca rolul de interlocutor cu celelalte instituții și, ulterior, de forum de discuție despre viitorul politicii de coeziune;

| 134. | invită în special Parlamentul European ca, în cooperare cu Comitetul, să caute răspunsuri posibile la întrebările ridicate în prezentul aviz, pentru a contribui la dezbaterea asupra viitoarelor orientări ale politicii europene de coeziune și prin urmare, ale politicilor UE în ansamblul lor; |
| --- | --- |

134.

invită în special Parlamentul European ca, în cooperare cu Comitetul, să caute răspunsuri posibile la întrebările ridicate în prezentul aviz, pentru a contribui la dezbaterea asupra viitoarelor orientări ale politicii europene de coeziune și prin urmare, ale politicilor UE în ansamblul lor;

| 135. | recomandă ca, pe baza unor acorduri adecvate, să fie consolidată cooperarea dintre Comisia pentru dezvoltare regională a Parlamentului European și Comisia pentru politici de coeziune teritorială a Comitetului Regiunilor, pentru a examina de-a lungul anilor următori provocările cu care se va confrunta politica de coeziune și pentru a juca rolul de forum de discuție cu Comisia Europeană. Această activitate ar putea fi desfășurată, de exemplu, de un grup de lucru mixt, format din membri ai ambelor comisii. |
| --- | --- |

135.

recomandă ca, pe baza unor acorduri adecvate, să fie consolidată cooperarea dintre Comisia pentru dezvoltare regională a Parlamentului European și Comisia pentru politici de coeziune teritorială a Comitetului Regiunilor, pentru a examina de-a lungul anilor următori provocările cu care se va confrunta politica de coeziune și pentru a juca rolul de forum de discuție cu Comisia Europeană. Această activitate ar putea fi desfășurată, de exemplu, de un grup de lucru mixt, format din membri ai ambelor comisii.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/16

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Strategia comunitară pentru sănătate și securitate în muncă 2007-2012”

(2008/C 53/03)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | este de părere că statele membre au nevoie de această strategie ca un important document de bază, pentru a-și elabora planurile strategice de dezvoltare în vederea îmbunătățirii sănătății și securității în muncă, planuri care au un impact important atât asupra colectivităților locale și regionale, cât și asupra întreprinderilor și IMM-urilor; |
| --- | --- |

—

este de părere că statele membre au nevoie de această strategie ca un important document de bază, pentru a-și elabora planurile strategice de dezvoltare în vederea îmbunătățirii sănătății și securității în muncă, planuri care au un impact important atât asupra colectivităților locale și regionale, cât și asupra întreprinderilor și IMM-urilor;

| — | subliniază faptul că în toate statele membre ale UE, comunitățile locale și regionale sunt angajatori importanți și de aceea au un rol important în a da un bun exemplu în cadrul inițiativelor privind sănătatea și securitatea la locul de muncă. Din acest motiv, în cadrul realizării acestei strategii, Comisia Europeană trebuie să inițieze dezbateri detaliate privind colectivitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că în toate statele membre ale UE, comunitățile locale și regionale sunt angajatori importanți și de aceea au un rol important în a da un bun exemplu în cadrul inițiativelor privind sănătatea și securitatea la locul de muncă. Din acest motiv, în cadrul realizării acestei strategii, Comisia Europeană trebuie să inițieze dezbateri detaliate privind colectivitățile locale și regionale;

| — | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia statele membre au recunoscut în cadrul Strategiei Lisabona că ocuparea forței de muncă și creșterea economică pot fi promovate în mod substanțial prin garantarea calității locurilor de muncă și a productivității muncii. Dacă nu există o protecție eficientă a muncii, acest lucru poate duce la absențe de la serviciu cauzate de accidentele de muncă sau bolile profesionale, precum și la invaliditate de durată din cauze profesionale. Aceste fenomene nu sunt doar o tragedie pentru cei afectați, ci au consecințe negative considerabile și pentru economie. Prin costurile economice ridicate ale problemelor din domeniul protecției muncii este frânată creșterea economică și este afectată competitivitatea întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

—

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia statele membre au recunoscut în cadrul Strategiei Lisabona că ocuparea forței de muncă și creșterea economică pot fi promovate în mod substanțial prin garantarea calității locurilor de muncă și a productivității muncii. Dacă nu există o protecție eficientă a muncii, acest lucru poate duce la absențe de la serviciu cauzate de accidentele de muncă sau bolile profesionale, precum și la invaliditate de durată din cauze profesionale. Aceste fenomene nu sunt doar o tragedie pentru cei afectați, ci au consecințe negative considerabile și pentru economie. Prin costurile economice ridicate ale problemelor din domeniul protecției muncii este frânată creșterea economică și este afectată competitivitatea întreprinderilor din UE;

| — | consideră absolut necesar ca statele membre și Comunitatea să dispună de cele mai noi și fiabile statistici, precum și de un sistem de colectare și prelucrare a datelor, care să ofere o imagine realistă asupra accidentelor de muncă și bolilor profesionale. |
| --- | --- |

—

consideră absolut necesar ca statele membre și Comunitatea să dispună de cele mai noi și fiabile statistici, precum și de un sistem de colectare și prelucrare a datelor, care să ofere o imagine realistă asupra accidentelor de muncă și bolilor profesionale.

| Raportor | : | Uno SILBERG (EE/UEN-AE), președintele Consiliului local din Kose |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Uno SILBERG (EE/UEN-AE), președintele Consiliului local din Kose

Text de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind îmbunătățirea calității și productivității în muncă: Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă

COM(2007) 62 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | salută inițiativa Comisiei Europene de a se implica în continuare în îmbunătățirea calității locurilor de muncă și creșterea productivității muncii și de a elabora pentru perioada 2007-2012 o strategie comunitară pentru sănătate și securitate la locul de muncă. Această inițiativă are drept obiectiv reducerea până în 2012 în UE-27 a numărului de accidente de muncă cu 25 % prin îmbunătățirea protecției sănătății și securității lucrătorilor. Concomitent, s-ar aduce în acest mod o importantă contribuție la succesul strategiei pentru creștere și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei Europene de a se implica în continuare în îmbunătățirea calității locurilor de muncă și creșterea productivității muncii și de a elabora pentru perioada 2007-2012 o strategie comunitară pentru sănătate și securitate la locul de muncă. Această inițiativă are drept obiectiv reducerea până în 2012 în UE-27 a numărului de accidente de muncă cu 25 % prin îmbunătățirea protecției sănătății și securității lucrătorilor. Concomitent, s-ar aduce în acest mod o importantă contribuție la succesul strategiei pentru creștere și ocuparea forței de muncă;

| 2. | este de părere că statele membre au nevoie de această strategie ca un important document de bază, pentru a-și elabora planurile strategice de dezvoltare în vederea îmbunătățirii sănătății și securității în muncă, planuri care au un impact important atât asupra colectivităților locale și regionale, cât și asupra întreprinderilor și IMM-urilor; |
| --- | --- |

2.

este de părere că statele membre au nevoie de această strategie ca un important document de bază, pentru a-și elabora planurile strategice de dezvoltare în vederea îmbunătățirii sănătății și securității în muncă, planuri care au un impact important atât asupra colectivităților locale și regionale, cât și asupra întreprinderilor și IMM-urilor;

| 3. | subliniază faptul că în toate statele membre UE comunitățile locale și regionale sunt angajatori importanți și de aceea sunt obligate să dea un bun exemplu în cadrul inițiativelor pentru sănătate și securitate la locul de muncă. Din acest motiv, în cadrul realizării acestei strategii, Comisia Europeană trebuie să inițieze dezbateri detaliate privind colectivitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că în toate statele membre UE comunitățile locale și regionale sunt angajatori importanți și de aceea sunt obligate să dea un bun exemplu în cadrul inițiativelor pentru sănătate și securitate la locul de muncă. Din acest motiv, în cadrul realizării acestei strategii, Comisia Europeană trebuie să inițieze dezbateri detaliate privind colectivitățile locale și regionale;

| 4. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia statele membre au recunoscut în cadrul Strategiei Lisabona că ocuparea forței de muncă și creșterea economică pot fi promovate în mod substanțial prin garantarea calității locurilor de muncă și a productivității muncii. Dacă nu există o protecție eficientă a muncii, acest lucru poate duce la absențe de la muncă cauzate de accidentele de muncă sau bolile profesionale, precum și la invaliditate de durată din cauze profesionale. Aceste fenomene nu sunt doar o tragedie pentru cei afectați, ci au consecințe negative considerabile și pentru economie. Prin costurile economice ridicate ale problemelor din domeniul protecției muncii este frânată creșterea economică și este afectată competitivitatea întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

4.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia statele membre au recunoscut în cadrul Strategiei Lisabona că ocuparea forței de muncă și creșterea economică pot fi promovate în mod substanțial prin garantarea calității locurilor de muncă și a productivității muncii. Dacă nu există o protecție eficientă a muncii, acest lucru poate duce la absențe de la muncă cauzate de accidentele de muncă sau bolile profesionale, precum și la invaliditate de durată din cauze profesionale. Aceste fenomene nu sunt doar o tragedie pentru cei afectați, ci au consecințe negative considerabile și pentru economie. Prin costurile economice ridicate ale problemelor din domeniul protecției muncii este frânată creșterea economică și este afectată competitivitatea întreprinderilor din UE;

| 5. | solicită Comisiei să grupeze sinergiile politice dintre diferitele instituții ale UE, statele membre și în primul rând autoritățile locale și regionale sub aspectul sănătății și securității la locul de muncă; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să grupeze sinergiile politice dintre diferitele instituții ale UE, statele membre și în primul rând autoritățile locale și regionale sub aspectul sănătății și securității la locul de muncă;

| 6. | consideră absolut necesar ca statele membre și Comunitatea să dispună de cele mai noi și fiabile statistici, precum și de un sistem de colectare și prelucrare a datelor, care să ofere o imagine realistă asupra accidentelor de muncă și bolilor profesionale. În acest sens, Comitetul recomandă începerea procesului de armonizare a statisticilor privind accidentele de muncă și bolile profesionale în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

6.

consideră absolut necesar ca statele membre și Comunitatea să dispună de cele mai noi și fiabile statistici, precum și de un sistem de colectare și prelucrare a datelor, care să ofere o imagine realistă asupra accidentelor de muncă și bolilor profesionale. În acest sens, Comitetul recomandă începerea procesului de armonizare a statisticilor privind accidentele de muncă și bolile profesionale în Uniunea Europeană;

| 7. | consideră necesar ca statele membre să dispună de o strategie națională, bazată pe strategia Comisiei, pentru un mediu de muncă sigur, care să includă temele ocupării forței de muncă, raporturile de muncă și mediul de muncă; |
| --- | --- |

7.

consideră necesar ca statele membre să dispună de o strategie națională, bazată pe strategia Comisiei, pentru un mediu de muncă sigur, care să includă temele ocupării forței de muncă, raporturile de muncă și mediul de muncă;

| 8. | consideră necesar ca statele membre să dispună de un sistem de asigurare eficient pentru accidente de muncă și boli profesionale. Acesta ar oferi un stimulent, pe de o parte, pentru creșterea securității mediului de muncă pentru lucrători și, pe de altă parte, pentru înregistrarea tuturor accidentelor de muncă și cazurilor de boli profesionale; |
| --- | --- |

8.

consideră necesar ca statele membre să dispună de un sistem de asigurare eficient pentru accidente de muncă și boli profesionale. Acesta ar oferi un stimulent, pe de o parte, pentru creșterea securității mediului de muncă pentru lucrători și, pe de altă parte, pentru înregistrarea tuturor accidentelor de muncă și cazurilor de boli profesionale;

| 9. | subliniază că în cadrul managementului riscului trebuie să se acorde suficientă atenție măsurilor preventive și că prevenirea nu trebuie concepută ca un domeniu parțial al controlului. Managementul riscului include atât măsuri preventive (proactive risk management), cât și o „strategie de pompieri” (reactive risk management), care trebuie să se bucure de aceeași importanță; |
| --- | --- |

9.

subliniază că în cadrul managementului riscului trebuie să se acorde suficientă atenție măsurilor preventive și că prevenirea nu trebuie concepută ca un domeniu parțial al controlului. Managementul riscului include atât măsuri preventive (proactive risk management), cât și o „strategie de pompieri” (reactive risk management), care trebuie să se bucure de aceeași importanță;

| 10. | ia la cunoștință afirmația Comisiei că este vorba despre o strategie pentru sănătate și securitate la locul de muncă pentru perioada 2007-2012. În consecință, comunicarea menționată trebuie evaluată ca un document de strategie; |
| --- | --- |

10.

ia la cunoștință afirmația Comisiei că este vorba despre o strategie pentru sănătate și securitate la locul de muncă pentru perioada 2007-2012. În consecință, comunicarea menționată trebuie evaluată ca un document de strategie;

Elaborarea unui plan strategic de dezvoltare

| 11. | salută faptul că elaborarea unui plan strategic de dezvoltare (document de strategie) se realizează în conformitate cu dispozițiile comunitare; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că elaborarea unui plan strategic de dezvoltare (document de strategie) se realizează în conformitate cu dispozițiile comunitare;

| 12. | atrage atenția că există o disonanță la subpunctele din capitolul 5 — controlul sănătății (prin anumite proceduri) și depășirea problemelor transformării sociale și demografice (aspecte legate de generații). În subcapitolul privind reabilitarea lucrătorilor se utilizează date foarte vechi (1999), care nu pot fi de mare folos pentru o strategie care se întinde până în 2012. Ar trebui să se folosească drept bază cel puțin strategia pentru perioada 2002-2006; |
| --- | --- |

12.

atrage atenția că există o disonanță la subpunctele din capitolul 5 — controlul sănătății (prin anumite proceduri) și depășirea problemelor transformării sociale și demografice (aspecte legate de generații). În subcapitolul privind reabilitarea lucrătorilor se utilizează date foarte vechi (1999), care nu pot fi de mare folos pentru o strategie care se întinde până în 2012. Ar trebui să se folosească drept bază cel puțin strategia pentru perioada 2002-2006;

Sarcina, viziunea și orientările valorice

| 13. | își exprimă surprinderea că din documentul de strategie nu reiese clar în ce constau sarcinile și ce viziune este urmărită. În consecință, nu pot fi recunoscute în documentul de strategie nici o viziune comună și nici obiectivul unei acțiunii orientate a Comunității. În plus, nu se clarifică în ce constă obiectivul, ce se întreprinde pentru cine și cu se dorește să se obțină rezolvarea acestei probleme; |
| --- | --- |

13.

își exprimă surprinderea că din documentul de strategie nu reiese clar în ce constau sarcinile și ce viziune este urmărită. În consecință, nu pot fi recunoscute în documentul de strategie nici o viziune comună și nici obiectivul unei acțiunii orientate a Comunității. În plus, nu se clarifică în ce constă obiectivul, ce se întreprinde pentru cine și cu se dorește să se obțină rezolvarea acestei probleme;

| 14. | consideră esențial să se formuleze orientările valorice comune ale statelor membre care constituie baza pentru o acțiune comună și atingerea obiectivului; |
| --- | --- |

14.

consideră esențial să se formuleze orientările valorice comune ale statelor membre care constituie baza pentru o acțiune comună și atingerea obiectivului;

Originile planului strategic de dezvoltare

| 15. | constată că în documentul de strategie să stabilește că planul strategic de dezvoltare trebuie să fie valabil pentru perioada 2007-2012. În acest fel, este indicată durata obiectivelor sau măsurilor menționate în planul de dezvoltare, dar planificarea temporală nu este legată de obiective concrete; |
| --- | --- |

15.

constată că în documentul de strategie să stabilește că planul strategic de dezvoltare trebuie să fie valabil pentru perioada 2007-2012. În acest fel, este indicată durata obiectivelor sau măsurilor menționate în planul de dezvoltare, dar planificarea temporală nu este legată de obiective concrete;

| 16. | atrage atenția că ar fi fost necesare informații despre cât de des și de profund trebuie revizuite planurile (dacă planurile nu sunt actualizate de exemplul timp de trei ani, acestea pot fi deja învechite); |
| --- | --- |

16.

atrage atenția că ar fi fost necesare informații despre cât de des și de profund trebuie revizuite planurile (dacă planurile nu sunt actualizate de exemplul timp de trei ani, acestea pot fi deja învechite);

| 17. | Constată cu satisfacție larga participare a statelor membre la întocmirea planului strategic de dezvoltare. Cu toate acestea, Comitetul regretă că participarea autorităților locale și regionale la elaborarea strategiei nu a fost facilitată, deși apropierea de cetățeni este necesară în cadrul acestui proces. În acest sens, entitățile regionale și locale nu sunt doar angajatori, ci pot fi și factori răspunzători de punerea în aplicare a acestor politici; |
| --- | --- |

17.

Constată cu satisfacție larga participare a statelor membre la întocmirea planului strategic de dezvoltare. Cu toate acestea, Comitetul regretă că participarea autorităților locale și regionale la elaborarea strategiei nu a fost facilitată, deși apropierea de cetățeni este necesară în cadrul acestui proces. În acest sens, entitățile regionale și locale nu sunt doar angajatori, ci pot fi și factori răspunzători de punerea în aplicare a acestor politici;

| 18. | este de acord să fie asigurată urmărirea în continuare a direcției de acțiune indicate în strategia comunitară a Comisiei Europene pentru sănătate și securitate la locul de muncă 2002-2006; |
| --- | --- |

18.

este de acord să fie asigurată urmărirea în continuare a direcției de acțiune indicate în strategia comunitară a Comisiei Europene pentru sănătate și securitate la locul de muncă 2002-2006;

| 19. | salută faptul că prin strategia anterioară a fost sensibilizată opinia publică față de importanța sănătății și securității la locul de muncă, acestea fiind reliefate drept componente integrante ale managementul calității și drept factori decisivi ai randamentului economic și competitivității; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că prin strategia anterioară a fost sensibilizată opinia publică față de importanța sănătății și securității la locul de muncă, acestea fiind reliefate drept componente integrante ale managementul calității și drept factori decisivi ai randamentului economic și competitivității;

| 20. | își exprimă uimirea asupra faptului că în prezentul document de strategie nu este vorba nici de managementul calității cu privire la sănătate și securitate la locul de muncă și nici nu este abordată deloc tema managementului calității în general; |
| --- | --- |

20.

își exprimă uimirea asupra faptului că în prezentul document de strategie nu este vorba nici de managementul calității cu privire la sănătate și securitate la locul de muncă și nici nu este abordată deloc tema managementului calității în general;

| 21. | admite că în numeroase întreprinderi din statele membre UE, inclusiv în concerne europene de frunte, sistemul de management al calității „EFQM” (European Foundation for Quality Management) a devenit bază de acțiune, toate statele membre trebuind sensibilizate față de acesta. Este vorba despre un model pentru o strategie eficientă, care poate fi aplicat și în domeniul sănătății și securității la locul de muncă; |
| --- | --- |

21.

admite că în numeroase întreprinderi din statele membre UE, inclusiv în concerne europene de frunte, sistemul de management al calității „EFQM” (European Foundation for Quality Management) a devenit bază de acțiune, toate statele membre trebuind sensibilizate față de acesta. Este vorba despre un model pentru o strategie eficientă, care poate fi aplicat și în domeniul sănătății și securității la locul de muncă;

| 22. | solicită statelor membre să urmeze principiile de bază ancorate în sistemul de management al calității EFQM: orientare către rezultate, orientare către clienți, conducere și consecvență în urmărirea obiectivelor, management prin procese și fapte, dezvoltarea și participarea angajaților, dezvoltarea de parteneriate, precum și responsabilitatea socială a întreprinderilor. În acest mod, sunt promovate evoluțiile în domeniul sănătății și securității la locul de muncă și armonizarea cadrului juridic de reglementare din acest domeniu. Concomitent, statele trebuie să facă eforturi pentru a înțelege așteptările diferitelor grupuri de interese din societate și a reacționa la acestea; |
| --- | --- |

22.

solicită statelor membre să urmeze principiile de bază ancorate în sistemul de management al calității EFQM: orientare către rezultate, orientare către clienți, conducere și consecvență în urmărirea obiectivelor, management prin procese și fapte, dezvoltarea și participarea angajaților, dezvoltarea de parteneriate, precum și responsabilitatea socială a întreprinderilor. În acest mod, sunt promovate evoluțiile în domeniul sănătății și securității la locul de muncă și armonizarea cadrului juridic de reglementare din acest domeniu. Concomitent, statele trebuie să facă eforturi pentru a înțelege așteptările diferitelor grupuri de interese din societate și a reacționa la acestea;

Evaluarea situației actuale

| 23. | consideră necesar să fie disponibile datele statistice pentru evaluarea situației actuale pentru statele membre individuale sau datele generale privind Uniunea Europeană în întregul acesteia, și anume în succesiune cronologică, pentru a se putea recunoaște dinamica; |
| --- | --- |

23.

consideră necesar să fie disponibile datele statistice pentru evaluarea situației actuale pentru statele membre individuale sau datele generale privind Uniunea Europeană în întregul acesteia, și anume în succesiune cronologică, pentru a se putea recunoaște dinamica;

| 24. | subliniază că analiza situației actuale trebuie să cuprindă o analiză structurată pe domenii a rezultatelor existente, precum și a problemelor, posibilităților și riscurilor actuale; |
| --- | --- |

24.

subliniază că analiza situației actuale trebuie să cuprindă o analiză structurată pe domenii a rezultatelor existente, precum și a problemelor, posibilităților și riscurilor actuale;

| 25. | constată că pericolele și riscurile au devenit, prin natura, lor mai complexe și mai dependente unele de altele. De aceea este necesară evaluarea riscurilor posibile printr-o analiză de risc și punerea în aplicare unui management al riscului cu luarea în considerare a diverselor tipuri de riscuri. Este foarte important ca situația actuală să fie clarificată în mod critic, pentru că doar în acest mod este posibilă stabilirea unor obiective realiste; |
| --- | --- |

25.

constată că pericolele și riscurile au devenit, prin natura, lor mai complexe și mai dependente unele de altele. De aceea este necesară evaluarea riscurilor posibile printr-o analiză de risc și punerea în aplicare unui management al riscului cu luarea în considerare a diverselor tipuri de riscuri. Este foarte important ca situația actuală să fie clarificată în mod critic, pentru că doar în acest mod este posibilă stabilirea unor obiective realiste;

| 26. | este de părere că pentru o evaluare realistă a pagubelor imaginabile rezultând din riscuri potențiale este foarte important nu doar să se conștientizeze sursele de pericol și impactul lor de ansamblu, ci și să se stabilească criterii după care pot fi evaluate pagubele. În cursul evaluării pagubelor, trebuie distinse aspectele tehnice, psihologice, sociologice, culturale și economice ale riscurilor; |
| --- | --- |

26.

este de părere că pentru o evaluare realistă a pagubelor imaginabile rezultând din riscuri potențiale este foarte important nu doar să se conștientizeze sursele de pericol și impactul lor de ansamblu, ci și să se stabilească criterii după care pot fi evaluate pagubele. În cursul evaluării pagubelor, trebuie distinse aspectele tehnice, psihologice, sociologice, culturale și economice ale riscurilor;

| 27. | subliniază că statele membre ar trebui să stabilească exact cum trebuie colectate și ordonate informațiile, cine este competent pentru aceasta și în ce mod trebuie procedat. Aceste elemente nu sunt adesea prevăzute de dispoziții legale declarative; fără o bază teoretică și practică care este inteligibilă pentru toți nu pot fi așteptate rezultate pozitive; |
| --- | --- |

27.

subliniază că statele membre ar trebui să stabilească exact cum trebuie colectate și ordonate informațiile, cine este competent pentru aceasta și în ce mod trebuie procedat. Aceste elemente nu sunt adesea prevăzute de dispoziții legale declarative; fără o bază teoretică și practică care este inteligibilă pentru toți nu pot fi așteptate rezultate pozitive;

| 28. | consideră absolut necesar ca statele membre să dispună de o bază metodologică fiabilă pentru managementul riscului, care să fie elaborată în plus în conformitate cu principii științifice; |
| --- | --- |

28.

consideră absolut necesar ca statele membre să dispună de o bază metodologică fiabilă pentru managementul riscului, care să fie elaborată în plus în conformitate cu principii științifice;

| 29. | constată că este necesară monitorizarea continuă a condițiilor și factorilor de risc, pentru a avea date actualizate și a defini orice noi factori de risc care ar putea să apară; |
| --- | --- |

29.

constată că este necesară monitorizarea continuă a condițiilor și factorilor de risc, pentru a avea date actualizate și a defini orice noi factori de risc care ar putea să apară;

| 30. | este de părere că tema bolilor profesionale ar trebui să fie tratată mai detaliat în documentul de strategie. La stabilirea criteriilor de analiză pentru bolile profesionale ar trebui să existe suficientă flexibilitate și claritate pentru a putea realiza clasificarea bolilor profesionale prin luarea în considerare a cauzei apariției acestora; |
| --- | --- |

30.

este de părere că tema bolilor profesionale ar trebui să fie tratată mai detaliat în documentul de strategie. La stabilirea criteriilor de analiză pentru bolile profesionale ar trebui să existe suficientă flexibilitate și claritate pentru a putea realiza clasificarea bolilor profesionale prin luarea în considerare a cauzei apariției acestora;

| 31. | consideră esențial ca diagnosticarea bolilor profesionale în statele membre să nu fie îngreunată, iar plata compensațiilor să se facă în modul cel mai nebirocratic cu putință; |
| --- | --- |

31.

consideră esențial ca diagnosticarea bolilor profesionale în statele membre să nu fie îngreunată, iar plata compensațiilor să se facă în modul cel mai nebirocratic cu putință;

| 32. | consideră esențială existența unui sistem juridico-administrativ funcțional prin care să se asigure înregistrarea accidentelor și bolilor profesionale, fără a constitui o povară în plus pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

32.

consideră esențială existența unui sistem juridico-administrativ funcțional prin care să se asigure înregistrarea accidentelor și bolilor profesionale, fără a constitui o povară în plus pentru IMM-uri;

| 33. | se pronunță în favoarea înregistrării exacte în fiecare stat membru a accidentelor de muncă și bolilor profesionale și a existenței unui plan de acțiune strategic în vederea îmbunătățirii siguranței la locul de muncă; astfel de măsuri nu ar trebui să constituie o povară în plus pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

33.

se pronunță în favoarea înregistrării exacte în fiecare stat membru a accidentelor de muncă și bolilor profesionale și a existenței unui plan de acțiune strategic în vederea îmbunătățirii siguranței la locul de muncă; astfel de măsuri nu ar trebui să constituie o povară în plus pentru IMM-uri;

| 34. | consideră că este important să se controleze în statele membre îndeplinirea cerințelor și prevederilor cu privire la mediul de muncă, pentru a descoperi toate deficiențele și a preveni pericolele; |
| --- | --- |

34.

consideră că este important să se controleze în statele membre îndeplinirea cerințelor și prevederilor cu privire la mediul de muncă, pentru a descoperi toate deficiențele și a preveni pericolele;

| 35. | confirmă că deficiențele în managementul mediului de muncă constituie una din cauzele principale ale accidentelor de muncă și bolilor profesionale. Fiecare viață de om pierdută și fiecare zi de boală aduce cu sine pentru fiecare stat membru, pentru fiecare colectivitate regională și locală, pentru toate întreprinderile și IMM-urile pierderi importante, costurile globale fiind pentru societate de câteva ori mai mari; |
| --- | --- |

35.

confirmă că deficiențele în managementul mediului de muncă constituie una din cauzele principale ale accidentelor de muncă și bolilor profesionale. Fiecare viață de om pierdută și fiecare zi de boală aduce cu sine pentru fiecare stat membru, pentru fiecare colectivitate regională și locală, pentru toate întreprinderile și IMM-urile pierderi importante, costurile globale fiind pentru societate de câteva ori mai mari;

| 36. | regretă că nu se face referire explicit la faptul că prezența unor relații (condiții-cadru) sănătoase sau favorabile sănătății la locul de muncă și în societate reprezintă condiția de bază pentru dezvoltarea unor modele comportamentale sănătoase; |
| --- | --- |

36.

regretă că nu se face referire explicit la faptul că prezența unor relații (condiții-cadru) sănătoase sau favorabile sănătății la locul de muncă și în societate reprezintă condiția de bază pentru dezvoltarea unor modele comportamentale sănătoase;

| 37. | dorește utilizarea unor metode de analize recunoscute clasice, generale precum SWOT, PEST, GAP, FFA sau CAF, pentru formarea unei linii strategice comune în organizațiile diferitelor state membre, precum și pentru obținerea unor rezultate comparabile, adecvate și obiective; |
| --- | --- |

37.

dorește utilizarea unor metode de analize recunoscute clasice, generale precum SWOT, PEST, GAP, FFA sau CAF, pentru formarea unei linii strategice comune în organizațiile diferitelor state membre, precum și pentru obținerea unor rezultate comparabile, adecvate și obiective;

Obiective strategice

| 38. | salută propunerea Comisiei conform căreia reducerea uniformă, durabilă și continuă a numărului accidentelor de muncă în anii 2007-2012 rămâne în continuare obiectivul principal al strategiei și împărtășește evaluarea Comisiei, potrivit căreia obiectivul principal al celor 27 de state membre ale UE în perioada menționată ar trebui să constea în reducerea cu 25 % a numărului accidentelor de muncă și bolilor profesionale, chiar dacă un astfel de obiectiv poate părea prea declarativ; |
| --- | --- |

38.

salută propunerea Comisiei conform căreia reducerea uniformă, durabilă și continuă a numărului accidentelor de muncă în anii 2007-2012 rămâne în continuare obiectivul principal al strategiei și împărtășește evaluarea Comisiei, potrivit căreia obiectivul principal al celor 27 de state membre ale UE în perioada menționată ar trebui să constea în reducerea cu 25 % a numărului accidentelor de muncă și bolilor profesionale, chiar dacă un astfel de obiectiv poate părea prea declarativ;

| 39. | constată că obiectivele strategice trebuie legate de un mesaj clar. Trebuie exprimat clar în ce constă obiectivul final și, de asemenea, până când trebuie atins; |
| --- | --- |

39.

constată că obiectivele strategice trebuie legate de un mesaj clar. Trebuie exprimat clar în ce constă obiectivul final și, de asemenea, până când trebuie atins;

| 40. | atrage atenția că obiectivul strategic trebuie să îndeplinească următoarele cerințe (SMART): trebuie să fie specific (specific), măsurabil (measurable), aprobat (agreed), realist (realistic) și cu limită în timp (timed). Aceste proprietăți garantează o delimitare clară a sarcinilor și posibilitatea măsurării cantitative, ceea ce presupune o stabilire contractuală a scărilor de măsură; |
| --- | --- |

40.

atrage atenția că obiectivul strategic trebuie să îndeplinească următoarele cerințe (SMART): trebuie să fie specific (specific), măsurabil (measurable), aprobat (agreed), realist (realistic) și cu limită în timp (timed). Aceste proprietăți garantează o delimitare clară a sarcinilor și posibilitatea măsurării cantitative, ceea ce presupune o stabilire contractuală a scărilor de măsură;

| 41. | face trimitere la faptul că obiectivul strategic trebuie să corespundă cerințelor, ceea ce înseamnă că obiectivele trebuie să fie legate de un calendar concret, astfel încât procesul de realizare a acestora să fie controlabil și măsurabil. De aici derivă conceptul obiectivelor pe termen scurt și lung, prin care devine clar că obiectivul principal trebuie divizat în obiective intermediare mai mici, pentru ca procesul de realizare să poată fi măsurat, controlat și coordonat într-un mod mai exact; |
| --- | --- |

41.

face trimitere la faptul că obiectivul strategic trebuie să corespundă cerințelor, ceea ce înseamnă că obiectivele trebuie să fie legate de un calendar concret, astfel încât procesul de realizare a acestora să fie controlabil și măsurabil. De aici derivă conceptul obiectivelor pe termen scurt și lung, prin care devine clar că obiectivul principal trebuie divizat în obiective intermediare mai mici, pentru ca procesul de realizare să poată fi măsurat, controlat și coordonat într-un mod mai exact;

| 42. | consideră urgentă crearea unui sistem de indicatori pentru statele membre, care să constituie baza evaluării situației inițiale și finale, precum și a eficienței măsurilor realizate. caracteristicile principale ale indicatorilor sunt relevanța, importanța, caracterul cuantificabil, robustețea și eficiența cheltuielilor; |
| --- | --- |

42.

consideră urgentă crearea unui sistem de indicatori pentru statele membre, care să constituie baza evaluării situației inițiale și finale, precum și a eficienței măsurilor realizate. caracteristicile principale ale indicatorilor sunt relevanța, importanța, caracterul cuantificabil, robustețea și eficiența cheltuielilor;

Măsuri pentru atingerea obiectivelor

| 43. | salută faptul că, prin aplicarea dispozițiilor legale în vigoare, Comisia sprijină IMM-urile și dorește simplificarea și adaptarea cadrului juridic la evoluția pieței forței de muncă, în special ținând seama de IMM-uri; |
| --- | --- |

43.

salută faptul că, prin aplicarea dispozițiilor legale în vigoare, Comisia sprijină IMM-urile și dorește simplificarea și adaptarea cadrului juridic la evoluția pieței forței de muncă, în special ținând seama de IMM-uri;

| 44. | subliniază că prin măsurile prezentate în planul strategic de dezvoltare ar trebui indicate instrumentele necesare. Prin acestea se înțeleg programe, proiecte mai mari, investiții strategice sau alte domenii de acțiune mai ample, precum sarcinile de rutină, cu ajutorul cărora trebuie realizate obiectivele propuse; |
| --- | --- |

44.

subliniază că prin măsurile prezentate în planul strategic de dezvoltare ar trebui indicate instrumentele necesare. Prin acestea se înțeleg programe, proiecte mai mari, investiții strategice sau alte domenii de acțiune mai ample, precum sarcinile de rutină, cu ajutorul cărora trebuie realizate obiectivele propuse;

| 45. | observă că în al patrulea capitol a documentului de strategie crearea cadrului juridic este tratată prea detaliat în comparație cu celelalte teme. Ar trebui verificate sistematic diferitele aspecte ale vieții sociale, de exemplu pe baza principiului PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Examinarea ar trebui să aibă loc în cadrul general comunitar, dar și în contextul fiecărui stat membru și ar trebui să se extindă asupra domeniilor politic, economic, social, tehnic, juridic și al protecției muncii; |
| --- | --- |

45.

observă că în al patrulea capitol a documentului de strategie crearea cadrului juridic este tratată prea detaliat în comparație cu celelalte teme. Ar trebui verificate sistematic diferitele aspecte ale vieții sociale, de exemplu pe baza principiului PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Examinarea ar trebui să aibă loc în cadrul general comunitar, dar și în contextul fiecărui stat membru și ar trebui să se extindă asupra domeniilor politic, economic, social, tehnic, juridic și al protecției muncii;

| 46. | se pronunță pentru sprijinirea creării unor programe de promovare a sănătății în întreprinderi; |
| --- | --- |

46.

se pronunță pentru sprijinirea creării unor programe de promovare a sănătății în întreprinderi;

Cadrul juridic și calendarul activităților

| 47. | amintește că printre părțile componente inseparabile ale documentului de strategie se numără un cadru financiar și un calendar al activităților, în care sunt incluse costurile totale evaluate ale planului de dezvoltare și repartizarea costurilor pe ani sau alte perioade de timp; |
| --- | --- |

47.

amintește că printre părțile componente inseparabile ale documentului de strategie se numără un cadru financiar și un calendar al activităților, în care sunt incluse costurile totale evaluate ale planului de dezvoltare și repartizarea costurilor pe ani sau alte perioade de timp;

| 48. | consideră că este de dorit ca, în secțiunea privind planificarea și punerea în aplicare a măsurilor de diminuare a riscurilor pentru securitatea și protecția sănătății la locul de muncă, să fie creată o bază documentară unitară pentru cadrul financiar și calendar, astfel încât să fie asigurată comparabilitatea datelor din statele membre și acestea să poată fi analizate în general în cadrul comunitar; |
| --- | --- |

48.

consideră că este de dorit ca, în secțiunea privind planificarea și punerea în aplicare a măsurilor de diminuare a riscurilor pentru securitatea și protecția sănătății la locul de muncă, să fie creată o bază documentară unitară pentru cadrul financiar și calendar, astfel încât să fie asigurată comparabilitatea datelor din statele membre și acestea să poată fi analizate în general în cadrul comunitar;

Structura de management

| 49. | constată că din structura de management pentru securitate și sănătate la locul de muncă fac parte următoarele: o descriere a proceselor de coordonare necesare cu privire la elaborarea, completarea, punerea în aplicare, evaluarea planului de dezvoltare și redactarea unui raport final cu privire la acesta. În acest context, trebuie indicat cum trebuie organizate cooperarea, repartizarea muncii, precum și procesele de feed-back cu actorii implicați; |
| --- | --- |

49.

constată că din structura de management pentru securitate și sănătate la locul de muncă fac parte următoarele: o descriere a proceselor de coordonare necesare cu privire la elaborarea, completarea, punerea în aplicare, evaluarea planului de dezvoltare și redactarea unui raport final cu privire la acesta. În acest context, trebuie indicat cum trebuie organizate cooperarea, repartizarea muncii, precum și procesele de feed-back cu actorii implicați;

| 50. | constată că descrierea structurii de management pentru securitate și protecția sănătății la locul de muncă este necesară, pentru a se ajunge la un acord asupra coordonării, administrării și altor aspecte relevante ale planului de dezvoltare pentru fiecare domeniu, precum și pentru a informa alte părți interesate; |
| --- | --- |

50.

constată că descrierea structurii de management pentru securitate și protecția sănătății la locul de muncă este necesară, pentru a se ajunge la un acord asupra coordonării, administrării și altor aspecte relevante ale planului de dezvoltare pentru fiecare domeniu, precum și pentru a informa alte părți interesate;

| 51. | face trimitere la ghidul valabil la nivel mondial pentru sistemele de management al protecției muncii al Organizației Internaționale a Muncii (OMI) care a fost elaborat, datorită respingerii unei normări internaționale a sistemelor de management al protecției muncii, la solicitarea Organizației Internaționale pentru Standardizare (ISO) și care trebuie aplicat și este deja parțial aplicat de către state la nivel național; acest ghid pentru sistemele de management al protecției muncii reflectă valorile și instrumentele OIM cu privire la securitate și protecția sănătății lucrătorilor și stabilește cerințele de bază pentru un sistem de management al protecției muncii în vederea îmbunătățirii securității și sănătății pe termen lung; |
| --- | --- |

51.

face trimitere la ghidul valabil la nivel mondial pentru sistemele de management al protecției muncii al Organizației Internaționale a Muncii (OMI) care a fost elaborat, datorită respingerii unei normări internaționale a sistemelor de management al protecției muncii, la solicitarea Organizației Internaționale pentru Standardizare (ISO) și care trebuie aplicat și este deja parțial aplicat de către state la nivel național; acest ghid pentru sistemele de management al protecției muncii reflectă valorile și instrumentele OIM cu privire la securitate și protecția sănătății lucrătorilor și stabilește cerințele de bază pentru un sistem de management al protecției muncii în vederea îmbunătățirii securității și sănătății pe termen lung;

| 52. | constată că bazele metodologice menționate sunt prezentate în următoarele documente:






  — | Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001; |
| --- | --- | --- |

52.

constată că bazele metodologice menționate sunt prezentate în următoarele documente:

—

Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001;

| 53. | constată că un sistem eficient și durabil de management al protecției muncii în vederea îmbunătățirii continue a securității și protecției sănătății la locul de muncă trebuie să cuprindă următoarele elemente de bază:






  — | politica de securitate și sănătate în muncă; |
| --- | --- | --- |

53.

constată că un sistem eficient și durabil de management al protecției muncii în vederea îmbunătățirii continue a securității și protecției sănătății la locul de muncă trebuie să cuprindă următoarele elemente de bază:

—

politica de securitate și sănătate în muncă;

| — | organizare; |
| --- | --- |

—

organizare;

| — | planificare și aplicare; |
| --- | --- |

—

planificare și aplicare;

| — | evaluare; |
| --- | --- |

—

evaluare;

| — | măsuri de îmbunătățire; |
| --- | --- |

—

măsuri de îmbunătățire;

Punerea în aplicare, raportul privind execuția, completarea și finalizarea planului strategic de dezvoltare

| 54. | constată că în secțiunea despre structura planului strategic de dezvoltare sunt reflectate obiectivele și măsurile care trebuie realizate pe durata planului de acțiune, precum și explicațiile referitoare la acestea. Planul de acțiune și planul de dezvoltare trebuie să fie comparabile și să fie armonizate structural unul cu celălalt; |
| --- | --- |

54.

constată că în secțiunea despre structura planului strategic de dezvoltare sunt reflectate obiectivele și măsurile care trebuie realizate pe durata planului de acțiune, precum și explicațiile referitoare la acestea. Planul de acțiune și planul de dezvoltare trebuie să fie comparabile și să fie armonizate structural unul cu celălalt;

| 55. | recomandă prezentarea planului de acțiune în formă de tabel, cu indicarea pentru fiecare subgrupă a obiectivelor, indicatorilor și măsurilor pentru atingerea acestora, precum și a activităților care se realizează împreună cu executanții, finanțatorii, precum și sursele și instrumentele de finanțare; |
| --- | --- |

55.

recomandă prezentarea planului de acțiune în formă de tabel, cu indicarea pentru fiecare subgrupă a obiectivelor, indicatorilor și măsurilor pentru atingerea acestora, precum și a activităților care se realizează împreună cu executanții, finanțatorii, precum și sursele și instrumentele de finanțare;

| 56. | constată că trebuie realizate completări pentru cazul în care în procesul de punere în aplicare a planului strategic de dezvoltare este nevoie de modificări sau de reglementare cu privire la obiectivele și măsurile existente. În cazul deciziei privind completarea sau finalizarea se ține seama mai ales de utilitatea reală a obiectivelor stabilite, de eficiența măsurilor aplicate, precum și de modificările planificate sau realizate în cadrul finanțării sau al domeniilor de acțiune; |
| --- | --- |

56.

constată că trebuie realizate completări pentru cazul în care în procesul de punere în aplicare a planului strategic de dezvoltare este nevoie de modificări sau de reglementare cu privire la obiectivele și măsurile existente. În cazul deciziei privind completarea sau finalizarea se ține seama mai ales de utilitatea reală a obiectivelor stabilite, de eficiența măsurilor aplicate, precum și de modificările planificate sau realizate în cadrul finanțării sau al domeniilor de acțiune;

Evaluarea punerii în aplicare a planului strategic de dezvoltare

| 57. | constată că în momentul îndeplinirii obiectivelor, la împlinirea termenului sau după punerea în aplicare a planului strategic de dezvoltare se redactează un raport final; |
| --- | --- |

57.

constată că în momentul îndeplinirii obiectivelor, la împlinirea termenului sau după punerea în aplicare a planului strategic de dezvoltare se redactează un raport final;

| 58. | subliniază că este esențial să se accentueze în secțiunea privind statele membre următoarele elemente cu privire la perioada de redactare a raportului:






  — | parametrii indicatorilor obiectivelor strategice, adică cât de mult s-a progresat în direcția realizării obiectivelor; |
| --- | --- | --- |

58.

subliniază că este esențial să se accentueze în secțiunea privind statele membre următoarele elemente cu privire la perioada de redactare a raportului:

—

parametrii indicatorilor obiectivelor strategice, adică cât de mult s-a progresat în direcția realizării obiectivelor;

| — | rezultatele imediate ale măsurilor; |
| --- | --- |

—

rezultatele imediate ale măsurilor;

| — | imaginea de ansamblu a instrumentelor utilizate pentru punerea în aplicare a planului de dezvoltare, împreună cu explicații; |
| --- | --- |

—

imaginea de ansamblu a instrumentelor utilizate pentru punerea în aplicare a planului de dezvoltare, împreună cu explicații;

| — | modificările care sunt planificate sau au fost realizate în domeniul de activitate respectiv. |
| --- | --- |

—

modificările care sunt planificate sau au fost realizate în domeniul de activitate respectiv.

Raportul privind executarea planului strategic de dezvoltare trebuie să se bazeze din punctul de vedere al structurii pe planul de dezvoltare și planul său de acțiune.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/21

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Adaptarea la schimbările climatice în Europa — Posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene”

(2008/C 53/04)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită Comisiei să recunoască importanța autorităților locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare la schimbările climatice, precum și necesitatea de a le învesti cu autoritate și de a le acorda sprijin, pentru a le permite să elaboreze strategii de adaptare; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să recunoască importanța autorităților locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare la schimbările climatice, precum și necesitatea de a le învesti cu autoritate și de a le acorda sprijin, pentru a le permite să elaboreze strategii de adaptare;

| — | se declară de acord cu evaluarea impactului schimbărilor climatice asupra condițiilor geografice și ecosistemelor din întreaga lume; consideră însă că este necesar să se acorde aspectelor economice și sociale ale adaptării la schimbările climatice aceeași importanță pe care Cartea verde a acordat-o aspectelor de mediu; |
| --- | --- |

—

se declară de acord cu evaluarea impactului schimbărilor climatice asupra condițiilor geografice și ecosistemelor din întreaga lume; consideră însă că este necesar să se acorde aspectelor economice și sociale ale adaptării la schimbările climatice aceeași importanță pe care Cartea verde a acordat-o aspectelor de mediu;

| — | recunoaște că schimbările climatice reprezintă o amenințare pentru cetățeni și pentru mediu, dar este de părere că introducerea din timp a procesului de adaptare oferă ocazia creării unor comunități durabile și a unor economii locale și regionale competitive prin crearea unor noi domenii de competență și oportunități de angajare și prin utilizarea cât mai eficientă a resurselor disponibile, asigurând exploatarea durabilă a acestora; |
| --- | --- |

—

recunoaște că schimbările climatice reprezintă o amenințare pentru cetățeni și pentru mediu, dar este de părere că introducerea din timp a procesului de adaptare oferă ocazia creării unor comunități durabile și a unor economii locale și regionale competitive prin crearea unor noi domenii de competență și oportunități de angajare și prin utilizarea cât mai eficientă a resurselor disponibile, asigurând exploatarea durabilă a acestora;

| — | sprijină apelul Comisiei de a acționa din timp, mai ales în domeniile în care impactul cunoscut are un grad de certitudine mai ridicat sau în care inacțiunea sau neaplicarea principiului precauției ar reprezenta un risc semnificativ pentru societatea, economia și mediul din statele membre. Adaptarea la schimbările climatice va costa mult, dar, potrivit raportului Stern, lipsa de acțiune în acest domeniu reprezintă opțiunea cea mai costisitoare. Comitetul Regiunilor consideră că politicienilor de la nivel local, regional și național le revine răspunderea de a fi lideri în demersul de a trata prioritar adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

sprijină apelul Comisiei de a acționa din timp, mai ales în domeniile în care impactul cunoscut are un grad de certitudine mai ridicat sau în care inacțiunea sau neaplicarea principiului precauției ar reprezenta un risc semnificativ pentru societatea, economia și mediul din statele membre. Adaptarea la schimbările climatice va costa mult, dar, potrivit raportului Stern, lipsa de acțiune în acest domeniu reprezintă opțiunea cea mai costisitoare. Comitetul Regiunilor consideră că politicienilor de la nivel local, regional și național le revine răspunderea de a fi lideri în demersul de a trata prioritar adaptarea la schimbările climatice;

| — | consideră că una dintre provocările principale poate deveni migrația pe scară largă a populației atât din țări terțe în UE, între statele membre, cât și între regiuni și în cadrul acestora. Va trebui ca autoritățile locale și regionale să planifice și să gestioneze necesitățile în materie de locuințe, infrastructură, sănătate și servicii publice care vor apărea ca urmare a migrației; |
| --- | --- |

—

consideră că una dintre provocările principale poate deveni migrația pe scară largă a populației atât din țări terțe în UE, între statele membre, cât și între regiuni și în cadrul acestora. Va trebui ca autoritățile locale și regionale să planifice și să gestioneze necesitățile în materie de locuințe, infrastructură, sănătate și servicii publice care vor apărea ca urmare a migrației;

| — | solicită revizuirea bugetului, a programelor, a politicilor și, în special, a legislației esențiale a UE, având în vedere noii parametri care vor apărea odată cu schimbările climatice; în special, Comitetul solicită ca adaptarea la schimbările climatice să fie considerată ca făcând parte din revizuirea bugetului pe 2008. |
| --- | --- |

—

solicită revizuirea bugetului, a programelor, a politicilor și, în special, a legislației esențiale a UE, având în vedere noii parametri care vor apărea odată cu schimbările climatice; în special, Comitetul solicită ca adaptarea la schimbările climatice să fie considerată ca făcând parte din revizuirea bugetului pe 2008.

| Raportor | : | Dna Kay TWITCHEN, membru al Consiliului comitatului Essex (UK/PPE) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dna Kay TWITCHEN, membru al Consiliului comitatului Essex (UK/PPE)

Text de referință

Cartea verde a Comisiei către Consiliu, către Parlamentul European, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor — Adaptarea la schimbările climatice în Europa — Posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene

COM(2007) 354 final — {SEC(2007) 849}

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută publicarea acestei Cărți verzi și acceptarea faptului că Uniunea Europeană trebuie să-și asume provocarea adaptării, în colaborare cu toate părțile implicate, în special cu statele membre și cu partenerii de la nivel subnațional și, în general, cu țările partenere. De asemenea, Comitetul salută recunoașterea necesității unei abordări europene și a faptului că măsurile de adaptare trebuie să fie în concordanță cu măsurile de atenuare și viceversa; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea acestei Cărți verzi și acceptarea faptului că Uniunea Europeană trebuie să-și asume provocarea adaptării, în colaborare cu toate părțile implicate, în special cu statele membre și cu partenerii de la nivel subnațional și, în general, cu țările partenere. De asemenea, Comitetul salută recunoașterea necesității unei abordări europene și a faptului că măsurile de adaptare trebuie să fie în concordanță cu măsurile de atenuare și viceversa;

| 2. | se declară de acord cu evaluarea impactului schimbărilor climatice asupra condițiilor geografice și ecosistemelor din întreaga lume; consideră însă că este necesar să se acorde aspectelor economice și sociale aceeași importanță ca și aspectelor de mediu; |
| --- | --- |

2.

se declară de acord cu evaluarea impactului schimbărilor climatice asupra condițiilor geografice și ecosistemelor din întreaga lume; consideră însă că este necesar să se acorde aspectelor economice și sociale aceeași importanță ca și aspectelor de mediu;

| 3. | recunoaște că schimbările climatice reprezintă o amenințare pentru cetățeni și pentru mediu, dar este de părere că introducerea din timp a procesului de adaptare oferă ocazia creării unor comunități durabile și a unor economii locale și regionale competitive prin crearea unor noi domenii de competență și oportunități de angajare și prin utilizarea cât mai eficientă a resurselor disponibile, asigurând exploatarea durabilă a acestora. |
| --- | --- |

3.

recunoaște că schimbările climatice reprezintă o amenințare pentru cetățeni și pentru mediu, dar este de părere că introducerea din timp a procesului de adaptare oferă ocazia creării unor comunități durabile și a unor economii locale și regionale competitive prin crearea unor noi domenii de competență și oportunități de angajare și prin utilizarea cât mai eficientă a resurselor disponibile, asigurând exploatarea durabilă a acestora.

Cu privire la efectele negative ale schimbărilor climatice

| 4. | consideră că una dintre provocările principale poate deveni migrația pe scară largă a populației atât din țări terțe în UE, între statele membre, cât și între regiuni și în cadrul acestora. Va trebui ca autoritățile locale și regionale să planifice și să gestioneze necesitățile în materie de locuințe, infrastructură, sănătate și servicii publice care vor apărea ca urmare a migrației; |
| --- | --- |

4.

consideră că una dintre provocările principale poate deveni migrația pe scară largă a populației atât din țări terțe în UE, între statele membre, cât și între regiuni și în cadrul acestora. Va trebui ca autoritățile locale și regionale să planifice și să gestioneze necesitățile în materie de locuințe, infrastructură, sănătate și servicii publice care vor apărea ca urmare a migrației;

| 5. | reiterează mesajul conform căruia schimbările climatice vor exercita o presiune considerabilă asupra serviciilor medicale și sociale locale, așa cum s-a întâmplat în cazul recentelor valuri de căldură care au afectat Europa. Având în vedere îmbătrânirea populației din majoritatea statelor membre ale UE, este necesar ca efectele sociale ale schimbărilor climatice să fie serios luate în considerare; |
| --- | --- |

5.

reiterează mesajul conform căruia schimbările climatice vor exercita o presiune considerabilă asupra serviciilor medicale și sociale locale, așa cum s-a întâmplat în cazul recentelor valuri de căldură care au afectat Europa. Având în vedere îmbătrânirea populației din majoritatea statelor membre ale UE, este necesar ca efectele sociale ale schimbărilor climatice să fie serios luate în considerare;

| 6. | consideră că s-a omis menționarea problemei umbrei în spațiile publice (a se vedea întrebarea nr. 3). Obținerea umbrei prin intermediul arborilor, al parcurilor, al acoperișurilor verzi și al modificărilor aduse modului de a construi etc. reprezintă un factor important în reducerea mortalității din cauza căldurii și a cererii de aparate de aer condiționat și pentru sporirea calității vieții în zonele urbane; |
| --- | --- |

6.

consideră că s-a omis menționarea problemei umbrei în spațiile publice (a se vedea întrebarea nr. 3). Obținerea umbrei prin intermediul arborilor, al parcurilor, al acoperișurilor verzi și al modificărilor aduse modului de a construi etc. reprezintă un factor important în reducerea mortalității din cauza căldurii și a cererii de aparate de aer condiționat și pentru sporirea calității vieții în zonele urbane;

| 7. | de asemenea, consideră că, pentru a se trece la utilizarea mai restrictivă a resurselor naturale disponibile în cantități limitate, populația mondială va fi nevoită să facă față unei provocări de proporții, care va presupune schimbarea radicală a mentalităților. Prin urmare, este de părere că vor fi necesare programe de educare și comunicare, precum și instrumente bazate pe mecanisme ale pieței (cum ar fi Sistemul european de comercializare a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră), pentru a încuraja schimbarea comportamentului oamenilor față de aspecte precum consumul de apă, de energie, reciclarea și conservarea resurselor. |
| --- | --- |

7.

de asemenea, consideră că, pentru a se trece la utilizarea mai restrictivă a resurselor naturale disponibile în cantități limitate, populația mondială va fi nevoită să facă față unei provocări de proporții, care va presupune schimbarea radicală a mentalităților. Prin urmare, este de părere că vor fi necesare programe de educare și comunicare, precum și instrumente bazate pe mecanisme ale pieței (cum ar fi Sistemul european de comercializare a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră), pentru a încuraja schimbarea comportamentului oamenilor față de aspecte precum consumul de apă, de energie, reciclarea și conservarea resurselor.

Cu privire la măsurile timpurii

| 8. | sprijină apelul Comisiei de a acționa din timp, mai ales în domeniile în care impactul cunoscut are un grad mai ridicat de certitudine sau în care inacțiunea sau neaplicarea principiului precauției ar reprezenta un risc semnificativ pentru societatea, economia și mediul din statele membre. Adaptarea la schimbările climatice va costa mult, dar, potrivit raportului Stern, lipsa de acțiune în acest domeniu reprezintă opțiunea cea mai costisitoare. Dispunem de suficiente informații pentru a acționa acum. Comitetul Regiunilor consideră că politicienilor de la nivel local, regional și național le revine răspunderea de a fi lideri în demersul de a trata prioritar adaptarea la schimbările climatice. |
| --- | --- |

8.

sprijină apelul Comisiei de a acționa din timp, mai ales în domeniile în care impactul cunoscut are un grad mai ridicat de certitudine sau în care inacțiunea sau neaplicarea principiului precauției ar reprezenta un risc semnificativ pentru societatea, economia și mediul din statele membre. Adaptarea la schimbările climatice va costa mult, dar, potrivit raportului Stern, lipsa de acțiune în acest domeniu reprezintă opțiunea cea mai costisitoare. Dispunem de suficiente informații pentru a acționa acum. Comitetul Regiunilor consideră că politicienilor de la nivel local, regional și național le revine răspunderea de a fi lideri în demersul de a trata prioritar adaptarea la schimbările climatice.

Cu privire la rolul autorităților regionale și locale

| 9. | consideră că participarea acestora este esențială pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare. Autoritățile locale și regionale sunt factori-cheie în gestionarea efectelor schimbărilor climatice și a impactului acestora asupra vieții cetățenilor. Autoritățile locale și regionale preiau adesea costurile sociale și economice antrenate de condițiile climatice extreme. Prin urmare, este necesară sprijinirea acestora în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor de adaptare, care vor trebui integrate în toate activitățile lor. Comitetul Regiunilor consideră că ar trebui recunoscut de o manieră mai generală rolul esențial al autorităților locale și regionale în asigurarea viitorului comunităților noastre și în protejarea cetățenilor vulnerabili, cum ar fi tinerii, săracii și vârstnicii; |
| --- | --- |

9.

consideră că participarea acestora este esențială pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare. Autoritățile locale și regionale sunt factori-cheie în gestionarea efectelor schimbărilor climatice și a impactului acestora asupra vieții cetățenilor. Autoritățile locale și regionale preiau adesea costurile sociale și economice antrenate de condițiile climatice extreme. Prin urmare, este necesară sprijinirea acestora în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor de adaptare, care vor trebui integrate în toate activitățile lor. Comitetul Regiunilor consideră că ar trebui recunoscut de o manieră mai generală rolul esențial al autorităților locale și regionale în asigurarea viitorului comunităților noastre și în protejarea cetățenilor vulnerabili, cum ar fi tinerii, săracii și vârstnicii;

| 10. | în plus, recunoaște că autoritățile locale și regionale sunt cele care se confruntă primele cu urmările schimbărilor climatice, mai ales în situațiile în care măsurile de atenuare dintr-un anumit domeniu au un efect negativ în alt domeniu; este vorba, de exemplu, despre situațiile în care prezența barajelor costiere de apărare și a barierelor de protecție împotriva inundațiilor are ca rezultat deplasarea problemei respective în zonele învecinate sau transfrontaliere. De aceea, este necesar ca autoritățile locale și regionale să-și coordoneze strategiile și politicile, astfel încât să se poată adapta la consecințele schimbărilor climatice. Coordonarea ar putea îmbrăca forme diverse, cum ar fi crearea de grupări la nivelul bazinelor hidrografice etc. |
| --- | --- |

10.

în plus, recunoaște că autoritățile locale și regionale sunt cele care se confruntă primele cu urmările schimbărilor climatice, mai ales în situațiile în care măsurile de atenuare dintr-un anumit domeniu au un efect negativ în alt domeniu; este vorba, de exemplu, despre situațiile în care prezența barajelor costiere de apărare și a barierelor de protecție împotriva inundațiilor are ca rezultat deplasarea problemei respective în zonele învecinate sau transfrontaliere. De aceea, este necesar ca autoritățile locale și regionale să-și coordoneze strategiile și politicile, astfel încât să se poată adapta la consecințele schimbărilor climatice. Coordonarea ar putea îmbrăca forme diverse, cum ar fi crearea de grupări la nivelul bazinelor hidrografice etc.

Cu privire la elaborarea strategiilor de adaptare

| 11. | consideră că autoritățile locale și regionale se află în poziția ideală pentru a contribui la integrarea strategiilor de adaptare în responsabilitățile lor în domenii precum amenajarea teritoriului, planificarea exploatării terenurilor, reglementarea construcțiilor și dezvoltării, transportul public, agricultura, silvicultura, utilizarea și producerea energiei, gestionarea apelor și a deșeurilor și achizițiile publice. Provocarea constă în asigurarea durabilității prezente și viitoare a prestării serviciilor, infrastructurii și clădirilor. Va fi necesar ca autoritățile locale și regionale să coopereze cu alți parteneri în vederea elaborării de planuri strategice solide și de gestionare pe plan local a calamităților naturale și în vederea dezvoltării și extinderii capacităților existente pentru a face față fenomenelor meteorologice extreme, care se produc din ce în ce mai frecvent și cu o intensitate crescândă. |
| --- | --- |

11.

consideră că autoritățile locale și regionale se află în poziția ideală pentru a contribui la integrarea strategiilor de adaptare în responsabilitățile lor în domenii precum amenajarea teritoriului, planificarea exploatării terenurilor, reglementarea construcțiilor și dezvoltării, transportul public, agricultura, silvicultura, utilizarea și producerea energiei, gestionarea apelor și a deșeurilor și achizițiile publice. Provocarea constă în asigurarea durabilității prezente și viitoare a prestării serviciilor, infrastructurii și clădirilor. Va fi necesar ca autoritățile locale și regionale să coopereze cu alți parteneri în vederea elaborării de planuri strategice solide și de gestionare pe plan local a calamităților naturale și în vederea dezvoltării și extinderii capacităților existente pentru a face față fenomenelor meteorologice extreme, care se produc din ce în ce mai frecvent și cu o intensitate crescândă.

Cu privire la rolul UE

| 12. | consideră că este esențial să existe o abordare integrată între statele membre ale UE. Schimbul de experiență și de cunoștințe va permite reducerea cheltuielilor, ceea ce le va permite statelor membre să dezvolte și să adopte cele mai bune practici. Comitetul Regiunilor și-ar putea aduce contribuția, ajutând autoritățile locale și regionale să organizeze schimburi de experiență, având în vedere importanța dezvoltării unei abordări integrate. |
| --- | --- |

12.

consideră că este esențial să existe o abordare integrată între statele membre ale UE. Schimbul de experiență și de cunoștințe va permite reducerea cheltuielilor, ceea ce le va permite statelor membre să dezvolte și să adopte cele mai bune practici. Comitetul Regiunilor și-ar putea aduce contribuția, ajutând autoritățile locale și regionale să organizeze schimburi de experiență, având în vedere importanța dezvoltării unei abordări integrate.

Cu privire la integrarea măsurilor în politica și legislația în vigoare

| 13. | consideră că adaptarea trebuie integrată ca un obiectiv explicit în toate cadrele politice comunitare existente, cum ar fi politicile agricole și de dezvoltare rurală ale UE, precum și în programele de finanțare, cum ar fi politica de coeziune, astfel încât acestea să poată fi modificate pentru a răspunde mai bine nevoilor de adaptare care țin de aria de responsabilitate a autorităților locale și regionale. Este important să se mențină flexibilitatea acestora, deoarece adaptarea va fi un proces continuu, iar nevoile locale și regionale se vor schimba în timp; |
| --- | --- |

13.

consideră că adaptarea trebuie integrată ca un obiectiv explicit în toate cadrele politice comunitare existente, cum ar fi politicile agricole și de dezvoltare rurală ale UE, precum și în programele de finanțare, cum ar fi politica de coeziune, astfel încât acestea să poată fi modificate pentru a răspunde mai bine nevoilor de adaptare care țin de aria de responsabilitate a autorităților locale și regionale. Este important să se mențină flexibilitatea acestora, deoarece adaptarea va fi un proces continuu, iar nevoile locale și regionale se vor schimba în timp;

| 14. | consideră că o parte din legislația în vigoare intră în conflict cu nevoia de adaptare la schimbările climatice. De exemplu, Directiva „Habitate” va trebui modificată pentru a reflecta posibilele schimbări suferite de habitatele existente ca urmare a schimbărilor climatice, iar Directiva-cadru privind apa va trebui adaptată, deoarece calitatea apei va fi afectată negativ în anumite zone din cauza scăderii nivelului de precipitații. Va fi necesară revizuirea unei părți importante din legislația în vigoare pentru a asigura adaptarea adecvată și reușită la schimbările climatice. |
| --- | --- |

14.

consideră că o parte din legislația în vigoare intră în conflict cu nevoia de adaptare la schimbările climatice. De exemplu, Directiva „Habitate” va trebui modificată pentru a reflecta posibilele schimbări suferite de habitatele existente ca urmare a schimbărilor climatice, iar Directiva-cadru privind apa va trebui adaptată, deoarece calitatea apei va fi afectată negativ în anumite zone din cauza scăderii nivelului de precipitații. Va fi necesară revizuirea unei părți importante din legislația în vigoare pentru a asigura adaptarea adecvată și reușită la schimbările climatice.

Cu privire la extinderea cercetării integrate a climatului

| 15. | susține necesitarea continuării cercetărilor pentru a se stabili care vor fi efectele măsurilor luate într-o anumită regiune asupra altei regiuni sau chiar asupra unui alt stat membru. Cercetarea în acest domeniu este vitală pentru a asigura că deciziile de planificare adoptate de o autoritate locală nu vor influența negativ autoritățile dintr-o zonă învecinată sau transfrontalieră. Acest lucru este valabil în special pentru aspectele legate de utilizarea eficientă a apei și a altor resurse naturale; |
| --- | --- |

15.

susține necesitarea continuării cercetărilor pentru a se stabili care vor fi efectele măsurilor luate într-o anumită regiune asupra altei regiuni sau chiar asupra unui alt stat membru. Cercetarea în acest domeniu este vitală pentru a asigura că deciziile de planificare adoptate de o autoritate locală nu vor influența negativ autoritățile dintr-o zonă învecinată sau transfrontalieră. Acest lucru este valabil în special pentru aspectele legate de utilizarea eficientă a apei și a altor resurse naturale;

| 16. | solicită acțiuni de cercetare și monitorizare pe teren, care vor ajuta la anticiparea fenomenelor meteorologice extreme, pentru a oferi asistență țărilor în curs de dezvoltare, în special celor expuse riscului deșertificării; |
| --- | --- |

16.

solicită acțiuni de cercetare și monitorizare pe teren, care vor ajuta la anticiparea fenomenelor meteorologice extreme, pentru a oferi asistență țărilor în curs de dezvoltare, în special celor expuse riscului deșertificării;

| 17. | se declară în favoarea sprijinirii în continuare a cercetării și dezvoltării, având în vedere rolul acestora în stimularea inovației și în dezvoltarea de tehnologii și produse de adaptare inovatoare. Astfel, întreprinderile care se confruntă cu efectele schimbărilor climatice au ocazia extraordinară de a dezvolta produse și servicii inovatoare. |
| --- | --- |

17.

se declară în favoarea sprijinirii în continuare a cercetării și dezvoltării, având în vedere rolul acestora în stimularea inovației și în dezvoltarea de tehnologii și produse de adaptare inovatoare. Astfel, întreprinderile care se confruntă cu efectele schimbărilor climatice au ocazia extraordinară de a dezvolta produse și servicii inovatoare.

Cu privire la participarea societății europene, a întreprinderilor și a sectorului public

| 18. | consideră că, prin intermediul parteneriatelor între sectorul public și cel privat și prin rețelele create între statele membre, precum INTERREG (Regiuni pentru schimbare economică), autoritățile locale și regionale vor juca un rol esențial în facilitatea accesului și difuzarea informațiilor, a cunoștințelor și a celor mai bune practici. Aceste parteneriate și rețele vor deveni din ce în ce mai importante pentru a permite cooperarea între sectoare, regiuni și statele membre și țări terțe partenere; |
| --- | --- |

18.

consideră că, prin intermediul parteneriatelor între sectorul public și cel privat și prin rețelele create între statele membre, precum INTERREG (Regiuni pentru schimbare economică), autoritățile locale și regionale vor juca un rol esențial în facilitatea accesului și difuzarea informațiilor, a cunoștințelor și a celor mai bune practici. Aceste parteneriate și rețele vor deveni din ce în ce mai importante pentru a permite cooperarea între sectoare, regiuni și statele membre și țări terțe partenere;

| 19. | susține cooperarea cu țările în curs de dezvoltare pentru a le ajuta la elaborarea strategiilor de adaptare și sugerează ca acestea să fie sprijinite și de acțiunile externe ale UE; consideră că autoritățile locale și regionale pot juca un rol-cheie în schimbul de bune practici și cunoștințe cu țările în curs de dezvoltare prin intermediul canalelor și rețelelor deja existente. Fondurile rezervate de UE în acest scop ar trebui să fie proporționale cu necesitățile țărilor în curs de dezvoltare și cu responsabilitățile UE. |
| --- | --- |

19.

susține cooperarea cu țările în curs de dezvoltare pentru a le ajuta la elaborarea strategiilor de adaptare și sugerează ca acestea să fie sprijinite și de acțiunile externe ale UE; consideră că autoritățile locale și regionale pot juca un rol-cheie în schimbul de bune practici și cunoștințe cu țările în curs de dezvoltare prin intermediul canalelor și rețelelor deja existente. Fondurile rezervate de UE în acest scop ar trebui să fie proporționale cu necesitățile țărilor în curs de dezvoltare și cu responsabilitățile UE.

Cu privire la etapele viitoare

| 20. | consideră că aceste aspecte trebuie tratate de urgență și că, în toate comunicările și directivele viitoare ale UE, trebuie integrată necesitatea ca autoritățile locale și regionale, în cooperare cu un grup extins de parteneri sociali și economici cu care lucrează deja, să gestioneze adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

20.

consideră că aceste aspecte trebuie tratate de urgență și că, în toate comunicările și directivele viitoare ale UE, trebuie integrată necesitatea ca autoritățile locale și regionale, în cooperare cu un grup extins de parteneri sociali și economici cu care lucrează deja, să gestioneze adaptarea la schimbările climatice;

| 21. | apreciază că au fost deja demarate lucrările în acest domeniu și îndeamnă Comisia să acorde în continuare prioritate acestor lucrări; |
| --- | --- |

21.

apreciază că au fost deja demarate lucrările în acest domeniu și îndeamnă Comisia să acorde în continuare prioritate acestor lucrări;

| 22. | solicită Comisiei să recunoască importanța autorităților locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare la schimbările climatice și să recunoască necesitatea de a le învesti cu autoritate și de a le acorda sprijin financiar, astfel încât să poată dezvolta și pune în aplicare strategii de adaptare; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să recunoască importanța autorităților locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare la schimbările climatice și să recunoască necesitatea de a le învesti cu autoritate și de a le acorda sprijin financiar, astfel încât să poată dezvolta și pune în aplicare strategii de adaptare;

| 23. | invită insistent Comisia să nu țină seama exclusiv de considerentele de mediu în cadrul lucrărilor ulterioare adoptării Cărții verzi, ci și de impactul social și economic al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

23.

invită insistent Comisia să nu țină seama exclusiv de considerentele de mediu în cadrul lucrărilor ulterioare adoptării Cărții verzi, ci și de impactul social și economic al schimbărilor climatice;

| 24. | consideră că schimbul de bune practici între autoritățile locale și regionale și statele membre este imperios necesar pentru elaborarea cu succes a măsurilor de adaptare și este de părere că UE trebuie să joace un rol în acest context, asigurând că schimbul de informații și de bune practici are loc atât în interiorul, cât și în afara UE; |
| --- | --- |

24.

consideră că schimbul de bune practici între autoritățile locale și regionale și statele membre este imperios necesar pentru elaborarea cu succes a măsurilor de adaptare și este de părere că UE trebuie să joace un rol în acest context, asigurând că schimbul de informații și de bune practici are loc atât în interiorul, cât și în afara UE;

| 25. | este de părere că UE trebuie să joace un rol strategic în planificarea și gestionarea migrației populației; |
| --- | --- |

25.

este de părere că UE trebuie să joace un rol strategic în planificarea și gestionarea migrației populației;

| 26. | solicită revizuirea bugetului, a programelor, a politicilor și, în special, a legislației esențiale a UE, având în vedere noii parametri care vor apărea odată cu schimbările climatice; în special, Comitetul solicită ca adaptarea la schimbările climatice să fie considerată o linie bugetară specifică protejată în cadrul tuturor posturilor bugetare majore (PAC, coeziune, cercetare etc.) ca parte a revizuirii bugetului pe 2008; |
| --- | --- |

26.

solicită revizuirea bugetului, a programelor, a politicilor și, în special, a legislației esențiale a UE, având în vedere noii parametri care vor apărea odată cu schimbările climatice; în special, Comitetul solicită ca adaptarea la schimbările climatice să fie considerată o linie bugetară specifică protejată în cadrul tuturor posturilor bugetare majore (PAC, coeziune, cercetare etc.) ca parte a revizuirii bugetului pe 2008;

| 27. | consideră că este important ca UE să concentreze o mai mare parte din resursele existente pentru cercetare în găsirea de soluții la problemele cauzate de schimbările climatice și în măsuri de adaptare inovatoare. Aceste cercetări pot oferi soluții inovatoare pentru menținerea competitivității Europei. Activitățile de cercetare trebuie să fie mai bine coordonate. Este extrem de important să se reducă principalele lacune în materie de informație și să se evite suprapunerea activităților de cercetare; |
| --- | --- |

27.

consideră că este important ca UE să concentreze o mai mare parte din resursele existente pentru cercetare în găsirea de soluții la problemele cauzate de schimbările climatice și în măsuri de adaptare inovatoare. Aceste cercetări pot oferi soluții inovatoare pentru menținerea competitivității Europei. Activitățile de cercetare trebuie să fie mai bine coordonate. Este extrem de important să se reducă principalele lacune în materie de informație și să se evite suprapunerea activităților de cercetare;

| 28. | își manifestă îngrijorarea față de efectul potențial al măsurilor de adaptare luate într-o anumită regiune sau stat membru asupra unei alte regiuni sau unui alt stat membru și este de părere că UE este organismul în măsură să stabilească cadrele strategice care permit soluționarea acestor potențiale probleme; |
| --- | --- |

28.

își manifestă îngrijorarea față de efectul potențial al măsurilor de adaptare luate într-o anumită regiune sau stat membru asupra unei alte regiuni sau unui alt stat membru și este de părere că UE este organismul în măsură să stabilească cadrele strategice care permit soluționarea acestor potențiale probleme;

| 29. | solicită elaborarea de programe de educare și comunicare care să încurajeze schimbarea comportamentului populației în ceea ce privește utilizarea apei, energiei, reciclarea și conservarea resurselor. |
| --- | --- |

29.

solicită elaborarea de programe de educare și comunicare care să încurajeze schimbarea comportamentului populației în ceea ce privește utilizarea apei, energiei, reciclarea și conservarea resurselor.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/25

---

Avizul Comitetul Regiunilor privind „O agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare”

(2008/C 53/05)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în promovarea și susținerea culturii și în special în protejarea patrimoniului cultural și în promovarea inovației artistice; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în promovarea și susținerea culturii și în special în protejarea patrimoniului cultural și în promovarea inovației artistice;

| — | subliniază că sectorul cultural contribuie în mod decisiv la punerea în aplicare a obiectivelor formulate în Strategia Lisabona reînnoită. CoR subliniază imensul potențial al turismului cultural în ceea ce privește dezvoltarea economică a multor regiuni. Cu toate acestea, atrage atenția asupra pericolului unei viziuni pur economice asupra importanței culturii. Cultura este la fel de importantă și pentru crearea unui mediu de viață plăcut și dinamic, condiție esențială pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

—

subliniază că sectorul cultural contribuie în mod decisiv la punerea în aplicare a obiectivelor formulate în Strategia Lisabona reînnoită. CoR subliniază imensul potențial al turismului cultural în ceea ce privește dezvoltarea economică a multor regiuni. Cu toate acestea, atrage atenția asupra pericolului unei viziuni pur economice asupra importanței culturii. Cultura este la fel de importantă și pentru crearea unui mediu de viață plăcut și dinamic, condiție esențială pentru dezvoltare;

| — | regretă că, la elaborarea unei agende europene pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, Comisia Europeană nu face nici o referire la numărul mare de parteneriate dintre orașe, autoritățile locale și regiuni; |
| --- | --- |

—

regretă că, la elaborarea unei agende europene pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, Comisia Europeană nu face nici o referire la numărul mare de parteneriate dintre orașe, autoritățile locale și regiuni;

| — | critică faptul că Comisia Europeană nu furnizează, în comunicarea sa, nici un fel de informații privind modul în care vor fi finanțate foarte ambițioasele obiective cuprinse în agenda pentru cultură; |
| --- | --- |

—

critică faptul că Comisia Europeană nu furnizează, în comunicarea sa, nici un fel de informații privind modul în care vor fi finanțate foarte ambițioasele obiective cuprinse în agenda pentru cultură;

| — | propune deschiderea unei discuții constructive privind intenția Comisiei Europene de a utiliza în domeniul cultural metoda deschisă de coordonare. Va trebui acordată atenție nivelurilor subnaționale, care sunt în mare parte responsabile de domeniul cultural, iar sarcinile administrative aferente vor trebui păstrate la un nivel minim. |
| --- | --- |

—

propune deschiderea unei discuții constructive privind intenția Comisiei Europene de a utiliza în domeniul cultural metoda deschisă de coordonare. Va trebui acordată atenție nivelurilor subnaționale, care sunt în mare parte responsabile de domeniul cultural, iar sarcinile administrative aferente vor trebui păstrate la un nivel minim.

| Raportor | : | Dl Gerd HARMS (DE-PSE), reprezentantul landului Brandenburg însărcinat cu afaceri federale și europene și secretar de stat pe lângă Cancelaria landului Barndenburg |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Gerd HARMS (DE-PSE), reprezentantul landului Brandenburg însărcinat cu afaceri federale și europene și secretar de stat pe lângă Cancelaria landului Barndenburg

Text de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare

COM(2007) 242 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută în mod special reflecțiile Comisiei Europene privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare. Aceste reflecții prezintă, pe bună dreptate, rolul central al culturii în procesul de integrare și constată necesitatea utilizării unor instrumente corespunzătoare pentru a pune pe deplin în valoare bogăția și diversitatea Europei sub aspect cultural, pentru a îndeplini — în interiorul și în exteriorul Uniunii Europene — obiectivele strategice de „prosperitate, solidaritate și securitate”.
  Pentru aceasta este necesară cooperarea mai intensă între toți actorii din domeniul politicilor culturale, la toate nivelurile și ținând seama de reprezentanții societății civile și de rețelele acestora.
  În cadrul reformulării unei agende europene pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, politica culturală regională și locală capătă o importanță din ce în ce mai mare: în mod inevitabil, provocarea reprezentată de globalizare duce la reactivarea „Europei regiunilor”. Acest lucru este adevărat îndeosebi din perspectiva principiului subsidiarității al Uniunii Europene, bazat pe ideea conform căreia culturile se formează la nivelul cetățenilor, adică al orașelor și regiunilor. Autoritățile locale și regionale joacă un rol-cheie în promovarea și susținerea culturii în zonele lor, în special în protejarea patrimoniului cultural și în promovarea inovației artistice, dar și în sprijinirea și finanțarea nu doar a institutelor și inițiativelor culturale, ci și a educației și formării profesionale și în organizarea de festivaluri și manifestări culturale.
  Calitatea și intensitatea cooperării culturale, îndeosebi în regiunile transfrontaliere, au o importanță decisivă pentru procesul de integrare europeană, confruntat cu provocări globale; |
| --- | --- |

1.

salută în mod special reflecțiile Comisiei Europene privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare. Aceste reflecții prezintă, pe bună dreptate, rolul central al culturii în procesul de integrare și constată necesitatea utilizării unor instrumente corespunzătoare pentru a pune pe deplin în valoare bogăția și diversitatea Europei sub aspect cultural, pentru a îndeplini — în interiorul și în exteriorul Uniunii Europene — obiectivele strategice de „prosperitate, solidaritate și securitate”.

Pentru aceasta este necesară cooperarea mai intensă între toți actorii din domeniul politicilor culturale, la toate nivelurile și ținând seama de reprezentanții societății civile și de rețelele acestora.

În cadrul reformulării unei agende europene pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, politica culturală regională și locală capătă o importanță din ce în ce mai mare: în mod inevitabil, provocarea reprezentată de globalizare duce la reactivarea „Europei regiunilor”. Acest lucru este adevărat îndeosebi din perspectiva principiului subsidiarității al Uniunii Europene, bazat pe ideea conform căreia culturile se formează la nivelul cetățenilor, adică al orașelor și regiunilor. Autoritățile locale și regionale joacă un rol-cheie în promovarea și susținerea culturii în zonele lor, în special în protejarea patrimoniului cultural și în promovarea inovației artistice, dar și în sprijinirea și finanțarea nu doar a institutelor și inițiativelor culturale, ci și a educației și formării profesionale și în organizarea de festivaluri și manifestări culturale.

Calitatea și intensitatea cooperării culturale, îndeosebi în regiunile transfrontaliere, au o importanță decisivă pentru procesul de integrare europeană, confruntat cu provocări globale;

| 2. | salută faptul că, în comunicarea sa, Comisia Europeană susține pentru prima oară necesitatea existenței unei agende pentru cultură cuprinzătoare în vederea elaborării unei strategii eficiente care să țină seama de rolul central pe care cultura îl joacă atât în relațiile statelor membre cu regiunile proprii, cât și în relațiile cu țări terțe.
  Schimbul intercultural ar trebui să devină fundamentul dialogului cu țările candidate, precum și al dialogului din cadrul politicii europene de vecinătate. În afară de aceasta, CoR împărtășește opinia Comisiei Europene, conform căreia ar trebui încurajat dialogul între comunitățile și asociațiile religioase; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că, în comunicarea sa, Comisia Europeană susține pentru prima oară necesitatea existenței unei agende pentru cultură cuprinzătoare în vederea elaborării unei strategii eficiente care să țină seama de rolul central pe care cultura îl joacă atât în relațiile statelor membre cu regiunile proprii, cât și în relațiile cu țări terțe.

Schimbul intercultural ar trebui să devină fundamentul dialogului cu țările candidate, precum și al dialogului din cadrul politicii europene de vecinătate. În afară de aceasta, CoR împărtășește opinia Comisiei Europene, conform căreia ar trebui încurajat dialogul între comunitățile și asociațiile religioase;

| 3. | salută faptul că, în comunicarea sa, Comisia Europeană se referă explicit la articolul 151 din Tratatul CE (Amsterdam 1997) și la principiul subsidiarității, în care se subliniază următoarele:






  — | contribuția Comunității la integrare în domeniul politicilor culturale trebuie să respecte „diversitatea națională și regională” a statelor membre; |
| --- | --- | --- |

3.

salută faptul că, în comunicarea sa, Comisia Europeană se referă explicit la articolul 151 din Tratatul CE (Amsterdam 1997) și la principiul subsidiarității, în care se subliniază următoarele:

—

contribuția Comunității la integrare în domeniul politicilor culturale trebuie să respecte „diversitatea națională și regională” a statelor membre;

| — | cooperarea dintre statele membre și cea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale care au competențe în domeniul culturii și, în special, cu Consiliul Europei trebuie încurajată, în toate domeniile culturale; |
| --- | --- |

—

cooperarea dintre statele membre și cea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale care au competențe în domeniul culturii și, în special, cu Consiliul Europei trebuie încurajată, în toate domeniile culturale;

| — | Comunitatea trebuie să țină seama, în toate acțiunile întreprinse, de „aspectele culturale, în special pentru a respecta și a promova diversitatea culturilor sale”; |
| --- | --- |

—

Comunitatea trebuie să țină seama, în toate acțiunile întreprinse, de „aspectele culturale, în special pentru a respecta și a promova diversitatea culturilor sale”;

| — | Comunitatea poate interveni numai pentru a sprijini și a completa acțiunea din domeniul politicii culturale a statelor membre, neputând acționa în locul acestora prin măsuri proprii; |
| --- | --- |

—

Comunitatea poate interveni numai pentru a sprijini și a completa acțiunea din domeniul politicii culturale a statelor membre, neputând acționa în locul acestora prin măsuri proprii;

| 4. | salută faptul că, în comunicarea sa, Comisia Europeană subliniază în mod explicit rolul constructiv al CoR în sprijinirea agendei pentru cultură și în implicarea autorităților locale și regionale și a societății civile în acest proces. |
| --- | --- |

4.

salută faptul că, în comunicarea sa, Comisia Europeană subliniază în mod explicit rolul constructiv al CoR în sprijinirea agendei pentru cultură și în implicarea autorităților locale și regionale și a societății civile în acest proces.

În ceea ce privește obiectivele principale ale comunicării

| 5. | subliniază orientarea acestora și le preia, stabilind următoarea ordine de priorități:






  — | promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural; |
| --- | --- | --- |

5.

subliniază orientarea acestora și le preia, stabilind următoarea ordine de priorități:

—

promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural;

| — | promovarea culturii drept element vital în cadrul relațiilor internaționale; |
| --- | --- |

—

promovarea culturii drept element vital în cadrul relațiilor internaționale;

| — | promovarea culturii ca motor al industriei creative (Strategia Lisabona); |
| --- | --- |

—

promovarea culturii ca motor al industriei creative (Strategia Lisabona);

| 6. | salută demersul Comisiei de a evidenția rolul important al culturii și economiei creative în stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă. Industria culturală constituie unul din domeniile de creștere ale economiei europene. Sectorul cultural contribuie astfel în mod decisiv la punerea în aplicare a obiectivelor formulate în Strategia Lisabona revizuită. Prin urmare, Comitetul încurajează Comisia Europeană să evalueze mai bine impactul sectorului cultural și creativ asupra economiilor locale și regionale; |
| --- | --- |

6.

salută demersul Comisiei de a evidenția rolul important al culturii și economiei creative în stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă. Industria culturală constituie unul din domeniile de creștere ale economiei europene. Sectorul cultural contribuie astfel în mod decisiv la punerea în aplicare a obiectivelor formulate în Strategia Lisabona revizuită. Prin urmare, Comitetul încurajează Comisia Europeană să evalueze mai bine impactul sectorului cultural și creativ asupra economiilor locale și regionale;

| 7. | atrage atenția aici asupra rolului deosebit de important al turismului cultural. CoR pledează pentru un schimb de experiență mai intens la nivel european, în care să fie implicați reprezentanți ai industriei turismului cultural, asociații culturale și alți actori din domeniul politicii culturale, precum și reprezentanți ai regiunilor. CoR atrage atenția, în acest context, asupra imensului potențial al turismului cultural în ceea ce privește dezvoltarea economică a multor regiuni, dar și asupra pericolelor care amenință patrimoniul cultural, îndeosebi din cauza exploatării nepotrivite; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția aici asupra rolului deosebit de important al turismului cultural. CoR pledează pentru un schimb de experiență mai intens la nivel european, în care să fie implicați reprezentanți ai industriei turismului cultural, asociații culturale și alți actori din domeniul politicii culturale, precum și reprezentanți ai regiunilor. CoR atrage atenția, în acest context, asupra imensului potențial al turismului cultural în ceea ce privește dezvoltarea economică a multor regiuni, dar și asupra pericolelor care amenință patrimoniul cultural, îndeosebi din cauza exploatării nepotrivite;

| 8. | avertizează însă că, în ciuda sprijinului deplin acordat Obiectivelor Lisabona, în acest context nu trebuie subliniată exclusiv importanța pur economică a culturii. Cultura este la fel de importantă pentru crearea unui mediu de viață plăcut și dinamic, care reprezintă o condiție a dezvoltării. CoR insistă ca, în spiritul competenței care i-a fost atribuită prin tratat, Comunitatea să încurajeze „schimburile culturale necomerciale” [articolul 151 alineatul (2) a treia liniuță din Tratatul CE].
  Comitetul dorește, de asemenea, să fie limpede faptul că Obiectivele Lisabona nu pot fi îndeplinite decât dacă Uniunea Europeană plasează în centrul eforturilor sale din domeniul cultural importanța socială a valorilor necorporale ale culturii. CoR consideră că promovarea educației culturale și cooperările de natură culturală constituie premise în dezvoltarea resurselor de creativitate ale societății, ca și pentru prosperitatea industriei culturale. Cultura există fără industrie culturală, industria culturală nu există însă fără cultură; |
| --- | --- |

8.

avertizează însă că, în ciuda sprijinului deplin acordat Obiectivelor Lisabona, în acest context nu trebuie subliniată exclusiv importanța pur economică a culturii. Cultura este la fel de importantă pentru crearea unui mediu de viață plăcut și dinamic, care reprezintă o condiție a dezvoltării. CoR insistă ca, în spiritul competenței care i-a fost atribuită prin tratat, Comunitatea să încurajeze „schimburile culturale necomerciale” [articolul 151 alineatul (2) a treia liniuță din Tratatul CE].

Comitetul dorește, de asemenea, să fie limpede faptul că Obiectivele Lisabona nu pot fi îndeplinite decât dacă Uniunea Europeană plasează în centrul eforturilor sale din domeniul cultural importanța socială a valorilor necorporale ale culturii. CoR consideră că promovarea educației culturale și cooperările de natură culturală constituie premise în dezvoltarea resurselor de creativitate ale societății, ca și pentru prosperitatea industriei culturale. Cultura există fără industrie culturală, industria culturală nu există însă fără cultură;

| 9. | valoarea intrinsecă a culturii este și ea legată de cele de mai sus, iar CoR dorește să sublinieze importanța promovării calității. Unul dintre obiectivele agendei europene pentru cultură ar trebui să fie realizarea unei dezvoltări culturale dinamice și prezentarea culturii de avangardă în Europa și la nivel global; |
| --- | --- |

9.

valoarea intrinsecă a culturii este și ea legată de cele de mai sus, iar CoR dorește să sublinieze importanța promovării calității. Unul dintre obiectivele agendei europene pentru cultură ar trebui să fie realizarea unei dezvoltări culturale dinamice și prezentarea culturii de avangardă în Europa și la nivel global;

| 10. | insistă prin urmare asupra necesității de a consolida și promova schimburile culturale internaționale, dobândirea de competențe interculturale și multilingvismul cetățenilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

insistă prin urmare asupra necesității de a consolida și promova schimburile culturale internaționale, dobândirea de competențe interculturale și multilingvismul cetățenilor Uniunii Europene;

| 11. | consideră că planul de creare a unui proiect pilot „Erasmus for Culture”, lansat de Fundația Culturală Europeană din Amsterdam și adoptat în prezent de către Parlamentul European și Direcția Generală Educație și Cultură a Comisiei Europene, este o metodă adecvată și care merită să fie sprijinită în vederea realizării de cooperări culturale, implicând forța culturală a regiunilor și a organizațiilor și instituțiilor active la nivel regional. CoR dorește să fie partener în cadrul acestei inițiative; |
| --- | --- |

11.

consideră că planul de creare a unui proiect pilot „Erasmus for Culture”, lansat de Fundația Culturală Europeană din Amsterdam și adoptat în prezent de către Parlamentul European și Direcția Generală Educație și Cultură a Comisiei Europene, este o metodă adecvată și care merită să fie sprijinită în vederea realizării de cooperări culturale, implicând forța culturală a regiunilor și a organizațiilor și instituțiilor active la nivel regional. CoR dorește să fie partener în cadrul acestei inițiative;

| 12. | confirmă eficacitatea programului „Cultura 2007” (2007-2013), ca și a altor programe de sprijin, în special a celor menite să promoveze dezvoltarea culturală în spațiul rural, „în vederea sporirii atractivității regiunilor”.
  Comitetul critică faptul că resursele puse la dispoziție în acest scop de către UE și statele membre continuă să fie insuficiente; |
| --- | --- |

12.

confirmă eficacitatea programului „Cultura 2007” (2007-2013), ca și a altor programe de sprijin, în special a celor menite să promoveze dezvoltarea culturală în spațiul rural, „în vederea sporirii atractivității regiunilor”.

Comitetul critică faptul că resursele puse la dispoziție în acest scop de către UE și statele membre continuă să fie insuficiente;

| 13. | își exprimă uimirea cu privire la faptul că noile evoluții din cadrul celui mai atractiv program cultural al Uniunii Europene, și anume „Capitalele culturale europene”, nu sunt luate decât marginal în considerare de către Comisia Europeană, care nu pare a le acorda vreo importanță strategică. Printre programele culturale europene, cel privind capitalele culturale se bucură de cea mai mare popularitate. Acest program dobândește rapid din ce în ce mai multă importanță în dezvoltarea culturală a orașelor și regiunilor, datorită numărului în creștere de orașe candidate la nivel național pentru titlul de capitală culturală europeană (pentru anul 2008 — 8 candidați în Regatul Unit, pentru anul 2010 — 18 candidați în Germania și 11 în Ungaria, pentru 2011 — 8 candidați în Finlanda, pentru anul 2016 — deja 7 candidați în Spania). Factorii care îndeamnă la depunerea candidaturii sunt deosebit de puternici, dat fiind faptul că, în cadrul procedurii de desemnare a capitalelor culturii din 2007 până în 2011, cultura este înțeleasă și privită ca motor și resursă de dezvoltare socială, contribuind astfel la valoarea adăugată europeană; |
| --- | --- |

13.

își exprimă uimirea cu privire la faptul că noile evoluții din cadrul celui mai atractiv program cultural al Uniunii Europene, și anume „Capitalele culturale europene”, nu sunt luate decât marginal în considerare de către Comisia Europeană, care nu pare a le acorda vreo importanță strategică. Printre programele culturale europene, cel privind capitalele culturale se bucură de cea mai mare popularitate. Acest program dobândește rapid din ce în ce mai multă importanță în dezvoltarea culturală a orașelor și regiunilor, datorită numărului în creștere de orașe candidate la nivel național pentru titlul de capitală culturală europeană (pentru anul 2008 — 8 candidați în Regatul Unit, pentru anul 2010 — 18 candidați în Germania și 11 în Ungaria, pentru 2011 — 8 candidați în Finlanda, pentru anul 2016 — deja 7 candidați în Spania). Factorii care îndeamnă la depunerea candidaturii sunt deosebit de puternici, dat fiind faptul că, în cadrul procedurii de desemnare a capitalelor culturii din 2007 până în 2011, cultura este înțeleasă și privită ca motor și resursă de dezvoltare socială, contribuind astfel la valoarea adăugată europeană;

| 14. | solicită din acest motiv Comisiei Europene să observe atent, să analizeze și să promoveze noile evoluții în ceea ce privește programul „Capitale culturale europene”.
  În acest sens, Comisia ar trebui să se concentreze în mod special pe:






  — | relațiile intensive și eficiente de cooperare între capitalele culturale europene din 2007 până în 2011; |
| --- | --- | --- |

14.

solicită din acest motiv Comisiei Europene să observe atent, să analizeze și să promoveze noile evoluții în ceea ce privește programul „Capitale culturale europene”.

În acest sens, Comisia ar trebui să se concentreze în mod special pe:

—

relațiile intensive și eficiente de cooperare între capitalele culturale europene din 2007 până în 2011;

| — | cooperarea dintre capitalele culturale din 2010 — Ruhr, Pécs și Istanbul, atât în privința potențialului de inovare reprezentat de dezvoltarea urbană durabilă, bazată pe cultură, cât și din perspectiva șanselor deosebite de a întreține un dialog cu Islamul; |
| --- | --- |

—

cooperarea dintre capitalele culturale din 2010 — Ruhr, Pécs și Istanbul, atât în privința potențialului de inovare reprezentat de dezvoltarea urbană durabilă, bazată pe cultură, cât și din perspectiva șanselor deosebite de a întreține un dialog cu Islamul;

| — | Cultural Cities Net 2010 care reunește pentru prima oară peste 20 de orașe din Ungaria, Germania și Turcia în cadrul unei cooperări având ca scop definirea unor obiective proprii în materie de cultură europeană, pregătirea anului 2010 împreună cu capitalele culturale și prezentarea de proiecte în mai multe locuri simultan; |
| --- | --- |

—

Cultural Cities Net 2010 care reunește pentru prima oară peste 20 de orașe din Ungaria, Germania și Turcia în cadrul unei cooperări având ca scop definirea unor obiective proprii în materie de cultură europeană, pregătirea anului 2010 împreună cu capitalele culturale și prezentarea de proiecte în mai multe locuri simultan;

| 15. | va consacra atenție, în ceea ce îl privește, potențialelor de dezvoltare și integrare rezultate din cooperările culturale între și pentru regiuni și orașe europene, așa cum se constată în „Declarația de la Budapesta” (2005) a orașelor ungare și germane ale culturii; |
| --- | --- |

15.

va consacra atenție, în ceea ce îl privește, potențialelor de dezvoltare și integrare rezultate din cooperările culturale între și pentru regiuni și orașe europene, așa cum se constată în „Declarația de la Budapesta” (2005) a orașelor ungare și germane ale culturii;

| 16. | regretă că, în perspectiva unei agende pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, Comisia Europeană nu se referă la numeroasele parteneriate între orașe, comune și regiuni, care, de la sfârșitul celui de-al doilea Război Mondial, s-au răspândit din Europa în întreaga lume. Astfel de parteneriate între orașe și regiuni au îndeplinit dintotdeauna o funcție de stabilizare socială și au avut o contribuție considerabilă la dezvoltarea pașnică și la depășirea diviziunilor din Europa. CoR recomandă, prin urmare, Comisiei Europene ca, la elaborarea programelor, să ia în considerare potențialul cultural, important pentru întreaga societate, ale parteneriatelor între orașe și regiuni și să aibă în vedere noile evoluții calitative; |
| --- | --- |

16.

regretă că, în perspectiva unei agende pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, Comisia Europeană nu se referă la numeroasele parteneriate între orașe, comune și regiuni, care, de la sfârșitul celui de-al doilea Război Mondial, s-au răspândit din Europa în întreaga lume. Astfel de parteneriate între orașe și regiuni au îndeplinit dintotdeauna o funcție de stabilizare socială și au avut o contribuție considerabilă la dezvoltarea pașnică și la depășirea diviziunilor din Europa. CoR recomandă, prin urmare, Comisiei Europene ca, la elaborarea programelor, să ia în considerare potențialul cultural, important pentru întreaga societate, ale parteneriatelor între orașe și regiuni și să aibă în vedere noile evoluții calitative;

| 17. | confirmă importanța programului „Europa cetățenilor”, dat fiind impactul acestuia asupra dezvoltării culturale regionale și locale și pledează în favoarea extinderii acestui program; |
| --- | --- |

17.

confirmă importanța programului „Europa cetățenilor”, dat fiind impactul acestuia asupra dezvoltării culturale regionale și locale și pledează în favoarea extinderii acestui program;

| 18. | așteaptă propuneri concrete de acțiune pentru Anul european al dialogului intercultural (2008) și speră să fie implicat în această manifestare. Prin urmare, încurajează DG Educație și Cultură să continue să pună accentul pe dialogul cultural și după 2008, prin promovarea de politici specifice și prin acțiuni comune cu alte direcții generale; |
| --- | --- |

18.

așteaptă propuneri concrete de acțiune pentru Anul european al dialogului intercultural (2008) și speră să fie implicat în această manifestare. Prin urmare, încurajează DG Educație și Cultură să continue să pună accentul pe dialogul cultural și după 2008, prin promovarea de politici specifice și prin acțiuni comune cu alte direcții generale;

| 19. | regretă că, în comunicarea sa, Comisia Europeană nu oferă informații despre finanțarea obiectivelor ambițioase ale agendei pentru cultură și constată că, în mod sigur, acestea nu vor putea fi realizate din resursele reduse ale programului „Cultura 2007”. În acest sens, CoR subliniază rolul important al fondurilor structurale în finanțarea infrastructurii culturale și în protejarea patrimoniului cultural și sprijină planul Comisiei Europene de a include în viitor proiecte culturale și în alte programe comunitare. Cu toate acestea, CoR așteaptă informații mai concrete în această privință; |
| --- | --- |

19.

regretă că, în comunicarea sa, Comisia Europeană nu oferă informații despre finanțarea obiectivelor ambițioase ale agendei pentru cultură și constată că, în mod sigur, acestea nu vor putea fi realizate din resursele reduse ale programului „Cultura 2007”. În acest sens, CoR subliniază rolul important al fondurilor structurale în finanțarea infrastructurii culturale și în protejarea patrimoniului cultural și sprijină planul Comisiei Europene de a include în viitor proiecte culturale și în alte programe comunitare. Cu toate acestea, CoR așteaptă informații mai concrete în această privință;

| 20. | împărtășește părerea Comisiei Europene, conform căreia Convenția UNESCO pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, intrată în vigoare în martie 2007, pune la dispoziție un instrument important din punctul de vedere al politicii culturale și al dreptului internațional, cu o importanță considerabilă atât pentru comunitate, cât și pentru statele membre și care va avea efecte și în plan regional.
  În consecință, solicită Comisiei Europene să ia o serie de măsuri, fără a aduce atingere principiului subsidiarității, în sensul introducerii acestei convenții internaționale; |
| --- | --- |

20.

împărtășește părerea Comisiei Europene, conform căreia Convenția UNESCO pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, intrată în vigoare în martie 2007, pune la dispoziție un instrument important din punctul de vedere al politicii culturale și al dreptului internațional, cu o importanță considerabilă atât pentru comunitate, cât și pentru statele membre și care va avea efecte și în plan regional.

În consecință, solicită Comisiei Europene să ia o serie de măsuri, fără a aduce atingere principiului subsidiarității, în sensul introducerii acestei convenții internaționale;

| 21. | atrage încă o dată atenția asupra faptului că o politică externă comună în domeniul culturii poate fi elaborată și pusă în practică numai atunci când actorii din statele membre care cultivă relații cu țări terțe sunt sprijiniți în eforturile și activitățile lor de cooperare. Din acest motiv, Comitetul Regiunilor recomandă în mod explicit Comisiei Europene să consolideze și să sprijine inițiative precum rețeaua EUNIC (Uniunea Europeană a Institutelor Culturale Naționale); |
| --- | --- |

21.

atrage încă o dată atenția asupra faptului că o politică externă comună în domeniul culturii poate fi elaborată și pusă în practică numai atunci când actorii din statele membre care cultivă relații cu țări terțe sunt sprijiniți în eforturile și activitățile lor de cooperare. Din acest motiv, Comitetul Regiunilor recomandă în mod explicit Comisiei Europene să consolideze și să sprijine inițiative precum rețeaua EUNIC (Uniunea Europeană a Institutelor Culturale Naționale);

| 22. | salută faptul că concluziile Consiliului privind Tratatul de reformă european în forma actuală reiau bazele solide agreate de Convenția Europeană în domeniul cultural; |
| --- | --- |

22.

salută faptul că concluziile Consiliului privind Tratatul de reformă european în forma actuală reiau bazele solide agreate de Convenția Europeană în domeniul cultural;

| 23. | critică lipsa unei referiri la Declarația de la Berlin, care a fost adoptată cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a Tratatelor de la Roma și care accentuează importanța procesului de integrare atât din punct de vedere economic, cât și din punct de vedere cultural, insistând asupra rolului jucat de regiuni în această privință; |
| --- | --- |

23.

critică lipsa unei referiri la Declarația de la Berlin, care a fost adoptată cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a Tratatelor de la Roma și care accentuează importanța procesului de integrare atât din punct de vedere economic, cât și din punct de vedere cultural, insistând asupra rolului jucat de regiuni în această privință;

| 24. | ar dori să deschidă o dezbatere constructivă privind intenția Comisiei Europene de a utiliza în domeniul cultural metoda deschisă de coordonare. CoR reamintește, în acest context, că trebuie să se acorde atenție nivelurilor subnaționale, responsabile în mare măsură de domeniul cultural, iar sarcinile administrative suplimentare trebuie reduse la minimum. CoR recomandă, de asemenea, să fie utilizate diversele posibilități de creare și sprijinire de platforme și rețele europene. Potrivit CoR, o modalitate promițătoare pentru accelerarea și intensificarea integrării europene este promovarea mai intensă a proiectelor comune multinaționale și a schimburilor dintre profesioniștii culturii; |
| --- | --- |

24.

ar dori să deschidă o dezbatere constructivă privind intenția Comisiei Europene de a utiliza în domeniul cultural metoda deschisă de coordonare. CoR reamintește, în acest context, că trebuie să se acorde atenție nivelurilor subnaționale, responsabile în mare măsură de domeniul cultural, iar sarcinile administrative suplimentare trebuie reduse la minimum. CoR recomandă, de asemenea, să fie utilizate diversele posibilități de creare și sprijinire de platforme și rețele europene. Potrivit CoR, o modalitate promițătoare pentru accelerarea și intensificarea integrării europene este promovarea mai intensă a proiectelor comune multinaționale și a schimburilor dintre profesioniștii culturii;

| 25. | sprijină planul Comisiei Europene de a organiza, o dată la doi ani, un Forum cultural european, în care să fie implicate toate nivelurile politicii și practicii culturale; |
| --- | --- |

25.

sprijină planul Comisiei Europene de a organiza, o dată la doi ani, un Forum cultural european, în care să fie implicate toate nivelurile politicii și practicii culturale;

| 26. | în acest context, salută în mod explicit intenția Comisiei Europene de a prezenta o dată la doi ani un raport intermediar privind politicile culturale, menit să ofere informații legate în special de modul în care Comisia Europeană ține seama de aspectele culturale [articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE] în celelalte domenii politice. |
| --- | --- |

26.

în acest context, salută în mod explicit intenția Comisiei Europene de a prezenta o dată la doi ani un raport intermediar privind politicile culturale, menit să ofere informații legate în special de modul în care Comisia Europeană ține seama de aspectele culturale [articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE] în celelalte domenii politice.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/29

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Rolul educației și al acțiunilor de sensibilizare în promovarea dezvoltării durabile”

(2008/C 53/06)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază faptul că, fără participarea colectivităților regionale și locale, măsurile educaționale de promovare a dezvoltării durabile nu pot fi puse în aplicare într-un mod eficace, având în vedere că, în numeroase state membre, nivelurilor local și regional le revine un rol central în educația pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că, fără participarea colectivităților regionale și locale, măsurile educaționale de promovare a dezvoltării durabile nu pot fi puse în aplicare într-un mod eficace, având în vedere că, în numeroase state membre, nivelurilor local și regional le revine un rol central în educația pentru dezvoltare durabilă;

| — | solicită educația pentru dezvoltare durabilă, care trebuie să cuprindă introducerea pe scară largă în programele școlare a educației pentru protecția mediului, a educației cetățenești și sanitare, pentru creșterea conștientizării și preocupării la nivelul societății; |
| --- | --- |

—

solicită educația pentru dezvoltare durabilă, care trebuie să cuprindă introducerea pe scară largă în programele școlare a educației pentru protecția mediului, a educației cetățenești și sanitare, pentru creșterea conștientizării și preocupării la nivelul societății;

| — | recomandă crearea unui portal Internet atractiv, care să conțină informații actualizate frecvent, materiale publicitare și educative, care să poată fi folosite de profesori, asociații, administrația locală și de toate părțile interesate de promovarea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

—

recomandă crearea unui portal Internet atractiv, care să conțină informații actualizate frecvent, materiale publicitare și educative, care să poată fi folosite de profesori, asociații, administrația locală și de toate părțile interesate de promovarea dezvoltării durabile;

| — | face apel la autoritățile locale și regionale să colaboreze cu mass-media pentru a juca un rol central în popularizarea ideii de dezvoltare durabilă prin explicarea principiilor de bază și a avantajelor acesteia unui grup-țintă cât mai larg, într-un limbaj accesibil, încurajând și popularizând dezbaterea publică pe aceste teme; |
| --- | --- |

—

face apel la autoritățile locale și regionale să colaboreze cu mass-media pentru a juca un rol central în popularizarea ideii de dezvoltare durabilă prin explicarea principiilor de bază și a avantajelor acesteia unui grup-țintă cât mai larg, într-un limbaj accesibil, încurajând și popularizând dezbaterea publică pe aceste teme;

| — | încurajează mass-media să ia inițiativa atât în a face publice rezultatele educației pentru dezvoltare durabilă, cât și în programarea de prezentări ale activităților și măsurilor luate de autoritățile locale și regionale la ore de audiență la care publicul căruia i se adresează aceste activități este disponibil. |
| --- | --- |

—

încurajează mass-media să ia inițiativa atât în a face publice rezultatele educației pentru dezvoltare durabilă, cât și în programarea de prezentări ale activităților și măsurilor luate de autoritățile locale și regionale la ore de audiență la care publicul căruia i se adresează aceste activități este disponibil.

| Raportor | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), primarul comunei Lubicz, președintele Comisiei pentru educație și cultură și al Comisiei comune pentru administrație publică centrală și locală |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), primarul comunei Lubicz, președintele Comisiei pentru educație și cultură și al Comisiei comune pentru administrație publică centrală și locală

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | atrage atenția asupra faptului că, în întreaga Uniune Europeană, colectivitățile regionale și locale se numără printre actorii cei mai importanți în elaborarea politicii de educație și informare, inclusiv în domeniul dezvoltării durabile. Rolul acestor colectivități constă în promovarea, coordonarea și sprijinirea măsurilor de acest tip. Fără participarea colectivităților regionale și locale, măsurile educaționale de promovare a dezvoltării durabile nu pot fi puse în aplicare într-un mod eficace; |
| --- | --- |

1.

atrage atenția asupra faptului că, în întreaga Uniune Europeană, colectivitățile regionale și locale se numără printre actorii cei mai importanți în elaborarea politicii de educație și informare, inclusiv în domeniul dezvoltării durabile. Rolul acestor colectivități constă în promovarea, coordonarea și sprijinirea măsurilor de acest tip. Fără participarea colectivităților regionale și locale, măsurile educaționale de promovare a dezvoltării durabile nu pot fi puse în aplicare într-un mod eficace;

| 2. | confirmă exemplele de bune practici privind rolul jucat de colectivitățile teritoriale în promovarea, punerea în aplicare și coordonarea dezvoltării durabile prin intermediul educației și formării profesionale. Trebuie menționate în special următoarele proiecte deosebit de valoroase și care merită să fie difuzate ca proiecte-model: Rețeaua Agenda 21, Rețeaua regiunilor pentru educație și dezvoltare durabilă (RES), creată la inițiativa autorităților din regiunea italiană Umbria, „Săptămâna europeană a energiei durabile”, proiectul britanic ChangeLAB (schimbarea modurilor de viață, a atitudinilor și a comportamentului), sistemele de formare profesională bavareze (Germania) și finlandeze, care prevăd abordarea obligatorie a temei dezvoltării durabile, sistemul de formare profesională din Țările de Jos, activitatea centrelor regionale de educație în domeniul mediului din Polonia și activitatea universităților deschise; |
| --- | --- |

2.

confirmă exemplele de bune practici privind rolul jucat de colectivitățile teritoriale în promovarea, punerea în aplicare și coordonarea dezvoltării durabile prin intermediul educației și formării profesionale. Trebuie menționate în special următoarele proiecte deosebit de valoroase și care merită să fie difuzate ca proiecte-model: Rețeaua Agenda 21, Rețeaua regiunilor pentru educație și dezvoltare durabilă (RES), creată la inițiativa autorităților din regiunea italiană Umbria, „Săptămâna europeană a energiei durabile”, proiectul britanic ChangeLAB (schimbarea modurilor de viață, a atitudinilor și a comportamentului), sistemele de formare profesională bavareze (Germania) și finlandeze, care prevăd abordarea obligatorie a temei dezvoltării durabile, sistemul de formare profesională din Țările de Jos, activitatea centrelor regionale de educație în domeniul mediului din Polonia și activitatea universităților deschise;

| 3. | solicită să se acorde o atenție sporită rolului jucat în domeniul educației informale pentru dezvoltare durabilă de instituții precum parcurile naturale, parcurile naționale, rezervațiile naturale regionale, muzeele și centrele culturale. Aceste instituții pot, de asemenea, completa într-un mod apreciabil demersurile educaționale formale ale profesorilor și elevilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

3.

solicită să se acorde o atenție sporită rolului jucat în domeniul educației informale pentru dezvoltare durabilă de instituții precum parcurile naturale, parcurile naționale, rezervațiile naturale regionale, muzeele și centrele culturale. Aceste instituții pot, de asemenea, completa într-un mod apreciabil demersurile educaționale formale ale profesorilor și elevilor în acest domeniu;

| 4. | subliniază că, pe fundalul acestor observații, o problematică de primă importanță este dezvoltarea de rețele de cooperare între regiuni, colectivitățile locale și organizațiile active în domeniul promovării de bune practici în materie de dezvoltare durabilă, ca și în vederea realizării de schimburi de experiență. Comisia Europeană ar trebui să-și asume, cu participarea Comitetului Regiunilor, funcția de coordonare pentru identificarea și difuzarea de bune practici în materie de educație pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, pe fundalul acestor observații, o problematică de primă importanță este dezvoltarea de rețele de cooperare între regiuni, colectivitățile locale și organizațiile active în domeniul promovării de bune practici în materie de dezvoltare durabilă, ca și în vederea realizării de schimburi de experiență. Comisia Europeană ar trebui să-și asume, cu participarea Comitetului Regiunilor, funcția de coordonare pentru identificarea și difuzarea de bune practici în materie de educație pentru dezvoltare durabilă;

| 5. | salută constatarea conform căreia investițiile în capitalul uman reprezintă o condiție indispensabilă pentru dezvoltarea durabilă a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

salută constatarea conform căreia investițiile în capitalul uman reprezintă o condiție indispensabilă pentru dezvoltarea durabilă a Uniunii Europene;

| 6. | consideră că educația reprezintă elementul de legătură dintre cei trei piloni ai dezvoltării durabile — creșterea economică, protecția mediului și dezvoltarea socială. Educația constituie o cerință pentru dezvoltarea individului și participarea lui la societatea modernă, precum și o precondiție a dezvoltării societății însăși; |
| --- | --- |

6.

consideră că educația reprezintă elementul de legătură dintre cei trei piloni ai dezvoltării durabile — creșterea economică, protecția mediului și dezvoltarea socială. Educația constituie o cerință pentru dezvoltarea individului și participarea lui la societatea modernă, precum și o precondiție a dezvoltării societății însăși;

| 7. | afirmă că acțiunile din domeniul educației reprezintă partea cea mai importantă a unui vast proces care nu se concentrează exclusiv asupra dezbaterii privind conceptul însuși, ci și asupra producerii unor schimbări ale stilului de viață, care iau în considerare principiile dezvoltării durabile în eforturile de îmbunătățire a calității vieții populației; |
| --- | --- |

7.

afirmă că acțiunile din domeniul educației reprezintă partea cea mai importantă a unui vast proces care nu se concentrează exclusiv asupra dezbaterii privind conceptul însuși, ci și asupra producerii unor schimbări ale stilului de viață, care iau în considerare principiile dezvoltării durabile în eforturile de îmbunătățire a calității vieții populației;

| 8. | confirmă faptul că o educație corespunzătoare și explicarea avantajelor dezvoltării durabile pot contribui la a face mai suportabile schimbările stilului de viață, evitând astfel apariția unor conflicte între stilul de viață tradițional, perceput ca fiind „comod”, și abordările noi, cu caracter mai durabil; |
| --- | --- |

8.

confirmă faptul că o educație corespunzătoare și explicarea avantajelor dezvoltării durabile pot contribui la a face mai suportabile schimbările stilului de viață, evitând astfel apariția unor conflicte între stilul de viață tradițional, perceput ca fiind „comod”, și abordările noi, cu caracter mai durabil;

| 9. | salută și faptul că unul dintre scopurile principale ale strategiei constă în asigurarea echității și coeziunii sociale, care se poate realiza, printre altele, prin intermediul unor activități de educare și informare; |
| --- | --- |

9.

salută și faptul că unul dintre scopurile principale ale strategiei constă în asigurarea echității și coeziunii sociale, care se poate realiza, printre altele, prin intermediul unor activități de educare și informare;

| 10. | subliniază că, în numeroase state membre, nivelului local și celui regional le revine un rol central în educația pentru dezvoltare durabilă, nu doar prin eventualele competențe formale din domeniul învățământului preșcolar, școlar și superior, ci și prin instituțiile educaționale destinate populației adulte, prin ocrotirea și promovarea culturii. Aceste niveluri sunt și un exemplu pentru angajatorii și investitorii locali și reprezintă principalii prestatori de servicii de interes general; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, în numeroase state membre, nivelului local și celui regional le revine un rol central în educația pentru dezvoltare durabilă, nu doar prin eventualele competențe formale din domeniul învățământului preșcolar, școlar și superior, ci și prin instituțiile educaționale destinate populației adulte, prin ocrotirea și promovarea culturii. Aceste niveluri sunt și un exemplu pentru angajatorii și investitorii locali și reprezintă principalii prestatori de servicii de interes general;

| 11. | atrage atenția asupra diversității experiențelor statelor membre în ceea ce privește constituirea unei societăți și a unei economii compatibile cu principiile dezvoltării durabile. Inculcarea unui tip de gândire îndreptat către dezvoltarea durabilă presupune crearea de programe speciale, care să susțină educația în noile state membre și în țările candidate. Pentru problemele sociale și pentru provocările economice și politice este necesară o abordare diferită; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra diversității experiențelor statelor membre în ceea ce privește constituirea unei societăți și a unei economii compatibile cu principiile dezvoltării durabile. Inculcarea unui tip de gândire îndreptat către dezvoltarea durabilă presupune crearea de programe speciale, care să susțină educația în noile state membre și în țările candidate. Pentru problemele sociale și pentru provocările economice și politice este necesară o abordare diferită;

| 12. | potrivit Strategiei Comisiei economice pentru Europa a ONU privind educația pentru dezvoltare durabilă din 23 martie 2005, atrage atenția asupra caracterului evolutiv al noțiunii de dezvoltare durabilă, care se modifică în același timp cu percepția asupra proceselor constitutive ale dezvoltării durabile. Prin urmare, trebuie subliniat că un rol de monitorizare le revine cercetătorilor științifici, care ar trebui să aibă printre obiective monitorizarea schimbărilor generate de principiile dezvoltării durabile, ca și redefinirea creșterii economice durabile. |
| --- | --- |

12.

potrivit Strategiei Comisiei economice pentru Europa a ONU privind educația pentru dezvoltare durabilă din 23 martie 2005, atrage atenția asupra caracterului evolutiv al noțiunii de dezvoltare durabilă, care se modifică în același timp cu percepția asupra proceselor constitutive ale dezvoltării durabile. Prin urmare, trebuie subliniat că un rol de monitorizare le revine cercetătorilor științifici, care ar trebui să aibă printre obiective monitorizarea schimbărilor generate de principiile dezvoltării durabile, ca și redefinirea creșterii economice durabile.

Educația ca instrument de sensibilizare cu privire la principiile și funcțiile unei dezvoltări durabile

| 13. | subliniază faptul că proceselor educative le revine o importanță esențială în transmiterea către societatea civilă a valorilor aflate la baza ideii de dezvoltare durabilă la nivel individual; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că proceselor educative le revine o importanță esențială în transmiterea către societatea civilă a valorilor aflate la baza ideii de dezvoltare durabilă la nivel individual;

| 14. | accentuează faptul că educația pentru dezvoltare durabilă nu poate reuși fără încurajarea unui nivel corespunzător de angajament, entuziasm și competențe din partea profesorilor și formatorilor. Reușita educației pentru dezvoltare durabilă trebuie să cuprindă și introducerea pe scară largă în programele școlare a educației pentru protecția mediului, a educației cetățenești și sanitare, în vederea creșterii conștientizării și a nivelului de preocupare din societate; |
| --- | --- |

14.

accentuează faptul că educația pentru dezvoltare durabilă nu poate reuși fără încurajarea unui nivel corespunzător de angajament, entuziasm și competențe din partea profesorilor și formatorilor. Reușita educației pentru dezvoltare durabilă trebuie să cuprindă și introducerea pe scară largă în programele școlare a educației pentru protecția mediului, a educației cetățenești și sanitare, în vederea creșterii conștientizării și a nivelului de preocupare din societate;

| 15. | face apel la statele membre să crească posibilitățile de integrare a tematicii dezvoltării durabile și de protecție a mediului în sistemele naționale de educație; |
| --- | --- |

15.

face apel la statele membre să crească posibilitățile de integrare a tematicii dezvoltării durabile și de protecție a mediului în sistemele naționale de educație;

| 16. | consideră că un grup deosebit de important de destinatari ai conținuturilor educative privind dezvoltarea durabilă este constituit de copii și tineri, deoarece aceștia reprezintă baza unei generații care ar trebui să preia aceste principii în sistemul propriu de valori, orientându-și stilul de viață în consecință. Educația în acest domeniu ar trebui să se facă și în ciclul preșcolar; |
| --- | --- |

16.

consideră că un grup deosebit de important de destinatari ai conținuturilor educative privind dezvoltarea durabilă este constituit de copii și tineri, deoarece aceștia reprezintă baza unei generații care ar trebui să preia aceste principii în sistemul propriu de valori, orientându-și stilul de viață în consecință. Educația în acest domeniu ar trebui să se facă și în ciclul preșcolar;

| 17. | solicită ca învățământul să promoveze dezvoltarea durabilă începând de la nivelul preșcolar, cunoștințele fiind transmise nu numai prin intermediul conceptelor, ci, mai ales, prin predarea bazată pe simțuri și experiențe practice; |
| --- | --- |

17.

solicită ca învățământul să promoveze dezvoltarea durabilă începând de la nivelul preșcolar, cunoștințele fiind transmise nu numai prin intermediul conceptelor, ci, mai ales, prin predarea bazată pe simțuri și experiențe practice;

| 18. | subliniază rolul educativ jucat de mediul familial. Acesta constituie baza oricărei forme de educație formală pentru dezvoltare durabilă. Consilierea familiilor în privința aplicării principiilor dezvoltării durabile în viața de zi cu zi reprezintă, pentru Comitetul Regiunilor, unul dintre cele mai importante elemente ale educației informale din acest domeniu; |
| --- | --- |

18.

subliniază rolul educativ jucat de mediul familial. Acesta constituie baza oricărei forme de educație formală pentru dezvoltare durabilă. Consilierea familiilor în privința aplicării principiilor dezvoltării durabile în viața de zi cu zi reprezintă, pentru Comitetul Regiunilor, unul dintre cele mai importante elemente ale educației informale din acest domeniu;

| 19. | solicită crearea unui portal internet atractiv, care să conțină informații actualizate frecvent, materiale publicitare și educative, care să poată fi folosite de profesori, asociații, administrația locală și de toate părțile interesate de promovarea dezvoltării durabile. Acest portal ar putea fi creat la inițiativa ministerelor educației și protecției mediului din statele membre, funcționari guvernamentali putând fi desemnați să redacteze conținutul acestui site web și să publice informații actualizate cu privire la conferințe, inițiative și măsuri de promovare a dezvoltării durabile. Ar fi de asemenea util să existe o colaborare regulată cu alte instituții, asociații și fundații care se ocupă de dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

19.

solicită crearea unui portal internet atractiv, care să conțină informații actualizate frecvent, materiale publicitare și educative, care să poată fi folosite de profesori, asociații, administrația locală și de toate părțile interesate de promovarea dezvoltării durabile. Acest portal ar putea fi creat la inițiativa ministerelor educației și protecției mediului din statele membre, funcționari guvernamentali putând fi desemnați să redacteze conținutul acestui site web și să publice informații actualizate cu privire la conferințe, inițiative și măsuri de promovare a dezvoltării durabile. Ar fi de asemenea util să existe o colaborare regulată cu alte instituții, asociații și fundații care se ocupă de dezvoltarea durabilă;

| 20. | consideră că educația pentru dezvoltare durabilă trebuie să cuprindă acțiuni orientate, mai mult decât este cazul în prezent, către grupuri-țintă precum întreprinzătorii, producătorii agricoli, administrația publică, mass-media și ONG-urile. Aceste grupuri joacă un rol deosebit de important în punerea în aplicare a principiilor dezvoltării durabile în viața de zi cu zi; |
| --- | --- |

20.

consideră că educația pentru dezvoltare durabilă trebuie să cuprindă acțiuni orientate, mai mult decât este cazul în prezent, către grupuri-țintă precum întreprinzătorii, producătorii agricoli, administrația publică, mass-media și ONG-urile. Aceste grupuri joacă un rol deosebit de important în punerea în aplicare a principiilor dezvoltării durabile în viața de zi cu zi;

| 21. | educația joacă un rol și în sensibilizarea elitelor politice și a societății față de necesitatea de a organiza, în cadrul punerii în aplicare a strategiilor de dezvoltare durabilă, consultări publice și un dialog care să permită reprezentarea intereselor tuturor sectoarelor și să garanteze un echilibru între diferitele aspecte ale dezvoltării durabile în ceea ce privește importanța care li se acordă; |
| --- | --- |

21.

educația joacă un rol și în sensibilizarea elitelor politice și a societății față de necesitatea de a organiza, în cadrul punerii în aplicare a strategiilor de dezvoltare durabilă, consultări publice și un dialog care să permită reprezentarea intereselor tuturor sectoarelor și să garanteze un echilibru între diferitele aspecte ale dezvoltării durabile în ceea ce privește importanța care li se acordă;

| 22. | sprijină ideea stabilirii unei relații permanente între Forumul European al Tineretului și președințiile succesive ale UE, pentru a crea premisele unor schimburi de opinii asupra orientărilor dorite în domeniul dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

22.

sprijină ideea stabilirii unei relații permanente între Forumul European al Tineretului și președințiile succesive ale UE, pentru a crea premisele unor schimburi de opinii asupra orientărilor dorite în domeniul dezvoltării durabile;

| 23. | atrage atenția asupra importanței programelor de schimburi internaționale de elevi și studenți, al căror obiectiv principal este, printre altele, conștientizarea valorilor diversității culturale și ale toleranței, precum și promovarea unor soluții diverse în domeniul dezvoltării durabile. Programe ca ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS etc. au fost și rămân un element educativ fundamental, promovând schimbul cotidian de experiență cu privire la stiluri de viață durabile și difuzarea bunelor practici din acest domeniu; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția asupra importanței programelor de schimburi internaționale de elevi și studenți, al căror obiectiv principal este, printre altele, conștientizarea valorilor diversității culturale și ale toleranței, precum și promovarea unor soluții diverse în domeniul dezvoltării durabile. Programe ca ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS etc. au fost și rămân un element educativ fundamental, promovând schimbul cotidian de experiență cu privire la stiluri de viață durabile și difuzarea bunelor practici din acest domeniu;

| 24. | sugerează că ar trebui să se bucure de o largă susținere ecologizarea agriculturii în sens larg, îndeosebi creșterea cererii de produse ecologice prin sensibilizarea consumatorilor față de alimente de o calitate superioară și prin informarea mai bună a producătorilor agricoli în ceea ce privește tehnicile de producție ecologice și integrate, acțiunile de mediu legate de agricultură și silvicultură, bunăstarea animalelor și producția de biomasă; |
| --- | --- |

24.

sugerează că ar trebui să se bucure de o largă susținere ecologizarea agriculturii în sens larg, îndeosebi creșterea cererii de produse ecologice prin sensibilizarea consumatorilor față de alimente de o calitate superioară și prin informarea mai bună a producătorilor agricoli în ceea ce privește tehnicile de producție ecologice și integrate, acțiunile de mediu legate de agricultură și silvicultură, bunăstarea animalelor și producția de biomasă;

| 25. | amintește că este necesar să se aloce mai multe resurse financiare pentru educația în domeniul protecției mediului, care trebuie să aibă ca obiectiv principal promovarea sprijinului pentru punerea în aplicare a drepturilor din a treia generație. Acest efort educativ trebuie să privească următoarele domenii: utilizarea rațională a energiei, promovarea surselor de energie regenerabile și a mijloacelor de transport ecologice, consumul durabil, utilizarea etichetării ecologice și a celei privind consumul energetic, importanța producției agricole ecologice, reciclarea. |
| --- | --- |

25.

amintește că este necesar să se aloce mai multe resurse financiare pentru educația în domeniul protecției mediului, care trebuie să aibă ca obiectiv principal promovarea sprijinului pentru punerea în aplicare a drepturilor din a treia generație. Acest efort educativ trebuie să privească următoarele domenii: utilizarea rațională a energiei, promovarea surselor de energie regenerabile și a mijloacelor de transport ecologice, consumul durabil, utilizarea etichetării ecologice și a celei privind consumul energetic, importanța producției agricole ecologice, reciclarea.

Învățarea pe parcursul întregii vieți și dezvoltarea durabilă

| 26. | solicită să se acorde o mai mare importanță temei dezvoltării durabile în cadrul noului program de acțiune integrat pentru promovarea învățării pe parcursul întregii vieți. Este indispensabilă o educație de calitate, pentru a putea înțelege necesitatea de a construi o dezvoltare durabilă în toate domeniile vieții. În acest sens, Comitetul Regiunilor solicită promovarea formării funcționarilor publici, a cadrelor didactice care predau în învățământul preuniversitar, în instituții de învățământ superior și post-universitar, a publicului larg, a voluntarilor și a agenților economici și sociali, precum și participarea la grupuri de lucru, seminarii, forumuri de lucru care să trateze această temă într-un cadru european; |
| --- | --- |

26.

solicită să se acorde o mai mare importanță temei dezvoltării durabile în cadrul noului program de acțiune integrat pentru promovarea învățării pe parcursul întregii vieți. Este indispensabilă o educație de calitate, pentru a putea înțelege necesitatea de a construi o dezvoltare durabilă în toate domeniile vieții. În acest sens, Comitetul Regiunilor solicită promovarea formării funcționarilor publici, a cadrelor didactice care predau în învățământul preuniversitar, în instituții de învățământ superior și post-universitar, a publicului larg, a voluntarilor și a agenților economici și sociali, precum și participarea la grupuri de lucru, seminarii, forumuri de lucru care să trateze această temă într-un cadru european;

| 27. | atrage atenția asupra necesității de a face ca sistemele de formare profesională să fie mai flexibile, de exemplu prin proceduri mai rapide de validare a cunoștințelor dobândite prin metode de educație informală, pentru a facilita persoanelor lipsite până în prezent de formare profesională accesul neîngrădit la aceasta. Un exemplu bun este oferit de modelele finlandez și olandez de certificare și validare a competențelor profesionale dobândite prin metode informale; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra necesității de a face ca sistemele de formare profesională să fie mai flexibile, de exemplu prin proceduri mai rapide de validare a cunoștințelor dobândite prin metode de educație informală, pentru a facilita persoanelor lipsite până în prezent de formare profesională accesul neîngrădit la aceasta. Un exemplu bun este oferit de modelele finlandez și olandez de certificare și validare a competențelor profesionale dobândite prin metode informale;

| 28. | recomandă ca un model comunitar de educație pentru dezvoltare durabilă, conceput în comun de statele membre, să fie întemeiat pe următoarele aspecte:






  — | angajamentul din partea întregii comunități de învățământ în vederea creșterii calității școlilor și a zonelor învecinate acestora din punctul de vedere al protecției mediului și al dezvoltării durabile; |
| --- | --- | --- |

28.

recomandă ca un model comunitar de educație pentru dezvoltare durabilă, conceput în comun de statele membre, să fie întemeiat pe următoarele aspecte:

—

angajamentul din partea întregii comunități de învățământ în vederea creșterii calității școlilor și a zonelor învecinate acestora din punctul de vedere al protecției mediului și al dezvoltării durabile;

| — | administrarea durabilă a școlilor, cuprinzând o abordare ecologică a achizițiilor, eliminării deșeurilor, eficienței energetice, consumului de apă, poluării sonore și securității; |
| --- | --- |

—

administrarea durabilă a școlilor, cuprinzând o abordare ecologică a achizițiilor, eliminării deșeurilor, eficienței energetice, consumului de apă, poluării sonore și securității;

| — | formarea cadrelor didactice în conformitate cu deprinderile specifice acestora; |
| --- | --- |

—

formarea cadrelor didactice în conformitate cu deprinderile specifice acestora;

| — | includerea în programa școlară a educației pentru protecția mediului; |
| --- | --- |

—

includerea în programa școlară a educației pentru protecția mediului;

| — | implicarea comunității de învățământ în comunitatea locală; |
| --- | --- |

—

implicarea comunității de învățământ în comunitatea locală;

| — | apropierea acțiunilor cuprinse în Agenda Locală 21 de proiectele Agendei 21 în privința școlilor; |
| --- | --- |

—

apropierea acțiunilor cuprinse în Agenda Locală 21 de proiectele Agendei 21 în privința școlilor;

| — | definirea unor indicatori specifici pentru evaluarea măsurii în care școlile au integrat educația pentru o dezvoltare durabilă în programele lor anuale, și, în consecință, evaluarea performanțelor acestora în termeni de durabilitate; |
| --- | --- |

—

definirea unor indicatori specifici pentru evaluarea măsurii în care școlile au integrat educația pentru o dezvoltare durabilă în programele lor anuale, și, în consecință, evaluarea performanțelor acestora în termeni de durabilitate;

| 29. | consideră că învățământul la distanță poate reprezenta metoda cea mai eficace pentru grupurile care sunt de obicei excluse din sistemul de educație: populația rurală, persoanele cu handicap, femeile casnice etc. În dezvoltarea socială a UE, aceste categorii de persoane dețin un potențial neexploatat și ascuns. Comitetul recomandă majorarea sumelor alocate dezvoltării de platforme gratuite de învățământ la distanță, precum și alocarea unor resurse sporite pentru elaborarea de programe de învățământ la distanță, inclusiv a programelor de educație civică; |
| --- | --- |

29.

consideră că învățământul la distanță poate reprezenta metoda cea mai eficace pentru grupurile care sunt de obicei excluse din sistemul de educație: populația rurală, persoanele cu handicap, femeile casnice etc. În dezvoltarea socială a UE, aceste categorii de persoane dețin un potențial neexploatat și ascuns. Comitetul recomandă majorarea sumelor alocate dezvoltării de platforme gratuite de învățământ la distanță, precum și alocarea unor resurse sporite pentru elaborarea de programe de învățământ la distanță, inclusiv a programelor de educație civică;

| 30. | atrage încă o dată atenția asupra faptului că este imperios necesar ca învățarea pe parcursul întregii vieți să fie plasată într-un context regional și local. În acest scop, Comitetul propune ca rețeaua R3L (Rețele regionale pentru învățarea pe tot parcursul vieții) să facă obiectul unei extinderi sistematice, pentru a include totalitatea regiunilor Uniunii Europene, ca și ale țărilor AELS, țărilor din Spațiul Economic European și ale țărilor candidate; |
| --- | --- |

30.

atrage încă o dată atenția asupra faptului că este imperios necesar ca învățarea pe parcursul întregii vieți să fie plasată într-un context regional și local. În acest scop, Comitetul propune ca rețeaua R3L (Rețele regionale pentru învățarea pe tot parcursul vieții) să facă obiectul unei extinderi sistematice, pentru a include totalitatea regiunilor Uniunii Europene, ca și ale țărilor AELS, țărilor din Spațiul Economic European și ale țărilor candidate;

| 31. | salută faptul că versiunea revizuită a strategiei menționează necesitatea de a reduce cu 10 % rata abandonului școlar. |
| --- | --- |

31.

salută faptul că versiunea revizuită a strategiei menționează necesitatea de a reduce cu 10 % rata abandonului școlar.

Dezvoltarea durabilă și societatea bazată pe cunoaștere

| 32. | consideră că dezvoltarea durabilă nu poate exista fără o societate bazată pe cunoaștere. Dezvoltarea economică a statelor din Uniunea Europeană și capacitatea acestora de a face față concurenței mondiale depind de măsurile de sensibilizare permanentă a societății cu privire la valoarea științei și a cercetării științifice, la prestigiul mediului științific și la măsurile de consolidare a importanței acordate științelor exacte. Actorii locali și regionali joacă cel mai important rol în acest domeniu, având în vedere că aceștia exercită o influență directă asupra educației formale din ciclurile primar și secundar; |
| --- | --- |

32.

consideră că dezvoltarea durabilă nu poate exista fără o societate bazată pe cunoaștere. Dezvoltarea economică a statelor din Uniunea Europeană și capacitatea acestora de a face față concurenței mondiale depind de măsurile de sensibilizare permanentă a societății cu privire la valoarea științei și a cercetării științifice, la prestigiul mediului științific și la măsurile de consolidare a importanței acordate științelor exacte. Actorii locali și regionali joacă cel mai important rol în acest domeniu, având în vedere că aceștia exercită o influență directă asupra educației formale din ciclurile primar și secundar;

| 33. | știind că din ce în ce mai puțini tineri decid să studieze științele exacte, atrage atenția asupra faptului că, pentru punerea în aplicare a principiilor dezvoltării durabile, este necesar ca aceste științe să devină mai atractive pentru copii și tineri. Dintre metode fac parte, în acest sens, popularizarea principiilor pedagogiei inductive (inquiry-based pedagogy), ca și intensificarea abordării integratoare a egalității de șanse pentru femei și bărbați, care va contribui la creșterea numărului tinerilor care studiază științele exacte; |
| --- | --- |

33.

știind că din ce în ce mai puțini tineri decid să studieze științele exacte, atrage atenția asupra faptului că, pentru punerea în aplicare a principiilor dezvoltării durabile, este necesar ca aceste științe să devină mai atractive pentru copii și tineri. Dintre metode fac parte, în acest sens, popularizarea principiilor pedagogiei inductive (inquiry-based pedagogy), ca și intensificarea abordării integratoare a egalității de șanse pentru femei și bărbați, care va contribui la creșterea numărului tinerilor care studiază științele exacte;

| 34. | este în favoarea măsurilor care vizează stabilirea unei cooperări mai strânse între domeniile științific, educativ și administrativ din cadrul regiunilor. În acest scop trebuie difuzate bunele practici care rezultă îndeosebi din programele-cadru ale Uniunii Europene, pentru a trezi interesul regiunilor față de avantajele care se pot obține din cooperările menționate mai sus. Comitetul Regiunilor salută rolul jucat de programele-cadru în urmărirea schimbărilor rezultate din dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

34.

este în favoarea măsurilor care vizează stabilirea unei cooperări mai strânse între domeniile științific, educativ și administrativ din cadrul regiunilor. În acest scop trebuie difuzate bunele practici care rezultă îndeosebi din programele-cadru ale Uniunii Europene, pentru a trezi interesul regiunilor față de avantajele care se pot obține din cooperările menționate mai sus. Comitetul Regiunilor salută rolul jucat de programele-cadru în urmărirea schimbărilor rezultate din dezvoltarea durabilă.

Mutațiile sociale din Europa, dezvoltarea durabilă și educația

| 35. | în contextul îmbătrânirii populației europene, solicită să se facă eforturi pentru redefinirea sistemelor educative, în așa fel încât persoanele în vârstă să poată fi integrate mai mult; |
| --- | --- |

35.

în contextul îmbătrânirii populației europene, solicită să se facă eforturi pentru redefinirea sistemelor educative, în așa fel încât persoanele în vârstă să poată fi integrate mai mult;

| 36. | în fața tendințelor demografice, migratorii și culturale prezente și viitoare din Europa, toleranța față de diversitate reprezintă o condiție pentru dezvoltarea durabilă. Comitetul face apel la statele membre să promoveze modele educaționale în care toleranța față de alte confesiuni, culturi, stiluri de viață sau față de celălalt sex să reprezinte un element-cheie al educației civice; |
| --- | --- |

36.

în fața tendințelor demografice, migratorii și culturale prezente și viitoare din Europa, toleranța față de diversitate reprezintă o condiție pentru dezvoltarea durabilă. Comitetul face apel la statele membre să promoveze modele educaționale în care toleranța față de alte confesiuni, culturi, stiluri de viață sau față de celălalt sex să reprezinte un element-cheie al educației civice;

| 37. | solicită să se acorde o mai mare atenție posibilităților de sprijinire a colectivităților autonome regionale și locale privind măsurile acestora de integrare a dezvoltării durabile în procesele menite să instaureze un stil de viață sănătos și o politică de protecție a sănătății. |
| --- | --- |

37.

solicită să se acorde o mai mare atenție posibilităților de sprijinire a colectivităților autonome regionale și locale privind măsurile acestora de integrare a dezvoltării durabile în procesele menite să instaureze un stil de viață sănătos și o politică de protecție a sănătății.

Mass-media și educația pentru dezvoltare durabilă

| 38. | având în vedere considerațiile anterioare, face apel la autoritățile locale și regionale să colaboreze cu mass-media pentru a juca un rol central în popularizarea ideii de dezvoltare durabilă prin explicarea principiilor de bază și a avantajelor acesteia unui grup-țintă cât mai larg, într-un limbaj accesibil, încurajând și popularizând dezbaterea publică pe aceste teme; |
| --- | --- |

38.

având în vedere considerațiile anterioare, face apel la autoritățile locale și regionale să colaboreze cu mass-media pentru a juca un rol central în popularizarea ideii de dezvoltare durabilă prin explicarea principiilor de bază și a avantajelor acesteia unui grup-țintă cât mai larg, într-un limbaj accesibil, încurajând și popularizând dezbaterea publică pe aceste teme;

| 39. | face apel la autoritățile locale și regionale să lucreze îndeaproape cu mass-media pentru a difuza bunele practici din domeniul dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

39.

face apel la autoritățile locale și regionale să lucreze îndeaproape cu mass-media pentru a difuza bunele practici din domeniul dezvoltării durabile;

| 40. | având în vedere considerațiile de mai sus privind rolul regiunilor și al colectivităților locale în legătură cu măsurile educaționale pentru promovarea dezvoltării durabile, face apel la autoritățile locale și regionale să-și creeze propriile strategii de comunicare pentru promovarea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

40.

având în vedere considerațiile de mai sus privind rolul regiunilor și al colectivităților locale în legătură cu măsurile educaționale pentru promovarea dezvoltării durabile, face apel la autoritățile locale și regionale să-și creeze propriile strategii de comunicare pentru promovarea dezvoltării durabile;

| 41. | insistă asupra consolidării și sprijinirii mai intense a inițiativelor existente, lansate de regiuni sub formă de campanii de promovare a dezvoltării durabile, ca și sub formă de cursuri de formare profesională și de activități de consiliere corespunzătoare; |
| --- | --- |

41.

insistă asupra consolidării și sprijinirii mai intense a inițiativelor existente, lansate de regiuni sub formă de campanii de promovare a dezvoltării durabile, ca și sub formă de cursuri de formare profesională și de activități de consiliere corespunzătoare;

| 42. | face apel la instituțiile publice să încheie acorduri de cooperare cu organizațiile mass-media publice și private, astfel încât problemele legate de protecția mediului să fie reflectate în programe documentare, educative și de divertisment, iar personalul din acest sector să fie instruit astfel încât să abordeze aceste subiecte într-o manieră strict științifică. Mai mult decât atât, este necesară planificarea unor strategii de comunicare contextualizate, care să se adapteze atât la subiectul în discuție, cât și la segmentul de populație căruia i se adresează, prin aceasta dând naștere unei conduite și unor atitudini conforme cu obiectivele dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

42.

face apel la instituțiile publice să încheie acorduri de cooperare cu organizațiile mass-media publice și private, astfel încât problemele legate de protecția mediului să fie reflectate în programe documentare, educative și de divertisment, iar personalul din acest sector să fie instruit astfel încât să abordeze aceste subiecte într-o manieră strict științifică. Mai mult decât atât, este necesară planificarea unor strategii de comunicare contextualizate, care să se adapteze atât la subiectul în discuție, cât și la segmentul de populație căruia i se adresează, prin aceasta dând naștere unei conduite și unor atitudini conforme cu obiectivele dezvoltării durabile;

| 43. | încurajează mass-media să ia inițiativa atât în a face publice rezultatele educației pentru dezvoltare durabilă, cât și în programarea de prezentări ale activităților și măsurilor luate de autoritățile locale și regionale la ore de audiență la care publicul căruia i se adresează aceste activități este disponibil. |
| --- | --- |

43.

încurajează mass-media să ia inițiativa atât în a face publice rezultatele educației pentru dezvoltare durabilă, cât și în programarea de prezentări ale activităților și măsurilor luate de autoritățile locale și regionale la ore de audiență la care publicul căruia i se adresează aceste activități este disponibil.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

ANEXĂ

I.   Exemple de bune practici extrase din răspunsurile la chestionare

Bulgaria

Administrația locală din Dobrici, Bulgaria, intenționează să desfășoare o campanie activă în rândurile copiilor, studenților și adulților, utilizând material publicitar cu participarea presei scrise, a radiourilor și a televiziunilor locale, pentru a sensibiliza publicul în legătură cu introducerea separării deșeurilor. Într-o fază ulterioară, administrația locală este dispusă să-i împărtășească Comitetului Regiunilor rezultatele obținute și experiența acumulată în urma introducerii acestui sistem.

Cipru

Orașul cipriot-grec Αyios Αthanasios a constituit o „echipă de educație pentru protecția mediului”, formată din foști profesori care cunosc bine această temă. Între timp, profesorii participanți la programul Grundtvig au creat un program pentru a atrage atenția asupra aspectelor legate de mediu. Orașul Ayios Αthanasios a fost principalul organizator al acestui proces. S-au dezvoltat relații de cooperare între toate instituțiile de învățământ care își utilizează activitățile în vederea promovării protecției mediului, a reciclării, a durabilității etc.

Spania

Departamentul spaniol pentru Educația pentru Dezvoltare Durabilă „Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21” dezvoltă un proiect intitulat „Practici de mediu în cadrul evenimentelor sportive”. Obiectivul este aici valorificarea potențialului sportului ca instrument de educație pentru protecția mediului, pentru a introduce criterii de ordin ecologic în organizarea de evenimente sportive și pentru a încuraja, în rândul organizatorilor de evenimente și al sportivilor și spectatorilor, dezvoltarea unui know-how public privind comportamentul ecologic și urban. Practicile de mediu în organizarea evenimentelor sportive sunt puse în aplicare în trei domenii:

| — | orașul Madrid ca loc de desfășurare a competițiilor sportive naționale și internaționale, în colaborare cu federațiile corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

orașul Madrid ca loc de desfășurare a competițiilor sportive naționale și internaționale, în colaborare cu federațiile corespunzătoare;

| — | orașul Madrid ca organizator al unor evenimente la scară mai mică, adeseori la nivel de district; |
| --- | --- |

—

orașul Madrid ca organizator al unor evenimente la scară mai mică, adeseori la nivel de district;

| — | crearea unui grup special de voluntari de mediu care să ia parte la evenimentele sportive. |
| --- | --- |

—

crearea unui grup special de voluntari de mediu care să ia parte la evenimentele sportive.

În funcție de diferitele niveluri de impact asupra mediului, evenimentele pot fi clasificate în trei tipuri:

| — | evenimente sportive desfășurate în locuri special amenajate pentru practicarea sportului. Acestea sunt evenimente care se desfășoară în baze sportive acoperite sau în aer liber, precum stadioane, piscine, săli de sport, piste de atletism etc.; |
| --- | --- |

—

evenimente sportive desfășurate în locuri special amenajate pentru practicarea sportului. Acestea sunt evenimente care se desfășoară în baze sportive acoperite sau în aer liber, precum stadioane, piscine, săli de sport, piste de atletism etc.;

| — | evenimente sportive de stradă, care necesită măsuri speciale de deviere a traficului, pregătirea străzii și managementul deșeurilor. Este vorba aici despre maratoane și curse cicliste; |
| --- | --- |

—

evenimente sportive de stradă, care necesită măsuri speciale de deviere a traficului, pregătirea străzii și managementul deșeurilor. Este vorba aici despre maratoane și curse cicliste;

| — | evenimente sportive desfășurate în spații verzi. În cazul acesta sunt utilizate parcurile urbane. Poate fi vorba despre evenimente sportive precum competițiile de atletism, ciclism sau înot în aer liber. |
| --- | --- |

—

evenimente sportive desfășurate în spații verzi. În cazul acesta sunt utilizate parcurile urbane. Poate fi vorba despre evenimente sportive precum competițiile de atletism, ciclism sau înot în aer liber.

Măsurile de gestionare a diferitelor impacturi ale evenimentelor (cu un accent special pus pe variabilele de mediu constituite de deșeuri, mobilitate și consumul de energie și apă) pot fi clasificate în bune practici de mediu în pregătirea evenimentului, în timpul evenimentului propriu-zis și după încheierea acestuia.

Departamentul spaniol pentru Educația pentru Dezvoltare Durabilă a organizat cel de-al 30-lea Maraton al Madridului în aprilie 2007 în colaborare cu MAPOMA, un organism organizator privat. S-au luat măsuri în ceea ce privește:

| — | reducerea deșeurilor, înlăturarea bureților, a portocalelor și a capacelor sticlelor; |
| --- | --- |

—

reducerea deșeurilor, înlăturarea bureților, a portocalelor și a capacelor sticlelor;

| — | intensificarea reciclării, recuperarea tricourilor și a sticlelor din plastic, înființarea de puncte de reciclare; |
| --- | --- |

—

intensificarea reciclării, recuperarea tricourilor și a sticlelor din plastic, înființarea de puncte de reciclare;

| — | sensibilizarea alergătorilor și a spectatorilor cu privire la aspectele de mediu; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea alergătorilor și a spectatorilor cu privire la aspectele de mediu;

| — | comunicarea cu mass-media; |
| --- | --- |

—

comunicarea cu mass-media;

| — | protejarea zonelor sensibile situate pe traseul care traversează parcul Retiro; |
| --- | --- |

—

protejarea zonelor sensibile situate pe traseul care traversează parcul Retiro;

| — | mobilitatea — utilizarea mașinilor curate, pe bioetanol, ca autovehicule oficiale; |
| --- | --- |

—

mobilitatea — utilizarea mașinilor curate, pe bioetanol, ca autovehicule oficiale;

| — | cooperarea cu voluntarii de la Crucea Roșie pentru mediu și cu asociația caritativă Emaus; |
| --- | --- |

—

cooperarea cu voluntarii de la Crucea Roșie pentru mediu și cu asociația caritativă Emaus;

| — | alegerea drept sponsor al manifestării a unui organism de reciclare a deșeurilor fără scop lucrativ, Ecoembes; |
| --- | --- |

—

alegerea drept sponsor al manifestării a unui organism de reciclare a deșeurilor fără scop lucrativ, Ecoembes;

| — | părți interesate: educația națională, serviciile de salubrizare și de colectare a deșeurilor (departamentul de mediu), Mapoma (organizatori ai maratonului), Ecoembes, Crucea Roșie, Setém (comerț echitabil), Emaus. |
| --- | --- |

—

părți interesate: educația națională, serviciile de salubrizare și de colectare a deșeurilor (departamentul de mediu), Mapoma (organizatori ai maratonului), Ecoembes, Crucea Roșie, Setém (comerț echitabil), Emaus.

Evaluare:

| — | creșterea cu 5 780 kg a cantității de ambalaje reciclate; |
| --- | --- |

—

creșterea cu 5 780 kg a cantității de ambalaje reciclate;

| — | înlăturarea a 70 000 de bureți, capace de sticle și deșeuri organice; |
| --- | --- |

—

înlăturarea a 70 000 de bureți, capace de sticle și deșeuri organice;

| — | reducerea cu 30 de minute a timpului necesar serviciilor de curățare; |
| --- | --- |

—

reducerea cu 30 de minute a timpului necesar serviciilor de curățare;

| — | 88 % dintre participanți au considerat măsurile luate ca fiind salutare; |
| --- | --- |

—

88 % dintre participanți au considerat măsurile luate ca fiind salutare;

| — | 63 % dintre participanți au pus în aplicare măsurile de mediu; |
| --- | --- |

—

63 % dintre participanți au pus în aplicare măsurile de mediu;

| — | educarea organizatorilor, a participanților și a spectatorilor. |
| --- | --- |

—

educarea organizatorilor, a participanților și a spectatorilor.

Alte inițiative ale departamentului spaniol includ:

| — | ȘCOLI DE PRIMĂVARĂ, VARĂ ȘI TOAMNĂ |
| --- | --- |

—

ȘCOLI DE PRIMĂVARĂ, VARĂ ȘI TOAMNĂ

Activitățile din cadrul acestor programe se adresează adulților în general, adulților și copiilor împreună și îndeosebi copiilor. Aceste programe sezoniere sunt specifice Departamentului pentru Educația pentru Dezvoltare Durabilă.

Itinerarii verzi.
  Este vorba aici despre activități desfășurate în parcuri publice, cu o importanță de natură istorică, botanică sau culturală pentru oraș. Acestea includ în special parcurile Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván și Lineal del Manzanares.

Ateliere și zile ale porților deschise consacrate mediului
  . Acestea au loc în diferite locuri legate de managementul de mediu al orașului și au ca obiectiv să facă cunoscut și să pună în evidență mediul urban și îndeosebi locuri precum pepinierele și serele din parcurile Retiro și Casa de Campo, Centrul pentru fluturi și alte insecte, Centrul pentru păsări și Centrul pentru berze, uzina de compost Migas Calientes. Se organizează de asemenea zile consacrate marcării păsărilor, livezilor urbane, atelierelor pentru copii, traseelor cu bicicleta etc.

Cursuri.
  Subiectele sunt alese astfel încât să se atragă atenția publicului asupra importanței adoptării unui comportament mai ecologic. Exemplele abordate includ îndeosebi grădinăritul tradițional și ecologic, populațiile de păsări din parcuri, apa din orașe, grădinăritul ecologic familial și schimbările climatice.

| — | ORGANIZAREA DE EVENIMENTE DE O ZI, CONGRESE, EXPOZIȚII |
| --- | --- |

—

ORGANIZAREA DE EVENIMENTE DE O ZI, CONGRESE, EXPOZIȚII

Departamentul pentru Educația pentru Dezvoltare Durabilă sprijină aceste diverse activități tematice organizând evenimente de o zi, congrese și seminarii. Printre evenimentele recente se numără:

| — | prima Zi a bioetanolului pentru un transport durabil; |
| --- | --- |

—

prima Zi a bioetanolului pentru un transport durabil;

| — | expoziția „Secretul copacilor”; |
| --- | --- |

—

expoziția „Secretul copacilor”;

| — | Congresul național pentru mediu, organizat de două ori pe an: existența unui stand al orașului, coordonarea participanților municipali. Congresul este organizat de către Fundația CONAMA; |
| --- | --- |

—

Congresul național pentru mediu, organizat de două ori pe an: existența unui stand al orașului, coordonarea participanților municipali. Congresul este organizat de către Fundația CONAMA;

| — | prima Zi a mobilității durabile a întreprinderilor, în colaborare cu Camera de Comerț și Fundația Mobilitate; |
| --- | --- |

—

prima Zi a mobilității durabile a întreprinderilor, în colaborare cu Camera de Comerț și Fundația Mobilitate;

| — | prima Zi a grădinăritului durabil în orașul viitorului, în colaborare cu Direcția Generală pentru Patrimoniul de Mediu. |
| --- | --- |

—

prima Zi a grădinăritului durabil în orașul viitorului, în colaborare cu Direcția Generală pentru Patrimoniul de Mediu.

Germania

Exemplul 1

În landul german Brema, aspectele privind dezvoltarea durabilă fac parte din programa pusă la dispoziție în prezent de Institutul pentru Educație al landului (LIS). „Acțiunea Formula plus” din landul Brema (Germania) are ca scop economisirea de energie în școlile din Brema, comunicând astfel elevilor importanța dezvoltării durabile.

Exemplul 2

Institutul landului Berlin-Brandenburg pentru Educație și Mass-Media (LISUM) organizează în mod regulat sesiuni de formare destinate profesorilor privind teme diverse legate de dezvoltarea durabilă. În afară de aceasta, din anul 2000, are loc în fiecare an o conferință de experți care cuprinde ateliere de formare privind dezvoltarea durabilă. În 2008 se va organiza în Brandenburg, sub auspiciile LISUM Berlin-Brandenburg, un congres pe tema „Învățării globale pentru o dezvoltare durabilă”, care va reuni diferite landuri. Plecând de la Obiectivele Mileniului și de la Deceniul educației al Națiunilor Unite, acest congres are ca obiectiv să facă mai bine cunoscut cetățenilor din Berlin și Brandenburg care este, în domeniul educației și tineretului, programa de referință a conferinței miniștrilor educației, dar și să promoveze punerea în aplicare a acesteia prin intermediul programelor de formare și al diferitelor proiecte.

Austria

Exemplul 1

Austria Superioară salută introducerea la scară europeană a unui model de măsuri destinat sensibilizării copiilor față de dezvoltarea durabilă în instituțiile preșcolare și în școlile primare. Acest model ar trebui totuși să se limiteze la transmiterea de mesaje-cheie. Autoritățile locale și regionale ar trebui să le ofere elevilor informații mai precise, deoarece ele sunt mai bine plasate pentru a răspunde nevoilor specifice ale acestora. Austria Superioară este puternic în favoarea ideii de a promova în rândul elevilor cultura unui spirit european privind dezvoltarea durabilă, prin intermediul măsurilor de conștientizare a publicului.

Exemplul 2

Din 1989, Academia pentru Mediu și Natură din Austria Superioară, care ține de serviciile guvernului landului Austria Superioară, desfășoară activități de educare și informare pentru a sprijini dezvoltarea durabilă. Academia este dotată cu un centru de gestiune „Agenda 21”, însărcinat cu lansarea, sprijinirea și promovarea „proceselor Agendei Locale 21” în favoarea unui mediu durabil; pe teren este utilizată o combinație din mai multe metode (de exemplu prospecte, ziare locale, afișe, panouri de afișaj, pagini internet, seri de informare, contacte personale, contacte cu mass-media).

Administrațiile locale din Austria Superioară au fost cooptate în elaborarea și în dezvoltarea strategiei de mediu a landului. Politicienii și factorii de decizie municipali și regionali s-au reunit și au fost informați asupra chestiunii, scopul acestui demers fiind de a-i încuraja să creeze alianțe de comunități preocupate de natură și hotărâte să o conserve și să inițieze procesele Agendei 21.

Programul de formare continuă al Academiei pentru Mediu și Natură din Austria Superioară propune formarea experților din domeniul mediului din municipalități, precum și acțiuni de formare continuă pentru profesori și pedagogi, în scopul de a îmbunătăți sensibilizarea cetățenilor față de stilul de viață durabil. O serie de cursuri de formare au fost create și pentru responsabilii cu dezvoltarea din orașe și regiuni.

Polonia

Exemplul 1

Programul Național polonez „Certificatul Verde” pentru sprijinirea și certificarea instituțiilor de învățământ în domeniul dezvoltării durabile

Acest program are ca scop sprijinirea și certificarea instituțiilor de învățământ active în domeniul dezvoltării durabile. Programul este pus în aplicare la două niveluri: grădinițele și școlile primare care respectă mediul primesc „certificate verzi categoria I”, iar grădinițele și școlile primare care joacă un rol central în dezvoltarea durabilă primesc „certificate verzi categoria a II-a”.

Programul a fost lansat în ianuarie 2000. Această inițiativă educativă, realizată de ONG-uri, sprijină într-un mod eficace sistemul de învățământ polonez în schimbarea atitudinilor și sensibilizarea față de aspectele de mediu a copiilor, tinerilor și a tuturor actorilor din mediul instituțiilor de învățământ. Certificatele verzi categoria I și categoria a II-a acordate instituțiilor care răspund unor exigențe anume constituie un exemplu de mărci de calitate în învățământul polonez, acordate pentru activități în domeniul dezvoltării durabile. Programul este finanțat de ministerele mediului, educației și sportului, ca și de președintele Fondului Național pentru Protecția Mediului și Gospodărirea Apelor și este gestionat în cooperare cu Centrul Național de Formare Continuă a Cadrelor Didactice. Scopul „certificatului verde” este de a difuza ideea dezvoltării durabile, fiind o sursă de inspirație pentru comunitățile în care sunt plasate instituțiile de învățământ și sprijinind acțiunile pe care acestea le desfășoară în calitate de centre locale ale dezvoltării durabile.

La 22 aprilie 2005, la Trzebaw, în Polonia, a fost inaugurată, printr-o ceremonie solemnă, o „clasă verde”, care nu se adresează numai copiilor și tinerilor școlari, ci și întregii comunități locale. Datorită „clasei verzi”, școala și municipalitatea au beneficiat de:

| — | un spațiu în aer liber pentru organizarea de activități, jocuri și ceremonii școlare; |
| --- | --- |

—

un spațiu în aer liber pentru organizarea de activități, jocuri și ceremonii școlare;

| — | un spațiu pentru desfășurarea de „lecții verzi” în mediul natural (observarea unui „mini-ecosistem” de floră și faună, lecții de artă și tehnologie cu utilizarea de materiale naturale); |
| --- | --- |

—

un spațiu pentru desfășurarea de „lecții verzi” în mediul natural (observarea unui „mini-ecosistem” de floră și faună, lecții de artă și tehnologie cu utilizarea de materiale naturale);

| — | un spațiu în care copiii, profesorii, părinții și localnicii să se odihnească și să se relaxeze; |
| --- | --- |

—

un spațiu în care copiii, profesorii, părinții și localnicii să se odihnească și să se relaxeze;

| — | un spațiu pentru activitățile de întreținere și îngrijire. |
| --- | --- |

—

un spațiu pentru activitățile de întreținere și îngrijire.

În afară de aceasta, programul include întregul mediu școlar al comunității locale, demonstrând că până și cele mai mici școli pot lucra eficient pentru a îndeplini obiectivele comune și misiunile stabilite. Inițiativa a contribuit la promovarea școlii, care a devenit deja bine cunoscută la nivel local ca școală ecologică. Având în vedere valoarea programului, ar trebui să se desfășoare o campanie de informare mai vastă și mai eficace cu privire la avantajele acestuia, precum și să fie simplificată procedura de candidatură pentru certificare.

Exemplul 2

„Eco-unități” la Școala primară nr. 1 din Września

Din anul 1999, direcțiunea, profesorii, elevii și părinții de la Școala primară nr. 1 din Września, Polonia, colaborează în numeroase inițiative în materie de mediu. Eforturile depuse în tot acest timp au fost răsplătite în ianuarie 2007, când școlii i-a fost acordat prestigiosul certificat de „protector al mediului” (sponsorizat de către președintele Poloniei), după ce trei ani consecutiv (2004-2006) i se acordase titlul de „promotor al ecologiei”.

Activitățile eco-unităților nu s-au limitat la campania anuală „Să facem curat în lume”, ci au inclus și o participare regulată la concursuri, excursii și plimbări ecologice. Aceste proiecte ecologice aveau ca obiectiv sensibilizarea publicului și încurajarea comportamentelor care contribuie la protejarea faunei și a florei (de exemplu colectarea separată a gunoiului și a materialelor reciclabile în momentul colectării deșeurilor).

În 2004, școala a primit premiul întâi al Fondului Regional pentru Protecția Mediului și Gospodărirea Apelor. În valoare de 70 000 de zloți, premiul a fost utilizat pentru crearea unui centru școlar pentru educație în materie de mediu și natură, cu o bază materială formată din echipamente multimedia, materiale didactice, software-uri și o stație meteorologică portabilă care să permită observarea condițiilor meteo pe teren.

Școala a lansat un program educativ, aflat încă în desfășurare, pentru clasele IV-VI, intitulat „Mediul în regiunea noastră”. Acesta conține programa de bază pentru învățământul general din școlile primare de șase ani și gimnazii, programa de științe naturale și materii din alte parcursuri educaționale.

Principalele teme abordate de program sunt conservarea naturii, protecția mediului și ecologia. Lecțiile se predau în contact direct cu natura. Programa conține diferite forme de conservare a naturii în regiunea Września, precum și alte aspecte care sunt inseparabile de o discuție privind mediul natural, cum ar fi protejarea peisajelor regionale, a apei, aerului, solurilor, gestionarea deșeurilor, modul de funcționare a diferitelor ecosisteme vegetale și stilurile de viață sănătoase.

În anul școlar 2003-2004, școala a realizat și un proiect educațional care presupunea realizarea unui traseu natural didactic de la Nowy Folwark până la Leśniczówka Słomówko. Prin acest proiect a fost creat la marginea orașului un traseu natural, permițând elevilor din oraș și din regiune să beneficieze de lecții de științe naturale și biologie în natură.

Exemplul 3

„Pachetul verde”: kit multimedia pentru educația ecologică

Aceste pachete verzi, realizate de Centrul Regional pentru Mediu din Europa Centrală și de Est (REC) de la Varșovia, sunt utilizate ca material didactic în școlile din regiunea Wielkopolska.

„Pachetul verde” a fost aprobat de Ministerul Educației și a fost evaluat pozitiv de Ministerul Mediului. Este vorba despre un kit multimedia gratuit de educație pentru protecția mediului, realizat pentru profesorii și elevii de liceu, care poate fi însă utilizat și la alte niveluri de învățământ. Kitul se compune din cinci părți, care acoperă 22 de aspecte privind protecția mediului și dezvoltarea durabilă. Kitul conține un ghid al profesorului cu planuri de lecție și fișe de informare, o casetă video cu secvențe și filme educative, un CD-ROM cu informații detaliate privind protecția mediului, un joc de tip „dilema” și alte materiale utile.

„Pachetul verde” contribuie nu numai la creșterea cunoștințelor elevilor, ci și la transmiterea unor valori noi și la încurajarea unui comportament ecologic la școală, acasă și în mediul apropiat. Participând la diferitele activități, la discuții, la jocuri pe roluri și la luări de decizie, elevii acționează mai ales ca parteneri ai profesorului. Prin intermediul profesorilor și al elevilor, valorile inculcate de către „pachetul verde” sunt transmise și membrilor familiei și societății în ansamblul său.

Prima ediție a „pachetelor verzi” a fost distribuită doar participanților la cursurile special organizate. Inițial, era vorba despre cursuri pentru profesorii în activitate și pentru formatorii de cadre didactice din întreaga Polonie, care și-au exprimat dorința de a juca rolul de coordonatori locali și de a organiza și de a ține cursuri pentru profesorii de la nivelul liceal din regiunea lor.

Între aprilie și iunie 2002, au fost organizate cinci ateliere pentru 104 participanți, printre care 13 persoane din regiunea Wielkopolska (de exemplu din Poznan, Piła, Kalisz, Konin, Gniezno și Leszno).

O a doua ediție a „pachetului verde”, de 5 000 de exemplare, a fost lansată în aprilie 2003; noul pachet ia în considerare experiența și sugestiile profesorilor care au utilizat prima versiune. Kitul conține filme noi, planuri de lecție modificate și un CD. Kiturile au fost trimise instituțiilor și organizațiilor poloneze care și-au manifestat dorința de a difuza „pachetele verzi” profesorilor de liceu din regiunea lor.

Exemplul 4

Studii postuniversitare în domeniul dezvoltării regionale durabile (obținerea de fonduri comunitare pentru promovarea dezvoltării durabile în regiune) la Institutul de Filozofie al Facultății de Științe Sociale de la Universitatea Adam Mickiewicz din Poznan

Studiile în domeniul dezvoltării durabile constituie o inițiativă importantă pentru a răspunde nevoilor locale în materie de protecție a mediului. Din acest motiv, începând cu anul universitar 2007-2008, Universitatea Adam Mickiewicz din Poznan lansează un program de studii postuniversitare în domeniul dezvoltării regionale durabile. Acest program se adresează consilierilor locali și regionali, precum și salariaților autorităților locale și regionale și ai altor instituții guvernamentale; funcționarilor; salariaților societăților din sectorul privat și public; voluntarilor și reprezentanților intereselor ONG-urilor care doresc să-și adapteze imaginea la strategia de dezvoltare durabilă. Selectarea studenților pentru programul postuniversitar în domeniul dezvoltării durabile a început în primăvara anului 2007. Directorul programului este dr. Piotr Warych.

Obiectivul programului este de a oferi studenților cunoștințe generale în domeniul dezvoltării durabile, al științelor economice și sociale și al ecologiei, permițându-le să dobândească competențele necesare aplicării acestor cunoștințe în viața privată și profesională. Studenții trebuie să fie capabili să înțeleagă și să analizeze procesele care au loc în mediul natural și interconexiunile complexe existente între diferiți factori. Este cert că absolvenții programului vor contribui la difuzarea ideii de dezvoltare durabilă și la aplicarea acesteia în procesele economice și sociale.

Grecia

În cadrul sistemului școlar oficial al Prefecturii din Atena, în special de-a lungul ultimilor ani, în colaborare cu direcțiile regionale pentru învățământul primar și secundar, a fost încurajată crearea de grupuri de lucru formate din profesori și având ca temă aspecte ecologice și civice, în scopul sensibilizării elevilor și de a îmbunătăți metodele de învățare. În ceea ce privește campaniile de informare, de fiecare dată când Prefectura din Atena organizează, contribuie la organizarea de evenimente privind dezvoltarea durabilă a societății civile sau participă la acestea, face eforturi pentru a-și comunica din timp activitățile în presă, la televizor sau la radio și pentru a furniza material audiovizual adecvat, facilitând informarea și implicarea publicului larg. În mod evident, este deosebit de important să se aibă grijă ca mass-media, radioul sau televiziunea să programeze plaje de difuzare la ore la care persoanele cărora li se adresează activitățile noastre să fie disponibile.

Suedia

Exemplul 1

În districtul Dalarna, format din 15 municipalități printre care și Orsa, va fi lansat în toamna anului 2007 un proiect trienal, care va implica 15 școli primare și secundare din district (două școli din Orsa), având următoarele obiective:

| — | toate activitățile școlare se vor desfășura într-o perspectivă de dezvoltare durabilă, elevii vor dobândi cunoștințe și competențe în acest domeniu, precum și dorința de a contribui la o societate durabilă pe termen lung; |
| --- | --- |

—

toate activitățile școlare se vor desfășura într-o perspectivă de dezvoltare durabilă, elevii vor dobândi cunoștințe și competențe în acest domeniu, precum și dorința de a contribui la o societate durabilă pe termen lung;

| — | vor fi create, testate și evaluate proceduri, metode și instrumente de dezvoltare durabilă pentru toate activitățile școlare, astfel încât cunoștințele și experiența să poată fi împărtășite și schimbate sistematic cu alte școli, la nivel atât național, cât și internațional. |
| --- | --- |

—

vor fi create, testate și evaluate proceduri, metode și instrumente de dezvoltare durabilă pentru toate activitățile școlare, astfel încât cunoștințele și experiența să poată fi împărtășite și schimbate sistematic cu alte școli, la nivel atât național, cât și internațional.

În afară de aceasta, proiectul trebuie să permită următoarele:

| — | elevii școlilor participante să învețe și să înțeleagă ce înseamnă dezvoltarea durabilă, atât la nivel teoretic, cât și la nivel practic; |
| --- | --- |

—

elevii școlilor participante să învețe și să înțeleagă ce înseamnă dezvoltarea durabilă, atât la nivel teoretic, cât și la nivel practic;

| — | corpul profesoral al școlilor participante să aibă cunoștințe în materie de dezvoltare durabilă și să transmită elevilor elementele teoretice și practice; |
| --- | --- |

—

corpul profesoral al școlilor participante să aibă cunoștințe în materie de dezvoltare durabilă și să transmită elevilor elementele teoretice și practice;

| — | școlile participante să-și planifice activitatea astfel încât să poată îndeplini obiectivele și orientările programei școlare în materie de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

—

școlile participante să-și planifice activitatea astfel încât să poată îndeplini obiectivele și orientările programei școlare în materie de dezvoltare durabilă;

| — | școlile participante să-și dezvolte activitățile de predare privind chestiunile de la nivel global; |
| --- | --- |

—

școlile participante să-și dezvolte activitățile de predare privind chestiunile de la nivel global;

| — | în rândul elevilor din școlile participante să crească interesul pentru științele naturii și tehnologiile dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

—

în rândul elevilor din școlile participante să crească interesul pentru științele naturii și tehnologiile dezvoltării durabile;

| — | elevii și corpul profesoral din școlile participante să conștientizeze și să înțeleagă mai bine legătura existentă între sănătate și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

—

elevii și corpul profesoral din școlile participante să conștientizeze și să înțeleagă mai bine legătura existentă între sănătate și dezvoltarea durabilă.

Institutul de Cercetare din Dalarna contribuie la proiect asigurând monitorizarea acestuia și evaluând demersul și rezultatele școlilor participante, pentru a pune în lumină metodele și abordările adecvate și eficace în materie de educație pentru dezvoltare durabilă.

Exemplul 2

Tribunalul de mediu (Miljötinget)

Tribunalul de mediu este o conferință anuală de mediu pentru elevii claselor a IX-a și ai școlilor secundare superioare din districtele Dalarna și Gävleborg. Obiectivul este de a incita tinerii, într-un mod serios și în același timp agreabil, să se angajeze în aspectele privind protecția mediului. Persoanele care intervin provin din lumea afacerilor, a politicii și a ONG-urilor. Este de la sine înțeles că drogurile nu își au locul în perimetrul de desfășurare a acestei manifestări. Proiectul este gestionat în comun de Regiunea Dalarna și de Consiliul districtului Gävleborg.

La nivel politic, de la începutul anilor 1990, orașul Orsa a precizat în obiectivele sale privind copiii/educația că toate activitățile din acest domeniu trebuie să fie orientate către obținerea de diferite premii pentru realizări în domeniul mediului, precum „eco-școala”, „drapelul verde” etc. Acest lucru înseamnă că la Orsa, aspectele de mediu și dezvoltarea durabilă constituie teme prioritare în programa școlară. Această activitate este difuzată datorită copiilor, care transmit mesajele mai departe către ceilalți membri ai familiei.

Departamentele responsabile cu educația în cadrul municipalității din Orsa participă la acest proces în diferite moduri, de exemplu prin campania eco-tren (Ekotåg) din Skattungbyn și prin programul de formare destinat întregului corp profesoral și intitulat „Să păstrăm Suedia curată”; de asemenea, un mic număr de profesori a urmat la Orsa cursul de mediu în cinci puncte al Universității din Dalarna.

Orsa deține o rețea activă de educație pentru mediu, ai cărei membri se întâlnesc în mod regulat, timp de o zi pe lună. În cadrul inițiativei „Nava viitorului” (Framtidsskeppet), a fost creată „Nava Dalarna” (Dalaskeppet), cu o întâlnire anuală, într-una din municipalitățile din Dalarna. Unul dintre principalii organizatori ai acestui proiect este Anders Sundvall. Mai multe școli, care lucrează activ în vederea dezvoltării durabile, au obținut premiul „drapelul verde” sau „eco-școala”.

Serviciile de furnizare a hranei pentru cantinele școlare continuă să-și extindă în fiecare an gama de produse Krav (compatibile cu cerințele privind protecția mediului și a animalelor și responsabilitatea socială). Două sau trei școli își cultivă în regie proprie legumele destinate utilizării în cantinele proprii.

Din 1997, districtul Dalarna a creat pe întreg teritoriul său o rețea de școli în scopul îmbunătățirii educației ecologice, creării de forumuri de schimburi de experiență, lansării de școli „drapel verde” etc. Profesorii au declarat în mod deschis că această activitate ar trebui continuată și dezvoltată. Datorită acestor inițiative, la nivelul Suediei, Dalarna deține totuși în prezent un mare număr de școli „drapel verde” și de școli care oferă educație pentru dezvoltare durabilă.

În prezent populația este mai sensibilizată față de importanța luării în considerare a dezvoltării durabile, însă este mai complicat ca această conștientizare să se traducă printr-o modificare a comportamentului. Școlile pot juca un rol major în a se asigura că generațiile viitoare dispun de cunoștințele și competențele de care vor avea nevoie pentru a acționa în favoarea dezvoltării durabile pe termen lung.

II.   Dificultăți în informarea publicului și în sensibilizarea față de dezvoltarea durabilă

| — | Informațiile privind dezvoltarea durabilă sunt oferite sistematic prin intermediul publicațiilor municipalității (ziare ale municipalității, fluturași informativi și anunțuri). Dificultatea rezidă în deficitul educației de bază în privința aspectelor de mediu. |
| --- | --- |

—

Informațiile privind dezvoltarea durabilă sunt oferite sistematic prin intermediul publicațiilor municipalității (ziare ale municipalității, fluturași informativi și anunțuri). Dificultatea rezidă în deficitul educației de bază în privința aspectelor de mediu.

| — | La nivel european există un cadru adecvat de strategie, de planificare și de programe, care indică liniile directoare în materie de dezvoltare durabilă, însă deficitul persistă la nivelul aplicării cunoștințelor și a know-how-ului și al transmiterii acestora către publicul larg. Prin urmare, ar trebui ca programe speciale să se concentreze pe aplicarea măsurilor de dezvoltare durabilă, prin crearea unor metode și experimente inovatoare de formare, consolidare a capacităților și învățare: prin orientarea programelor educative existente către programe specializate, concepute pentru a ține seama de condițiile specifice noilor state membre. Dificultățile în sensibilizarea față de dezvoltarea durabilă rezidă în:






  — | lipsa de cunoștințe și de muncă în echipe interdisciplinare în diferitele servicii care răspund de planificare; |
| --- | --- | --- |

—

La nivel european există un cadru adecvat de strategie, de planificare și de programe, care indică liniile directoare în materie de dezvoltare durabilă, însă deficitul persistă la nivelul aplicării cunoștințelor și a know-how-ului și al transmiterii acestora către publicul larg. Prin urmare, ar trebui ca programe speciale să se concentreze pe aplicarea măsurilor de dezvoltare durabilă, prin crearea unor metode și experimente inovatoare de formare, consolidare a capacităților și învățare: prin orientarea programelor educative existente către programe specializate, concepute pentru a ține seama de condițiile specifice noilor state membre. Dificultățile în sensibilizarea față de dezvoltarea durabilă rezidă în:

—

lipsa de cunoștințe și de muncă în echipe interdisciplinare în diferitele servicii care răspund de planificare;

| — | rigiditatea structurilor administrative, care îngreunează munca în echipă; |
| --- | --- |

—

rigiditatea structurilor administrative, care îngreunează munca în echipă;

| — | absența unor cercetări anterioare vizând satisfacerea nevoilor publicului, colectivităților și sectorului privat; |
| --- | --- |

—

absența unor cercetări anterioare vizând satisfacerea nevoilor publicului, colectivităților și sectorului privat;

| — | rolul insuficient al informației și al activității de sensibilizare în sferele de decizie și tehnice, neperceperea importanței activității de informare și sensibilizare în consolidarea managementului de mediu al orașului și în determinarea cetățenilor să se angajeze mai mult pentru mediu; |
| --- | --- |

—

rolul insuficient al informației și al activității de sensibilizare în sferele de decizie și tehnice, neperceperea importanței activității de informare și sensibilizare în consolidarea managementului de mediu al orașului și în determinarea cetățenilor să se angajeze mai mult pentru mediu;

| — | lipsa de resurse bugetare. |
| --- | --- |

—

lipsa de resurse bugetare.

| — | Alții consideră că politicile de dezvoltare durabilă trebuie să fie coerente și credibile. Landul Brandenburg precizează că, în materie de educație și de difuzare a cunoștințelor, asociațiile, voluntare în cea mai mare parte a lor, joacă un rol important care îl completează pe cel al instituțiilor de învățământ, de formare continuă și de învățământ superior. Aceste asociații voluntare gestionează centre de formare și organizează evenimente regulate în cadrul activităților desfășurate în conformitate cu statutul lor. Acești „furnizori independenți de educație” nu dispun însă de fonduri suficiente pentru a-și desfășura activitățile fără întreruperi. Adeseori, nu sunt în măsură să strângă partea de buget necesară pentru a beneficia de subvențiile publice, iar veniturile pe care instituțiile de învățământ le pot realiza sunt cel puțin limitate. Este deci de dorit să existe un instrument de finanțare pentru susținerea activității educaționale a asociațiilor care activează în domeniul dezvoltării durabile. Fondurile Structurale și Fondul European Agricol pentru Dezvoltarea Rurală (FEADR) nu sunt adecvate, fie pentru că această activitate nu ține de competențele lor, fie pentru că, la nivelul statelor membre, punerea în aplicare operațională se concentrează asupra altor priorități. |
| --- | --- |

—

Alții consideră că politicile de dezvoltare durabilă trebuie să fie coerente și credibile. Landul Brandenburg precizează că, în materie de educație și de difuzare a cunoștințelor, asociațiile, voluntare în cea mai mare parte a lor, joacă un rol important care îl completează pe cel al instituțiilor de învățământ, de formare continuă și de învățământ superior. Aceste asociații voluntare gestionează centre de formare și organizează evenimente regulate în cadrul activităților desfășurate în conformitate cu statutul lor. Acești „furnizori independenți de educație” nu dispun însă de fonduri suficiente pentru a-și desfășura activitățile fără întreruperi. Adeseori, nu sunt în măsură să strângă partea de buget necesară pentru a beneficia de subvențiile publice, iar veniturile pe care instituțiile de învățământ le pot realiza sunt cel puțin limitate. Este deci de dorit să existe un instrument de finanțare pentru susținerea activității educaționale a asociațiilor care activează în domeniul dezvoltării durabile. Fondurile Structurale și Fondul European Agricol pentru Dezvoltarea Rurală (FEADR) nu sunt adecvate, fie pentru că această activitate nu ține de competențele lor, fie pentru că, la nivelul statelor membre, punerea în aplicare operațională se concentrează asupra altor priorități.

| — | Pentru Austria Superioară, o dificultate majoră este că, luat separat, termenul de „durabilitate” este destul de vag și abstract, fiind deci greu de comunicat. De asemenea, s-a constatat că, atunci când sensul dezvoltării durabile a fost corect înțeles, discrepanța între această înțelegere și punerea în aplicare concretă a persistat. |
| --- | --- |

—

Pentru Austria Superioară, o dificultate majoră este că, luat separat, termenul de „durabilitate” este destul de vag și abstract, fiind deci greu de comunicat. De asemenea, s-a constatat că, atunci când sensul dezvoltării durabile a fost corect înțeles, discrepanța între această înțelegere și punerea în aplicare concretă a persistat.

| — | Cea mai mare dificultate întâlnită în activitățile de sensibilizare față de dezvoltarea durabilă în Polonia este lipsa de cunoștințe generale printre grupurile-țintă, indiferent dacă acestea sunt formate din elevi, producători agricoli, reprezentanți ai administrației publice sau chiar ai mediului științific. Un fenomen foarte curent este neînțelegerea conceptului de dezvoltare durabilă, asociat anterior numai cu protecția mediului și aspectele ecologice. Relevanța acestui concept pentru viața economică, socială și culturală a fost ignorat complet. Dezvoltarea durabilă nu este un subiect pentru jurnaliști, un subiect care să poate fi comunicat în calupuri scurte de informație; în consecință, oamenii se descurajează să învețe mai multe despre acest concept sau să-și pună în aplicare cunoștințele. |
| --- | --- |

—

Cea mai mare dificultate întâlnită în activitățile de sensibilizare față de dezvoltarea durabilă în Polonia este lipsa de cunoștințe generale printre grupurile-țintă, indiferent dacă acestea sunt formate din elevi, producători agricoli, reprezentanți ai administrației publice sau chiar ai mediului științific. Un fenomen foarte curent este neînțelegerea conceptului de dezvoltare durabilă, asociat anterior numai cu protecția mediului și aspectele ecologice. Relevanța acestui concept pentru viața economică, socială și culturală a fost ignorat complet. Dezvoltarea durabilă nu este un subiect pentru jurnaliști, un subiect care să poate fi comunicat în calupuri scurte de informație; în consecință, oamenii se descurajează să învețe mai multe despre acest concept sau să-și pună în aplicare cunoștințele.

---

| 26.2.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 53/40

---

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „A îmbătrâni frumos în societatea informațională”

(2008/C 53/07)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită autorităților locale și regionale din Europa să utilizeze pe larg potențialul TIC pentru a face față provocărilor rezultate din îmbătrânirea populației și, astfel, a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor în vârstă, a continua integrarea acestora în comunitățile locale și a promova competitivitatea locală și regională prin prestarea de servicii personalizate; |
| --- | --- |

—

solicită autorităților locale și regionale din Europa să utilizeze pe larg potențialul TIC pentru a face față provocărilor rezultate din îmbătrânirea populației și, astfel, a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor în vârstă, a continua integrarea acestora în comunitățile locale și a promova competitivitatea locală și regională prin prestarea de servicii personalizate;

| — | solicită ca autorităților locale și regionale să li se asigure un rol major în conceperea de activități și programe de cercetare naționale și europene axate pe soluții TIC pentru persoanele în vârstă, ca o recunoaștere a faptului că efectele îmbătrânirii populației sunt cele mai evidente la nivel local și că autoritățile locale și regionale utilizează pe larg aceste soluții; |
| --- | --- |

—

solicită ca autorităților locale și regionale să li se asigure un rol major în conceperea de activități și programe de cercetare naționale și europene axate pe soluții TIC pentru persoanele în vârstă, ca o recunoaștere a faptului că efectele îmbătrânirii populației sunt cele mai evidente la nivel local și că autoritățile locale și regionale utilizează pe larg aceste soluții;

| — | solicită autorităților locale și regionale să difuzeze informațiile pe această temă, să elaboreze strategii privind prestarea serviciilor în noile împrejurări și consolidarea parteneriatului local între diferitele părți interesate; |
| --- | --- |

—

solicită autorităților locale și regionale să difuzeze informațiile pe această temă, să elaboreze strategii privind prestarea serviciilor în noile împrejurări și consolidarea parteneriatului local între diferitele părți interesate;

| — | consideră că promovarea vieții independente și a monitorizării medicale de la distanță cu ajutorul TIC ar trebui să îmbunătățească productivitatea serviciilor sociale și de sănătate și să le asigure profesioniștilor mai mult timp pentru a-și îndeplini sarcinile pentru care au fost formați. Tehnologia ar trebui adaptată la nevoile persoanelor în vârstă și nu invers. Aceasta nu trebuie să ducă la creșterea gradului de însingurare și trebuie să respecte viața privată și demnitatea persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

—

consideră că promovarea vieții independente și a monitorizării medicale de la distanță cu ajutorul TIC ar trebui să îmbunătățească productivitatea serviciilor sociale și de sănătate și să le asigure profesioniștilor mai mult timp pentru a-și îndeplini sarcinile pentru care au fost formați. Tehnologia ar trebui adaptată la nevoile persoanelor în vârstă și nu invers. Aceasta nu trebuie să ducă la creșterea gradului de însingurare și trebuie să respecte viața privată și demnitatea persoanelor în vârstă;

| — | constată abordarea restrictivă a planului de acțiune în examinarea învățării asistate de TIC (e-learning); este necesar să se aibă în vedere faptul că învățarea asistată de tehnologie a ajutat semnificativ persoanele în vârstă să rămână creative și active din punct de vedere social; |
| --- | --- |

—

constată abordarea restrictivă a planului de acțiune în examinarea învățării asistate de TIC (e-learning); este necesar să se aibă în vedere faptul că învățarea asistată de tehnologie a ajutat semnificativ persoanele în vârstă să rămână creative și active din punct de vedere social;

| — | este de acord că diferențele între modalitățile de aplicare de către statele membre a dispozițiilor referitoare la dizabilități în comunicațiile electronice împiedică accesul la serviciile de comunicare și fragmentează piața europeană a tehnologiilor. |
| --- | --- |

—

este de acord că diferențele între modalitățile de aplicare de către statele membre a dispozițiilor referitoare la dizabilități în comunicațiile electronice împiedică accesul la serviciile de comunicare și fragmentează piața europeană a tehnologiilor.

| Raportor | : | Dl Risto KOIVISTO (FI/PSE), președintele Consiliului regional Tampere |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Risto KOIVISTO (FI/PSE), președintele Consiliului regional Tampere

Text de referință

Comunicarea Comisiei Europene pe tema „A îmbătrâni frumos în societatea informațională — O inițiativă i2010: Plan de acțiune privind tehnologiile informației și comunicațiilor și fenomenul îmbătrânirii”

COM(2007) 332 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | consideră că planul de acțiune pe tema „A îmbătrâni frumos în societatea informațională” reprezintă un pas foarte important în dezvoltarea societății informaționale europene. Investițiile în tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) constituie un instrument esențial pentru regiuni și orașe în eforturile lor de a face față provocării pe care o reprezintă îmbătrânirea populației. Aceste investiții pot îmbunătăți calitatea vieții persoanelor în vârstă, pot sprijini incluziunea socială a acestora, le pot permite să contribuie, prin competențele și experiența acumulată, la dezvoltarea societății și să stimuleze competitivitatea și creșterea economică la nivel local și regional prin noi produse și servicii. Într-un aviz anterior privind Strategia i2010 pentru o societate informațională europeană, Comitetul a salutat identificarea nevoilor unei societăți aflate în proces de îmbătrânire ca fiind una din cele trei priorități esențiale ale strategiei (1); |
| --- | --- |

1.

consideră că planul de acțiune pe tema „A îmbătrâni frumos în societatea informațională” reprezintă un pas foarte important în dezvoltarea societății informaționale europene. Investițiile în tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) constituie un instrument esențial pentru regiuni și orașe în eforturile lor de a face față provocării pe care o reprezintă îmbătrânirea populației. Aceste investiții pot îmbunătăți calitatea vieții persoanelor în vârstă, pot sprijini incluziunea socială a acestora, le pot permite să contribuie, prin competențele și experiența acumulată, la dezvoltarea societății și să stimuleze competitivitatea și creșterea economică la nivel local și regional prin noi produse și servicii. Într-un aviz anterior privind Strategia i2010 pentru o societate informațională europeană, Comitetul a salutat identificarea nevoilor unei societăți aflate în proces de îmbătrânire ca fiind una din cele trei priorități esențiale ale strategiei (1);

| 2. | constată că atât comunicarea, cât și planul de acțiune susțin propunerile formulate de Comitet în avizele sale privind, între altele, viitorul demografic al Europei (2), măsurile concrete în favoarea unei societăți informaționale echitabile (3), cercetarea în domeniul TIC (4), ocuparea lucrătorilor în vârstă (5) și poziția persoanelor cu dizabilități (6); |
| --- | --- |

2.

constată că atât comunicarea, cât și planul de acțiune susțin propunerile formulate de Comitet în avizele sale privind, între altele, viitorul demografic al Europei (2), măsurile concrete în favoarea unei societăți informaționale echitabile (3), cercetarea în domeniul TIC (4), ocuparea lucrătorilor în vârstă (5) și poziția persoanelor cu dizabilități (6);

| 3. | subliniază că autoritățile locale și regionale au un interes major și joacă un rol esențial în toate domeniile menționate în planul de acțiune al Comisiei:






  — | A îmbătrâni frumos la locul de muncă. Autoritățile locale și regionale reprezintă un angajator important, iar structura pe categorii de vârstă a forței de muncă a acestora este adesea mai diversificată și cu o prezență mai accentuată a persoanelor în vârstă decât în sectorul privat, motiv pentru care este esențial ca acestea să participe la proiectele europene menționate în planul de acțiune și să pună în aplicare măsuri similare la nivel local; |
| --- | --- | --- |

3.

subliniază că autoritățile locale și regionale au un interes major și joacă un rol esențial în toate domeniile menționate în planul de acțiune al Comisiei:

—

A îmbătrâni frumos la locul de muncă. Autoritățile locale și regionale reprezintă un angajator important, iar structura pe categorii de vârstă a forței de muncă a acestora este adesea mai diversificată și cu o prezență mai accentuată a persoanelor în vârstă decât în sectorul privat, motiv pentru care este esențial ca acestea să participe la proiectele europene menționate în planul de acțiune și să pună în aplicare măsuri similare la nivel local;

| — | A îmbătrâni frumos în comunitate și acasă. Autoritățile locale și regionale reprezintă principalii prestatori de servicii sociale și de sănătate publice. Deși duce la creșterea cererii de astfel de servicii și la modificarea conținutului acestora, îmbătrânirea populației reduce disponibilitatea forței de muncă calificate necesare pentru prestarea acestor servicii. Tehnologia informației joacă un rol important în găsirea de soluții pentru aceste provocări. Doar o mică parte din potențialul acestor tehnologii a fost exploatată și, în special, asistența pentru autonomie la domiciliu, o mai mare implicare activă a clienților în îngrijirea propriei sănătăți și o prestare mai eficientă a serviciilor constituie domenii prioritare care ar trebui dezvoltate în viitor; |
| --- | --- |

—

A îmbătrâni frumos în comunitate și acasă. Autoritățile locale și regionale reprezintă principalii prestatori de servicii sociale și de sănătate publice. Deși duce la creșterea cererii de astfel de servicii și la modificarea conținutului acestora, îmbătrânirea populației reduce disponibilitatea forței de muncă calificate necesare pentru prestarea acestor servicii. Tehnologia informației joacă un rol important în găsirea de soluții pentru aceste provocări. Doar o mică parte din potențialul acestor tehnologii a fost exploatată și, în special, asistența pentru autonomie la domiciliu, o mai mare implicare activă a clienților în îngrijirea propriei sănătăți și o prestare mai eficientă a serviciilor constituie domenii prioritare care ar trebui dezvoltate în viitor;

| 4. | subliniază diferențele majore existente între regiunile din Europa și atrage atenția asupra problemelor cu care se confruntă autoritățile locale și regionale, în special în zonele în care exodul tinerilor determină creșterea vârstei medii mai rapid decât în alte părți; |
| --- | --- |

4.

subliniază diferențele majore existente între regiunile din Europa și atrage atenția asupra problemelor cu care se confruntă autoritățile locale și regionale, în special în zonele în care exodul tinerilor determină creșterea vârstei medii mai rapid decât în alte părți;

| 5. | constată că variațiile în ceea ce privește utilizarea internetului în Europa sunt, în mare parte, determinate de diferențele legate de starea materială, competențe și domiciliu, care nu rezultă direct din îmbătrânirea populației, dar sunt mai pronunțate în rândul persoanelor în vârstă. Creșterea posibilităților de punere în practică, la nivel local, a proiectelor generale de formare, de conexiune în bandă largă și a altor proiecte generale care promovează o societate informațională echitabilă pot ajuta la îmbunătățirea situației persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

5.

constată că variațiile în ceea ce privește utilizarea internetului în Europa sunt, în mare parte, determinate de diferențele legate de starea materială, competențe și domiciliu, care nu rezultă direct din îmbătrânirea populației, dar sunt mai pronunțate în rândul persoanelor în vârstă. Creșterea posibilităților de punere în practică, la nivel local, a proiectelor generale de formare, de conexiune în bandă largă și a altor proiecte generale care promovează o societate informațională echitabilă pot ajuta la îmbunătățirea situației persoanelor în vârstă;

| 6. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia piața TIC destinată produselor și serviciilor pentru persoanele în vârstă este încă la început. Pentru competitivitatea UE, este important ca întreprinderile europene să ocupe cât mai curând un loc de prim-plan pe această piață în creștere rapidă. |
| --- | --- |

6.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia piața TIC destinată produselor și serviciilor pentru persoanele în vârstă este încă la început. Pentru competitivitatea UE, este important ca întreprinderile europene să ocupe cât mai curând un loc de prim-plan pe această piață în creștere rapidă.

Conștientizarea și elaborarea unor strategii comune

| 7. | sprijină schimbul de politici și experiențe practice, difuzarea celor mai bune practici, realizarea de analize comparative în regiunile și orașele din statele membre, în special crearea unei rețele regionale la nivel european, care ar putea fi folosită pentru a mări și a îmbunătăți șansele regiunilor de a lua parte la proiecte de cooperare. Regiunile și orașele pot oferi deja rețelelor propria experiență, în special cea dobândită în domeniile telemedicinei și serviciilor și în ceea ce privește tehnologiile care favorizează viața independentă; |
| --- | --- |

7.

sprijină schimbul de politici și experiențe practice, difuzarea celor mai bune practici, realizarea de analize comparative în regiunile și orașele din statele membre, în special crearea unei rețele regionale la nivel european, care ar putea fi folosită pentru a mări și a îmbunătăți șansele regiunilor de a lua parte la proiecte de cooperare. Regiunile și orașele pot oferi deja rețelelor propria experiență, în special cea dobândită în domeniile telemedicinei și serviciilor și în ceea ce privește tehnologiile care favorizează viața independentă;

| 8. | reamintește că persoanele responsabile pentru dezvoltarea și gestionarea serviciilor publice necesită, de asemenea, programe de dezvoltare a unor noi competențe, care integrează diferitele puncte de vedere, astfel încât măsurile prezentate în planul de acțiune să poată fi puse în aplicare. |
| --- | --- |

8.

reamintește că persoanele responsabile pentru dezvoltarea și gestionarea serviciilor publice necesită, de asemenea, programe de dezvoltare a unor noi competențe, care integrează diferitele puncte de vedere, astfel încât măsurile prezentate în planul de acțiune să poată fi puse în aplicare.

Crearea condițiilor favorabile

| 9. | constată că, pentru a crește rata ocupării în rândul persoanelor în vârstă, este esențială promovarea unor regimuri de muncă mai flexibile, a unui bun echilibru între viața familială și cea profesională, a unor condiții corespunzătoare de sănătate și securitate la locul de muncă și a învățării pe tot parcursul vieții. Astfel, Comitetul Regiunilor împărtășește punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia soluțiile TIC inovatoare care susțin, de exemplu, lucrul la distanță (teleworking) și formarea reprezintă modalități esențiale de realizare a obiectivelor acestor noi stiluri de viață profesională; |
| --- | --- |

9.

constată că, pentru a crește rata ocupării în rândul persoanelor în vârstă, este esențială promovarea unor regimuri de muncă mai flexibile, a unui bun echilibru între viața familială și cea profesională, a unor condiții corespunzătoare de sănătate și securitate la locul de muncă și a învățării pe tot parcursul vieții. Astfel, Comitetul Regiunilor împărtășește punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia soluțiile TIC inovatoare care susțin, de exemplu, lucrul la distanță (teleworking) și formarea reprezintă modalități esențiale de realizare a obiectivelor acestor noi stiluri de viață profesională;

| 10. | sprijină planul Comisiei de a revizui politicile de promovare a competențelor digitale în 2007-2008. Una dintre priorități ar trebui să fie sprijinirea eforturilor autorităților locale și regionale de a utiliza în mod optim Fondurile Structurale și, între altele, programul de învățare pe parcursul întregii vieți, pentru a dezvolta competențele persoanelor în vârstă și pentru a beneficia de pe urma bunei experiențe dobândite prin programe de formare între egali în rândul vârstnicilor; |
| --- | --- |

10.

sprijină planul Comisiei de a revizui politicile de promovare a competențelor digitale în 2007-2008. Una dintre priorități ar trebui să fie sprijinirea eforturilor autorităților locale și regionale de a utiliza în mod optim Fondurile Structurale și, între altele, programul de învățare pe parcursul întregii vieți, pentru a dezvolta competențele persoanelor în vârstă și pentru a beneficia de pe urma bunei experiențe dobândite prin programe de formare între egali în rândul vârstnicilor;

| 11. | atrage atenția asupra modului în care societatea informațională (în special telefonia mobilă și internetul) a modificat limba, cultura, mass-media și societatea în întregul ei. Astfel, problema fracturii digitale se referă la mult mai multe aspecte decât simpla posibilitatea de a utiliza un computer. Proiectele comune la care participă atât tineri, cât și persoane în vârstă ar putea reprezenta singura modalitate de a contribui la atenuarea acestei probleme; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra modului în care societatea informațională (în special telefonia mobilă și internetul) a modificat limba, cultura, mass-media și societatea în întregul ei. Astfel, problema fracturii digitale se referă la mult mai multe aspecte decât simpla posibilitatea de a utiliza un computer. Proiectele comune la care participă atât tineri, cât și persoane în vârstă ar putea reprezenta singura modalitate de a contribui la atenuarea acestei probleme;

| 12. | subliniază că, în ciuda problemelor legate de interoperabilitate și a diferențelor în furnizarea îngrijirilor de sănătate și a serviciilor la domiciliu menționate în comunicare, potențialul de dezvoltare și preluare a unor produse europene, de exemplu în aplicațiile pentru locuințe inteligente, este deja foarte bun; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, în ciuda problemelor legate de interoperabilitate și a diferențelor în furnizarea îngrijirilor de sănătate și a serviciilor la domiciliu menționate în comunicare, potențialul de dezvoltare și preluare a unor produse europene, de exemplu în aplicațiile pentru locuințe inteligente, este deja foarte bun;

| 13. | consideră important ca diferitele părți interesate (inclusiv înseși persoanele în vârstă și prestatorii de servicii sociale și de sănătate) să poată adopta o poziție comună și, astfel, să înlăture barierele juridice, tehnice, de accesibilitate și de alt tip, care împiedică dezvoltarea de soluții TIC pentru a îmbătrâni frumos. |
| --- | --- |

13.

consideră important ca diferitele părți interesate (inclusiv înseși persoanele în vârstă și prestatorii de servicii sociale și de sănătate) să poată adopta o poziție comună și, astfel, să înlăture barierele juridice, tehnice, de accesibilitate și de alt tip, care împiedică dezvoltarea de soluții TIC pentru a îmbătrâni frumos.

Promovarea preluării

| 14. | împărtășește preocupările Comisiei potrivit cărora eforturile întreprinse în prezent pentru a asigura transformarea inovațiilor tehnologice în produse practice și accesibile nu sunt suficiente. Regiunile și orașele pot ajuta la rezolvarea acestei situații, nu numai prin procurarea și dezvoltarea acestor produse, ci și prin crearea unui mediu economic care să le ofere întreprinderilor posibilități mai bune de acces pe piețe mai vaste; |
| --- | --- |

14.

împărtășește preocupările Comisiei potrivit cărora eforturile întreprinse în prezent pentru a asigura transformarea inovațiilor tehnologice în produse practice și accesibile nu sunt suficiente. Regiunile și orașele pot ajuta la rezolvarea acestei situații, nu numai prin procurarea și dezvoltarea acestor produse, ci și prin crearea unui mediu economic care să le ofere întreprinderilor posibilități mai bune de acces pe piețe mai vaste;

| 15. | salută în special menționarea, în mod expres, în planul de acțiune a faptului că și autoritățile locale și regionale ar trebui să desfășoare proiecte-pilot; |
| --- | --- |

15.

salută în special menționarea, în mod expres, în planul de acțiune a faptului că și autoritățile locale și regionale ar trebui să desfășoare proiecte-pilot;

| 16. | susține planurile Comisiei de a încuraja autoritățile, de la nivel local, regional și național, să exploateze potențialul unor contracte de achiziții publice inovatoare, dar semnalează că autorităților locale și regionale trebuie să li se pună la dispoziție proceduri clare cu privire la modul în care se atribuie contractele inovatoare de achiziții publice în cadrul normelor generale de reglementare a achizițiilor publice. |
| --- | --- |

16.

susține planurile Comisiei de a încuraja autoritățile, de la nivel local, regional și național, să exploateze potențialul unor contracte de achiziții publice inovatoare, dar semnalează că autorităților locale și regionale trebuie să li se pună la dispoziție proceduri clare cu privire la modul în care se atribuie contractele inovatoare de achiziții publice în cadrul normelor generale de reglementare a achizițiilor publice.

Pregătiri pentru viitor

| 17. | declară că susține cu tărie puternicul impuls dat cercetării multidisciplinare privind îmbătrânirea în Al șaptelea program-cadru de cercetare; |
| --- | --- |

17.

declară că susține cu tărie puternicul impuls dat cercetării multidisciplinare privind îmbătrânirea în Al șaptelea program-cadru de cercetare;

| 18. | consideră că accentul pus pe Planul de acțiune privind cercetarea comună, concentrarea resurselor și agendele comune reflectă corespunzător apelurile lansate anterior de Comitet în vederea intensificării coordonării programelor naționale de cercetare privind îmbătrânirea la scară europeană printr-o cooperare interregională în cadrul sistemului ERA-NET consolidat; |
| --- | --- |

18.

consideră că accentul pus pe Planul de acțiune privind cercetarea comună, concentrarea resurselor și agendele comune reflectă corespunzător apelurile lansate anterior de Comitet în vederea intensificării coordonării programelor naționale de cercetare privind îmbătrânirea la scară europeană printr-o cooperare interregională în cadrul sistemului ERA-NET consolidat;

| 19. | subliniază că o cooperare strânsă între cercetători, întreprinderi de diferite mărimi, sectorul terțiar, autoritățile locale și regionale și, în special, persoanele în vârstă reprezintă o condiție prealabilă pentru succesul cercetării și dezvoltării în domeniul soluțiilor TIC referitoare la îmbătrânire; |
| --- | --- |

19.

subliniază că o cooperare strânsă între cercetători, întreprinderi de diferite mărimi, sectorul terțiar, autoritățile locale și regionale și, în special, persoanele în vârstă reprezintă o condiție prealabilă pentru succesul cercetării și dezvoltării în domeniul soluțiilor TIC referitoare la îmbătrânire;

| 20. | reamintește că autoritățile locale și regionale pot crea un mediu de cercetare inovator și pot explora noi căi de cooperare instituțională între sectorul public și cel privat și de cooperare regională transfrontalieră. În plus față de investițiile autorităților locale și regionale, acest lucru presupune sprijin financiar și din partea statelor membre și a UE. |
| --- | --- |

20.

reamintește că autoritățile locale și regionale pot crea un mediu de cercetare inovator și pot explora noi căi de cooperare instituțională între sectorul public și cel privat și de cooperare regională transfrontalieră. În plus față de investițiile autorităților locale și regionale, acest lucru presupune sprijin financiar și din partea statelor membre și a UE.

Principalele puncte de vedere ale Comitetului Regiunilor

| 21. | consideră că sunt necesare informații suplimentare privind diferențele considerabile existente între regiuni, astfel încât să se poată trage concluziile corespunzătoare și să se asigure luarea unor măsuri suficient de eficiente; |
| --- | --- |

21.

consideră că sunt necesare informații suplimentare privind diferențele considerabile existente între regiuni, astfel încât să se poată trage concluziile corespunzătoare și să se asigure luarea unor măsuri suficient de eficiente;

| 22. | constată abordarea destul de restrictivă în cadrul comunicării a învățării asistate de TCI (e-learning), analizând-o în principal din punctul de vedere al dezvoltării vieții profesionale. În pregătirea punerii în aplicare a planului de acțiune, este necesar să se aibă în vedere faptul că, în multe țări, pensionarii reprezintă deja o categorie importantă de clienți pentru formarea profesională a adulților asigurată de autoritățile locale și regionale și că învățarea asistată de tehnologie a ajutat semnificativ persoanele în vârstă să rămână creative și active din punct de vedere social; |
| --- | --- |

22.

constată abordarea destul de restrictivă în cadrul comunicării a învățării asistate de TCI (e-learning), analizând-o în principal din punctul de vedere al dezvoltării vieții profesionale. În pregătirea punerii în aplicare a planului de acțiune, este necesar să se aibă în vedere faptul că, în multe țări, pensionarii reprezintă deja o categorie importantă de clienți pentru formarea profesională a adulților asigurată de autoritățile locale și regionale și că învățarea asistată de tehnologie a ajutat semnificativ persoanele în vârstă să rămână creative și active din punct de vedere social;

| 23. | recomandă ca serviciile TIC pentru persoanele în vârstă să joace un rol mai important în cadrul inițiativei „Regiuni pentru schimbare economică”; |
| --- | --- |

23.

recomandă ca serviciile TIC pentru persoanele în vârstă să joace un rol mai important în cadrul inițiativei „Regiuni pentru schimbare economică”;

| 24. | solicită ca autorităților locale și regionale să li se asigure un rol major în conceperea de activități și programe de cercetare naționale și europene axate pe soluții TIC pentru a îmbătrâni frumos, ca o recunoaștere a faptului că efectele îmbătrânirii populației sunt cele mai evidente la nivel local și că autoritățile locale și regionale utilizează pe larg aceste soluții; |
| --- | --- |

24.

solicită ca autorităților locale și regionale să li se asigure un rol major în conceperea de activități și programe de cercetare naționale și europene axate pe soluții TIC pentru a îmbătrâni frumos, ca o recunoaștere a faptului că efectele îmbătrânirii populației sunt cele mai evidente la nivel local și că autoritățile locale și regionale utilizează pe larg aceste soluții;

| 25. | consideră că, în selectarea proiectelor menționate în planul de acțiune pentru promovarea vieții independente și a monitorizării medicale de la distanță, este esențial să se ia în considerare următoarele criterii:






  — | promovarea vieții independente nu trebuie să ducă la creșterea gradului de însingurare; |
| --- | --- | --- |

25.

consideră că, în selectarea proiectelor menționate în planul de acțiune pentru promovarea vieții independente și a monitorizării medicale de la distanță, este esențial să se ia în considerare următoarele criterii:

—

promovarea vieții independente nu trebuie să ducă la creșterea gradului de însingurare;

| — | tehnologia ar trebui adaptată la nevoile persoanelor în vârstă și nu invers; |
| --- | --- |

—

tehnologia ar trebui adaptată la nevoile persoanelor în vârstă și nu invers;

| — | serviciile create trebuie să respecte viața privată și demnitatea persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

—

serviciile create trebuie să respecte viața privată și demnitatea persoanelor în vârstă;

| — | proiectele trebuie să aibă capacitatea de a îmbunătăți productivitatea serviciilor și de a le asigura profesioniștilor din domeniul asistenței sociale și al sănătății mai mult timp pentru a-și îndeplini sarcinile pentru care au fost formați; |
| --- | --- |

—

proiectele trebuie să aibă capacitatea de a îmbunătăți productivitatea serviciilor și de a le asigura profesioniștilor din domeniul asistenței sociale și al sănătății mai mult timp pentru a-și îndeplini sarcinile pentru care au fost formați;

| 26. | este de acord cu afirmația Comisiei potrivit căreia diferențele între modalitățile de aplicare de către statele membre a dispozițiilor referitoare la dizabilități, prevăzute de cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice, împiedică accesul la serviciile de comunicare și fragmentează piața europeană a tehnologiilor, dar subliniază, în același timp, că persoanele cu dizabilități nu pot fi lăsate să depindă doar de serviciile electronice; accentul trebuie pus, mai degrabă, pe mobilizarea tehnologiilor, pentru a se permite accesul la servicii prin mai multe canale diferite; |
| --- | --- |

26.

este de acord cu afirmația Comisiei potrivit căreia diferențele între modalitățile de aplicare de către statele membre a dispozițiilor referitoare la dizabilități, prevăzute de cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice, împiedică accesul la serviciile de comunicare și fragmentează piața europeană a tehnologiilor, dar subliniază, în același timp, că persoanele cu dizabilități nu pot fi lăsate să depindă doar de serviciile electronice; accentul trebuie pus, mai degrabă, pe mobilizarea tehnologiilor, pentru a se permite accesul la servicii prin mai multe canale diferite;

| 27. | reamintește că dezvoltarea sectorului TIC reprezintă o oportunitate de conciliere a cerințelor persoanelor în vârstă de a avea acces la servicii informatice și de comunicații și a cerințelor persoanelor tinere de a avea oportunități de lucru care să contribuie la dialogul dintre generații; |
| --- | --- |

27.

reamintește că dezvoltarea sectorului TIC reprezintă o oportunitate de conciliere a cerințelor persoanelor în vârstă de a avea acces la servicii informatice și de comunicații și a cerințelor persoanelor tinere de a avea oportunități de lucru care să contribuie la dialogul dintre generații;

| 28. | reamintește, în plus, că, independent de programele europene financiare sau de altă natură, sau în completarea acestora, autoritățile locale și regionale ar trebui:






  — | să-și stabilească propriile sisteme și proiecte-pilot, în vederea dezvoltării, preluării și utilizării TIC pentru a îmbătrâni frumos; |
| --- | --- | --- |

28.

reamintește, în plus, că, independent de programele europene financiare sau de altă natură, sau în completarea acestora, autoritățile locale și regionale ar trebui:

—

să-și stabilească propriile sisteme și proiecte-pilot, în vederea dezvoltării, preluării și utilizării TIC pentru a îmbătrâni frumos;

| — | să utilizeze alte instrumente disponibile, cum ar fi orientările facultative, pentru a promova transformarea locuințelor, astfel încât acestea să fie corespunzătoare pentru viața independentă și |
| --- | --- |

—

să utilizeze alte instrumente disponibile, cum ar fi orientările facultative, pentru a promova transformarea locuințelor, astfel încât acestea să fie corespunzătoare pentru viața independentă și

| — | să promoveze o vastă cooperare la nivel local și regional în ce privește serviciile sociale, de sănătate și de locuință; |
| --- | --- |

—

să promoveze o vastă cooperare la nivel local și regional în ce privește serviciile sociale, de sănătate și de locuință;

| 29. | solicită autorităților locale și regionale să difuzeze informațiile pe această temă, să elaboreze strategii privind impactul îmbătrânirii, precum și organizarea și prestarea serviciilor în noile împrejurări și, astfel cum se menționează în planul de acțiune, să consolideze parteneriatul local între diferitele părți interesate; |
| --- | --- |

29.

solicită autorităților locale și regionale să difuzeze informațiile pe această temă, să elaboreze strategii privind impactul îmbătrânirii, precum și organizarea și prestarea serviciilor în noile împrejurări și, astfel cum se menționează în planul de acțiune, să consolideze parteneriatul local între diferitele părți interesate;

| 30. | solicită autorităților locale și regionale din Europa să utilizeze pe larg potențialul TIC pentru a face față provocărilor rezultate din îmbătrânirea populației și, astfel, a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor în vârstă, a continua integrarea acestora în comunitățile locale și a promova competitivitatea locală și regională prin prestarea de servicii personalizate. |
| --- | --- |

30.

solicită autorităților locale și regionale din Europa să utilizeze pe larg potențialul TIC pentru a face față provocărilor rezultate din îmbătrânirea populației și, astfel, a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor în vârstă, a continua integrarea acestora în comunitățile locale și a promova competitivitatea locală și regională prin prestarea de servicii personalizate.

Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin și CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 și CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---