# Az Európai Unió C 74/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 74 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. március 20. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 74

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. március 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2008/C 074/01 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Ausztria 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 1 |
| 2008/C 074/02 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Szlovénia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 5 |
| 2008/C 074/03 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Írország 2007–2010-re szóló aktualizált stabilitási programjáról | 10 |
| 2008/C 074/04 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Dánia 2007–2010-re szóló aktualizált konvergenciaprogramjáról | 15 |
| 2008/C 074/05 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Litvánia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 19 |
| 2008/C 074/06 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) a Cseh Köztársaság 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 24 |
| 2008/C 074/07 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Málta 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról | 28 |
| 2008/C 074/08 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Görögország 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 33 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2008/C 074/01

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Ausztria 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

1

2008/C 074/02

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Szlovénia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

5

2008/C 074/03

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Írország 2007–2010-re szóló aktualizált stabilitási programjáról

10

2008/C 074/04

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Dánia 2007–2010-re szóló aktualizált konvergenciaprogramjáról

15

2008/C 074/05

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Litvánia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

19

2008/C 074/06

A Tanács véleménye (2008. március 4.) a Cseh Köztársaság 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

24

2008/C 074/07

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Málta 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

28

2008/C 074/08

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Görögország 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

33

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 074/09 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 074/09

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 074/11 | Euro-átváltási árfolyamok | 39 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 074/12 | A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet szerinti tájékoztatás | 40 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 074/11

Euro-átváltási árfolyamok

39

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 074/12

A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet szerinti tájékoztatás

40

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 074/13 | Pályázati felhívás a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tévő többéves közösségi program keretében végrehajtandó közvetett cselekvésekre (e-tartalom-plusz program) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához kapcsolódó munkaprogramok alapján | 64 |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Gazdasági TérségEFTA-bíróság |
| 2008/C 074/15 | Az Oslo tingrett 2007. november 26-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a L'Oréal Norge AS kontra Smart Club Norge AS ügyben (E-10/07. sz. ügy) | 65 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 074/16 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatáról | 66 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 074/17 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 71 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 074/21 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 72 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 074/13

Pályázati felhívás a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tévő többéves közösségi program keretében végrehajtandó közvetett cselekvésekre (e-tartalom-plusz program) (
  1
  )

e

plusz

1

62

2008/C 074/14

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához kapcsolódó munkaprogramok alapján

64

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Európai Gazdasági TérségEFTA-bíróság

2008/C 074/15

Az Oslo tingrett 2007. november 26-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a L'Oréal Norge AS kontra Smart Club Norge AS ügyben (E-10/07. sz. ügy)

65

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 074/16

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatáról

66

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 074/17

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

71

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2008/C 074/21

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Ausztria 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2008/C 74/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Ausztria aktualizált stabilitási programját, amely a 2007–2010-es időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Ausztria aktualizált stabilitási programját, amely a 2007–2010-es időszakra vonatkozik.

| (2) | Az elmúlt néhány évben Ausztriára az erőteljes gazdasági növekedés volt jellemző, amely átlagban meghaladta más euroövezeti országok növekedését. A magánfogyasztás lanyha volt, a növekedéshez leginkább a nettó export és a beruházások járultak hozzá. A bérek folytatódó mérséklődése segített fenntartani az árstabilitást, miközben fellendült a külső versenyképesség.
  Az osztrák munkaerőpiac teljesítménye jó, a munkanélküliségi ráta a legalacsonyabbak között van az EU-ban, és az általános foglalkoztatási arány jobb a lisszaboni stratégiában megcélzott 70 %-nál. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási aránya azonban jóval az uniós átlag alatt marad. Miközben az államadósság meghaladja a GDP 60 %-át, az államháztartási hiány 2005 óta csökken, de a költségvetés egyensúlyának elérését ismételten elhalasztották. Az államháztartás tartós konszolidációja a kormányzat különböző szintjei közötti költségvetési kapcsolatok általános javításától is függ, mivel ezek túlságosan bonyolultak és nem átláthatók. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt néhány évben Ausztriára az erőteljes gazdasági növekedés volt jellemző, amely átlagban meghaladta más euroövezeti országok növekedését. A magánfogyasztás lanyha volt, a növekedéshez leginkább a nettó export és a beruházások járultak hozzá. A bérek folytatódó mérséklődése segített fenntartani az árstabilitást, miközben fellendült a külső versenyképesség.

Az osztrák munkaerőpiac teljesítménye jó, a munkanélküliségi ráta a legalacsonyabbak között van az EU-ban, és az általános foglalkoztatási arány jobb a lisszaboni stratégiában megcélzott 70 %-nál. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási aránya azonban jóval az uniós átlag alatt marad. Miközben az államadósság meghaladja a GDP 60 %-át, az államháztartási hiány 2005 óta csökken, de a költségvetés egyensúlyának elérését ismételten elhalasztották. Az államháztartás tartós konszolidációja a kormányzat különböző szintjei közötti költségvetési kapcsolatok általános javításától is függ, mivel ezek túlságosan bonyolultak és nem átláthatók.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál GDP növekedése a 2007-es 3,4 %-ról átlagosan 2,5 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik (2), hogy a forgatókönyv valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül. Az élelmiszer- és olajárak legújabb alakulását tekintve az infláció a programban előre jelzettnél valamivel magasabb lehet, de a bérek további mérséklődése hozzájárulhat a magas szintű versenyképesség fenntartásához. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál GDP növekedése a 2007-es 3,4 %-ról átlagosan 2,5 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik (2), hogy a forgatókönyv valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül. Az élelmiszer- és olajárak legújabb alakulását tekintve az infláció a programban előre jelzettnél valamivel magasabb lehet, de a bérek további mérséklődése hozzájárulhat a magas szintű versenyképesség fenntartásához.

| (4) | 2007-ben az államháztartási hiány a stabilitási program legújabb változatának becslése szerint a GDP 0,7 %-a, az előző változatban szereplő, a GDP 0,9 %-ának megfelelő céllal szemben. Ez a célon túlmutató javulás a vártnál jobb ciklikus fejleményekből ered, a bevétel meghaladja a költségvetési terveket, és némileg ellensúlyozza a kiadások tervezettnél magasabb növekedését. Különösen a munkabéradóból és a társasági jövedelemadózásból, valamint a tőkehozamadóból származó bevételek járultak hozzá a tervezettnél magasabb bevételhez. A Tanács megállapítja, hogy összességében a költségvetés 2007-es végrehajtása nagyjából összhangban van az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. |
| --- | --- |

(4)

2007-ben az államháztartási hiány a stabilitási program legújabb változatának becslése szerint a GDP 0,7 %-a, az előző változatban szereplő, a GDP 0,9 %-ának megfelelő céllal szemben. Ez a célon túlmutató javulás a vártnál jobb ciklikus fejleményekből ered, a bevétel meghaladja a költségvetési terveket, és némileg ellensúlyozza a kiadások tervezettnél magasabb növekedését. Különösen a munkabéradóból és a társasági jövedelemadózásból, valamint a tőkehozamadóból származó bevételek járultak hozzá a tervezettnél magasabb bevételhez. A Tanács megállapítja, hogy összességében a költségvetés 2007-es végrehajtása nagyjából összhangban van az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival.

| (5) | A középtávú költségvetési stratégia fő célja a középtávú költségvetési célkitűzés elérése, ami 2010-re strukturális értelemben kiegyensúlyozott egyenleget jelent (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg). Az államháztartási egyenleg a tervek szerint a GDP 0,7 %-át kitevő 2007-es hiányról 2010-ben 0,4 %-os többletre vált át, későbbre halasztott kiigazítással. Az elsődleges többlet az adott időszakban várhatóan némileg kevésbé javul, a GDP 0,9 százalékpontjával. A közös módszertannak megfelelően számított strukturális hiány 2007 és 2010 között a GDP körülbelül 1 százalékpontjával szűkül (3). A konszolidáció nagyrészt a kiadások csökkentésére támaszkodik, amelynek a fő tényezőit a szociális kiadások visszafogása és a közigazgatási reformokból származó előnyök jelentik. A program előző változatához képest, amely azt irányozta elő, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést 2009-ben nagyjából elérik, az új változat a 2007-es kedvezőbb növekedési teljesítmény ellenére némileg későbbre ütemezi a tervezett kiigazítást. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben épphogy a GDP Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt lesz, és az előrejelzések szerint a programidőszakban 4,5 százalékponttal tovább csökken. |
| --- | --- |

(5)

A középtávú költségvetési stratégia fő célja a középtávú költségvetési célkitűzés elérése, ami 2010-re strukturális értelemben kiegyensúlyozott egyenleget jelent (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg). Az államháztartási egyenleg a tervek szerint a GDP 0,7 %-át kitevő 2007-es hiányról 2010-ben 0,4 %-os többletre vált át, későbbre halasztott kiigazítással. Az elsődleges többlet az adott időszakban várhatóan némileg kevésbé javul, a GDP 0,9 százalékpontjával. A közös módszertannak megfelelően számított strukturális hiány 2007 és 2010 között a GDP körülbelül 1 százalékpontjával szűkül (3). A konszolidáció nagyrészt a kiadások csökkentésére támaszkodik, amelynek a fő tényezőit a szociális kiadások visszafogása és a közigazgatási reformokból származó előnyök jelentik. A program előző változatához képest, amely azt irányozta elő, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést 2009-ben nagyjából elérik, az új változat a 2007-es kedvezőbb növekedési teljesítmény ellenére némileg későbbre ütemezi a tervezett kiigazítást. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben épphogy a GDP Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt lesz, és az előrejelzések szerint a programidőszakban 4,5 százalékponttal tovább csökken.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, 2009-ben és 2010-ben azonban a megalapozott makrogazdasági feltételezések ellenére az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A program mindenekelőtt nem ad elegendő információt az utolsó két évre tervezett jelentős kiadásfékezés megalapozásához szükséges intézkedésekről, bár a munkanélküli ellátások és a nyugdíj terén a 2004-es nyugdíjreform révén elért megtakarítások hozzájárulhatnak a kiadási arány csökkenéséhez. Az sem egyértelmű, hogy a kiadási célkitűzések hogyan teszik lehetővé az oktatás, a kutatás-fejlesztés és az infrastruktúra terén a programidőszak alatt tervezett további kiadásokat, miközben a közigazgatásban várt hatékonyságnövelés bizonytalan marad.
  Végül, a program adócsökkentést jelent be 2010-re, de nem rendelkezik annak finanszírozásáról. Az adóssághányad előre jelzett alakulásához kapcsolódó kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, egyrészt a tervezettnél esetlegesen magasabb hiánnyal, ami veszélyezteti a programban ismertetett kiigazítási pályához való kötődést, másrészt azonban a nominális GDP az előre jelzettnél magasabb is lehet. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, 2009-ben és 2010-ben azonban a megalapozott makrogazdasági feltételezések ellenére az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A program mindenekelőtt nem ad elegendő információt az utolsó két évre tervezett jelentős kiadásfékezés megalapozásához szükséges intézkedésekről, bár a munkanélküli ellátások és a nyugdíj terén a 2004-es nyugdíjreform révén elért megtakarítások hozzájárulhatnak a kiadási arány csökkenéséhez. Az sem egyértelmű, hogy a kiadási célkitűzések hogyan teszik lehetővé az oktatás, a kutatás-fejlesztés és az infrastruktúra terén a programidőszak alatt tervezett további kiadásokat, miközben a közigazgatásban várt hatékonyságnövelés bizonytalan marad.

Végül, a program adócsökkentést jelent be 2010-re, de nem rendelkezik annak finanszírozásáról. Az adóssághányad előre jelzett alakulásához kapcsolódó kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, egyrészt a tervezettnél esetlegesen magasabb hiánnyal, ami veszélyezteti a programban ismertetett kiigazítási pályához való kötődést, másrészt azonban a nominális GDP az előre jelzettnél magasabb is lehet.

| (7) | E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-ra megvalósítsák a középtávú célkitűzéseket. A programidőszak alatt azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme 2008-ban nem megfelelő, és jelentősen erősíteni kell, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának a kedvező gazdasági időszakokban a GDP 0,5 %-a fölött kell lennie. A Tanács megállapítja, hogy a kiigazítás üteme 2008-ban nincs összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival sem. 2008 után a tervezett kiigazítást egyedi kiadásmegtakarító intézkedésekkel kell alátámasztani. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-ra megvalósítsák a középtávú célkitűzéseket. A programidőszak alatt azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme 2008-ban nem megfelelő, és jelentősen erősíteni kell, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának a kedvező gazdasági időszakokban a GDP 0,5 %-a fölött kell lennie. A Tanács megállapítja, hogy a kiigazítás üteme 2008-ban nincs összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival sem. 2008 után a tervezett kiigazítást egyedi kiadásmegtakarító intézkedésekkel kell alátámasztani.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Ausztria összességében alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása kisebb, mint az EU-átlag, mivel a GDP-hez viszonyított nyugdíjkiadások a tervek szerint hosszú távon csökkennek. A program előrejelzése szerint az előző változat kiindulási helyzeténél jobb, 2007-es költségvetési egyenleg hozzájárul a népesség elöregedése által okozott előre jelzett hosszú távú költségvetési hatás enyhítéséhez. A programban tervezettnek megfelelően középtávon magas elsődleges többletek fenntartása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Ausztria összességében alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása kisebb, mint az EU-átlag, mivel a GDP-hez viszonyított nyugdíjkiadások a tervek szerint hosszú távon csökkennek. A program előrejelzése szerint az előző változat kiindulási helyzeténél jobb, 2007-es költségvetési egyenleg hozzájárul a népesség elöregedése által okozott előre jelzett hosszú távú költségvetési hatás enyhítéséhez. A programban tervezettnek megfelelően középtávon magas elsődleges többletek fenntartása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához.

| (9) | A stabilitási program teljes mértékben összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A közvetlen költségvetési hatással járó intézkedésekre összpontosítva mind a stabilitási program, mind a végrehajtási jelentés előírja a kiadások átcsoportosítását a növekedésorientált kategóriák felé, mint a kutatás-fejlesztés, az infrastruktúra és az oktatás. Hasonlóan, a végrehajtási jelentés tájékoztatást ad a közigazgatás és az egészségügyi rendszer reformjáról, valamint az új középtávú költségvetési keret bevezetéséről, amelyek mind a stabilitási programban ismertetett konszolidációs pálya kulcselemét jelentik. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program teljes mértékben összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A közvetlen költségvetési hatással járó intézkedésekre összpontosítva mind a stabilitási program, mind a végrehajtási jelentés előírja a kiadások átcsoportosítását a növekedésorientált kategóriák felé, mint a kutatás-fejlesztés, az infrastruktúra és az oktatás. Hasonlóan, a végrehajtási jelentés tájékoztatást ad a közigazgatás és az egészségügyi rendszer reformjáról, valamint az új középtávú költségvetési keret bevezetéséről, amelyek mind a stabilitási programban ismertetett konszolidációs pálya kulcselemét jelentik.

| (10) | A program költségvetési stratégiája csak részben felel meg az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában, mivel a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható strukturális javulás nem tűnik megfelelőnek. |
| --- | --- |

(10)

A program költségvetési stratégiája csak részben felel meg az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában, mivel a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható strukturális javulás nem tűnik megfelelőnek.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4). |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a potenciáljának közelében maradó növekedés összefüggésében a program lassú előrehaladást tervez a középtávú költségvetési célkitűzés felé, viszonylag a programidőszak végére ütemezett kiigazítással, amelynek alapja a kiadások nem teljesen részletezett korlátozása. 2008 után a költségvetési célok elérésének vannak kockázatai, és előfordulhat, hogy a középtávú célkitűzést a programidőszak végére nem érik el. Az aktualizált változat nem rendelkezik a 2010-re bejelentett adócsökkentések finanszírozásáról. Az államadósság 2007-ben várhatóan épphogy a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt lesz, és a következő években mérsékelten tovább csökken. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve Ausztria összességében alacsony kockázattal szembesül.

A fenti értékelés alapján Ausztriát felkérik, hogy használja ki a tervezettnél némileg alacsonyabb 2007-es hiányt, hogy 2008-ban erősítse a kiigazítási erőfeszítéseket, valamint egyedi és kellő mértékű intézkedésekkel alapozza meg a program utolsó két évében tervezett kiigazítást, beleértve a tervezett adóreform finanszírozását is. Így a középtávú költségvetési célkitűzés a programban előirányzottnál előbb elérhető, különösen a kiadások visszafogásának szigorúbb végrehajtásával és a nem várt adóbevételek költségvetési konszolidációra való felhasználásával.

A Tanács megállapítja továbbá, hogy ezek az intézkedések összhangban állnának az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2007. november | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| BIZ 2007. november | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.a. |
| SP 2007. március | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2007. november | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| BIZ 2007. november | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | n.a. |
| SP 2007. március | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. november | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| BIZ 2007. november (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | n.a. |
| SP 2007. március | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| BIZ 2007. november | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | n.a. |
| SP 2007. március | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| BIZ 2007. november | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | n.a. |
| SP 2007. március | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| BIZ 2007. november | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | n.a. |
| SP 2007. március | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| BIZ 2007. november | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | n.a. |
| SP 2007. március | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| BIZ 2007. november | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | n.a. |
| SP 2007. március | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| BIZ 2007. november | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | n.a. |
| SP 2007. március | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2007. november

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

BIZ 2007. november

3,3

3,3

2,7

2,4

n.a.

SP 2007. március

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

HICP-infláció

(%)

SP 2007. november

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

BIZ 2007. november

1,7

1,9

1,9

1,8

n.a.

SP 2007. március

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. november

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

BIZ 2007. november (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

n.a.

SP 2007. március

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

BIZ 2007. november

3,3

4,6

5,2

5,3

n.a.

SP 2007. március

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

BIZ 2007. november

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

n.a.

SP 2007. március

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

BIZ 2007. november

1,4

1,7

1,8

2,0

n.a.

SP 2007. március

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

BIZ 2007. november

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

n.a.

SP 2007. március

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

BIZ 2007. november

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

n.a.

SP 2007. március

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

BIZ 2007. november

61,7

60,0

58,4

57,2

n.a.

SP 2007. március

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  Ha a katonai felszerelésre fordított többletkiadást egyszeri intézkedésnek tekintenék (ahogy a lenti áttekintő táblázat szerint a program teszi, még ha a Bizottság szolgálatai nem is tekintik annak), a strukturális hiány kiigazítása 0,2 százalékponttal alacsonyabb lenne, mint ha ezeket az egyszeri intézkedéseket nem vennék figyelembe.

(4)  A program nem szolgáltat adatokat az állományalkalmazkodás néhány összetevőjéről, valamint a hosszú távú fenntarthatóság néhány tételéről.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(6)  2006-ra 2,2 %-ra, a 2007–2009 közötti időszakra vonatkozóan 2,4 %-ra becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a legújabb program szerint: a GDP 0,2 %-a 2007-ben és 2008-ban és a GDP 0,1 %-a 2009-ben; valamennyi hiánynövelő (katonai felszerelésre fordított kiadás). A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében nem szerepelnek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések, mivel a Bizottság szolgálatai a katonai felszerelésre fordított kiadást nem tekintik egyszeri intézkedésnek.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/5

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Szlovénia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2008/C 74/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Szlovénia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Szlovénia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | Szlovéniára az elmúlt évtizedben általánosságban erőteljes GDP-növekedés volt jellemző, amely az euroövezeti tagság első évében tetőzött. Mindazonáltal 2007-ben az infláció is szembetűnően emelkedett, főként a nyersanyagárak alakulása miatt, néhány ágazatban a verseny hiányával összekapcsolódva, ami 2008-ban kockázatot jelenthet a bérek alakulása tekintetében.
  Az EU-tagságra való felkészülés és az euroövezetbe való belépés időszakára jellemző erőteljes gazdasági növekedés mellett jelentős előrelépést tettek az államháztartás konszolidálása terén. A jövőben a munka termelékenységének fokozására, a béreknek a termelékenységgel való tartós összehangolására és folyamatos költségvetési erőfeszítésekre lesz szükség a makrogazdasági stabilitás elősegítéséhez, beleértve az alacsonyabb inflációt is. Az infláció jelenlegi felgyorsulásának megállítása segítene megőrizni Szlovénia export-orientált gazdaságának versenyképességét. Ezenkívül az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága továbbra is kihívás marad, tekintettel arra, hogy további nyugdíjreform hiányában az elöregedés várhatóan jelentős hatással lesz a költségvetésre. A gazdaság jelenleg zajló felzárkózási folyamatának támogatásához fontos a strukturális reformok folytatása, különösen a munkaerő- és termékpiacok vonatkozásában. Ugyanebben az összefüggésben az állami kiadások további átirányítása a növekedést erősítő területekre, a költségvetés merevségének feloldása és a kiadások hatékonyságának javítása mellett szintén előnyökkel jár. |
| --- | --- |

(2)

Szlovéniára az elmúlt évtizedben általánosságban erőteljes GDP-növekedés volt jellemző, amely az euroövezeti tagság első évében tetőzött. Mindazonáltal 2007-ben az infláció is szembetűnően emelkedett, főként a nyersanyagárak alakulása miatt, néhány ágazatban a verseny hiányával összekapcsolódva, ami 2008-ban kockázatot jelenthet a bérek alakulása tekintetében.

Az EU-tagságra való felkészülés és az euroövezetbe való belépés időszakára jellemző erőteljes gazdasági növekedés mellett jelentős előrelépést tettek az államháztartás konszolidálása terén. A jövőben a munka termelékenységének fokozására, a béreknek a termelékenységgel való tartós összehangolására és folyamatos költségvetési erőfeszítésekre lesz szükség a makrogazdasági stabilitás elősegítéséhez, beleértve az alacsonyabb inflációt is. Az infláció jelenlegi felgyorsulásának megállítása segítene megőrizni Szlovénia export-orientált gazdaságának versenyképességét. Ezenkívül az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága továbbra is kihívás marad, tekintettel arra, hogy további nyugdíjreform hiányában az elöregedés várhatóan jelentős hatással lesz a költségvetésre. A gazdaság jelenleg zajló felzárkózási folyamatának támogatásához fontos a strukturális reformok folytatása, különösen a munkaerő- és termékpiacok vonatkozásában. Ugyanebben az összefüggésben az állami kiadások további átirányítása a növekedést erősítő területekre, a költségvetés merevségének feloldása és a kiadások hatékonyságának javítása mellett szintén előnyökkel jár.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 5,8 %-ról 2008-ban 4,6 %-ra, majd 2009-ben 4,1 %-ra lassul, majd felgyorsul és a programidőszak végére eléri a 4,5 %-ot. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul, bár a stabilitási program kidolgozása óta a külső környezetből eredő kockázatok 2008 tekintetében növekedtek. Az infláció 2007-es váratlan emelkedése után a program inflációs előrejelzése jóval magasabb, mint az előző évi forgatókönyvé. Az élelmiszer- és energiaárak legújabb alakulását tekintve azonban 2008-ra még mindig alacsonynak tűnik. Az infláció 2007-es erős emelkedésének másodlagos hatása, valamint a közszférában tapasztalható béremelkedésnek a magánszférára történő kihatása ahhoz vezethet, hogy az infláció nagyobb mértékben tér el az euroövezet többi tagjáétól. Amennyiben tartós, az a programban leírthoz képest kedvezőtlenebb versenyképességet eredményezhet. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 5,8 %-ról 2008-ban 4,6 %-ra, majd 2009-ben 4,1 %-ra lassul, majd felgyorsul és a programidőszak végére eléri a 4,5 %-ot. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul, bár a stabilitási program kidolgozása óta a külső környezetből eredő kockázatok 2008 tekintetében növekedtek. Az infláció 2007-es váratlan emelkedése után a program inflációs előrejelzése jóval magasabb, mint az előző évi forgatókönyvé. Az élelmiszer- és energiaárak legújabb alakulását tekintve azonban 2008-ra még mindig alacsonynak tűnik. Az infláció 2007-es erős emelkedésének másodlagos hatása, valamint a közszférában tapasztalható béremelkedésnek a magánszférára történő kihatása ahhoz vezethet, hogy az infláció nagyobb mértékben tér el az euroövezet többi tagjáétól. Amennyiben tartós, az a programban leírthoz képest kedvezőtlenebb versenyképességet eredményezhet.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 0,7 %-a, szemben a 2006-os programban foglalt, a GDP 1,5 %-ának megfelelő céllal. A különbség főként a 2006-os eredményből adódó kedvező kiindulási helyzettel, és az előre jelzettnél magasabb 2007-es nominális GDP-növekedéssel magyarázható. Ugyanakkor a bevételek tervezettnél kedvezőbb alakulását a program 2007-es aktualizálása szerint is részben kiegyenlítette a kiadásoknak a 2006-os programban tervezettnél nagyobb növekedése. A készpénzforgalomra vonatkozó újabb adatok azonban jobb, valószínűleg csekély többletet jelentő eredményre utalnak 2007-ben. A költségvetés 2007-es végrehajtása általánosságban összhangban volt a 2006-os stabilitási programról szóló, 2007. február 27-i tanácsi véleménnyel (3), amely felkérte Szlovéniát, hogy a kedvező gazdasági feltételeket, beleértve a vártnál jobb 2006-os költségvetési teljesítményt kihasználva gyorsítsa fel a középtávú költségvetési célkitűzés felé tartó haladást. A Tanács megállapítja, hogy a költségvetés 2007-es végrehajtása összhangban van az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival is. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 0,7 %-a, szemben a 2006-os programban foglalt, a GDP 1,5 %-ának megfelelő céllal. A különbség főként a 2006-os eredményből adódó kedvező kiindulási helyzettel, és az előre jelzettnél magasabb 2007-es nominális GDP-növekedéssel magyarázható. Ugyanakkor a bevételek tervezettnél kedvezőbb alakulását a program 2007-es aktualizálása szerint is részben kiegyenlítette a kiadásoknak a 2006-os programban tervezettnél nagyobb növekedése. A készpénzforgalomra vonatkozó újabb adatok azonban jobb, valószínűleg csekély többletet jelentő eredményre utalnak 2007-ben. A költségvetés 2007-es végrehajtása általánosságban összhangban volt a 2006-os stabilitási programról szóló, 2007. február 27-i tanácsi véleménnyel (3), amely felkérte Szlovéniát, hogy a kedvező gazdasági feltételeket, beleértve a vártnál jobb 2006-os költségvetési teljesítményt kihasználva gyorsítsa fel a középtávú költségvetési célkitűzés felé tartó haladást. A Tanács megállapítja, hogy a költségvetés 2007-es végrehajtása összhangban van az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival is.

| (5) | Az aktualizált változat középtávú költségvetési stratégiájának fő célja a középtávú költségvetési célkitűzés tiszteletben tartása, amely a strukturális hiány (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli hiány) tekintetében a GDP 1 %-át kitevő értéket határoz meg a programidőszak során, növekvő tartalékkal, bár 2008-ra némi gyengülést tervez. Ez a változás az előző programmal szemben, amely a középtávú költségvetési célkitűzés elérését 2009-re tűzte ki, a fent említett, vártnál jobb 2006-os teljesítményből következik (amely főként a magasabb nominális GDP-növekedést tükrözi), és a költségvetési célkitűzést nagyjából már 2006-ban elérték. A 2006-os programmal összehasonlítva a 2007-es változatban tervezett államháztartási hiány a programidőszak során a jobb kiindulási helyzet mellett körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával alacsonyabb.
  A tervek szerint 2008-ban a hiány a GDP 0,9 %-ára szélesedik, majd fokozatosan zárul az utolsó évre tervezett legnagyobb kiigazítással. Az elsődleges többlet hasonló pályát követve 2010-re a várakozások szerint meghaladja a GDP 1 %-át. A konszolidációt a tervek szerint a kiadásoknak a bevételi hányad fokozatos csökkenését több mint ellensúlyozó visszafogása eredményezi, kivéve 2008-ban. Az elsődleges kiadások előre jelzett csökkenése a programidőszakban a GDP 2,25 százalékpontját teszi ki. Miközben viszonylag széles alapokon nyugszik, különösen a szociális kiadások visszafogott alakulását tükrözi, ami a teljes konszolidáció 1/3-át teszi ki. A bevételi hányad fokozatos, 1,75 százalékpontos csökkenését nagyban befolyásolja a folyamatban levő adóreform, főként a közvetett adók révén, miközben a közvetlen adóterhek a tervek szerint csekély mértékben növekednek. |
| --- | --- |

(5)

Az aktualizált változat középtávú költségvetési stratégiájának fő célja a középtávú költségvetési célkitűzés tiszteletben tartása, amely a strukturális hiány (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli hiány) tekintetében a GDP 1 %-át kitevő értéket határoz meg a programidőszak során, növekvő tartalékkal, bár 2008-ra némi gyengülést tervez. Ez a változás az előző programmal szemben, amely a középtávú költségvetési célkitűzés elérését 2009-re tűzte ki, a fent említett, vártnál jobb 2006-os teljesítményből következik (amely főként a magasabb nominális GDP-növekedést tükrözi), és a költségvetési célkitűzést nagyjából már 2006-ban elérték. A 2006-os programmal összehasonlítva a 2007-es változatban tervezett államháztartási hiány a programidőszak során a jobb kiindulási helyzet mellett körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával alacsonyabb.

A tervek szerint 2008-ban a hiány a GDP 0,9 %-ára szélesedik, majd fokozatosan zárul az utolsó évre tervezett legnagyobb kiigazítással. Az elsődleges többlet hasonló pályát követve 2010-re a várakozások szerint meghaladja a GDP 1 %-át. A konszolidációt a tervek szerint a kiadásoknak a bevételi hányad fokozatos csökkenését több mint ellensúlyozó visszafogása eredményezi, kivéve 2008-ban. Az elsődleges kiadások előre jelzett csökkenése a programidőszakban a GDP 2,25 százalékpontját teszi ki. Miközben viszonylag széles alapokon nyugszik, különösen a szociális kiadások visszafogott alakulását tükrözi, ami a teljes konszolidáció 1/3-át teszi ki. A bevételi hányad fokozatos, 1,75 százalékpontos csökkenését nagyban befolyásolja a folyamatban levő adóreform, főként a közvetett adók révén, miközben a közvetlen adóterhek a tervek szerint csekély mértékben növekednek.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, később azonban a költségvetés teljesítménye a tervezettnél némileg rosszabbul alakulhat. 2008-ban előfordulhat, hogy a vártnál esetleg jobb 2007-es költségvetési teljesítménynek köszönhető kedvező kiindulási helyzet ellensúlyozza a külső környezet jelenlegi romlásához kapcsolódó kockázatokat. A költségvetési stratégia végrehajtásának ezután vannak kockázatai, különösen azért, mert a kiadások tervezett csökkentését jelentős mértékben későbbre ütemezik, és nem részletezték kellően a mindezt alátámasztó összes intézkedést. Ezeket a kockázatokat bizonyos mértékig enyhítik Szlovénia legutóbbi jó eredményei, amelyek azt vetítik előre, hogy az eredmények a vártnál jobbak lehetnek. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, később azonban a költségvetés teljesítménye a tervezettnél némileg rosszabbul alakulhat. 2008-ban előfordulhat, hogy a vártnál esetleg jobb 2007-es költségvetési teljesítménynek köszönhető kedvező kiindulási helyzet ellensúlyozza a külső környezet jelenlegi romlásához kapcsolódó kockázatokat. A költségvetési stratégia végrehajtásának ezután vannak kockázatai, különösen azért, mert a kiadások tervezett csökkentését jelentős mértékben későbbre ütemezik, és nem részletezték kellően a mindezt alátámasztó összes intézkedést. Ezeket a kockázatokat bizonyos mértékig enyhítik Szlovénia legutóbbi jó eredményei, amelyek azt vetítik előre, hogy az eredmények a vártnál jobbak lehetnek.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elegendőnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést, de valószínűleg a későbbi évekre tervezettnél kisebb tartalékkal. A strukturális egyenleg 2008-ra előirányzott csekély romlása ciklikussá válhat, bár a külső környezetből eredő, hanyatlást eredményező kockázatok nőttek. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. Tekintettel továbbá a jelenlegi erős inflációs nyomásra, indokoltnak tűnik a 2008-ra jelenleg tervezettnél szigorúbb költségvetési irányvonal. A Tanács megállapítja, hogy ez is összhangban lenne az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival, amelyek arra szólítottak fel, hogy a makrogazdasági kiegyensúlyozatlanság erősítésének elkerüléséhez gondosan alakítsák ki a 2008-ra vonatkozó költségvetési terveket. A programban szereplő költségvetési irányvonal 2008 után összhangban van a Paktummal. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elegendőnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést, de valószínűleg a későbbi évekre tervezettnél kisebb tartalékkal. A strukturális egyenleg 2008-ra előirányzott csekély romlása ciklikussá válhat, bár a külső környezetből eredő, hanyatlást eredményező kockázatok nőttek. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. Tekintettel továbbá a jelenlegi erős inflációs nyomásra, indokoltnak tűnik a 2008-ra jelenleg tervezettnél szigorúbb költségvetési irányvonal. A Tanács megállapítja, hogy ez is összhangban lenne az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival, amelyek arra szólítottak fel, hogy a makrogazdasági kiegyensúlyozatlanság erősítésének elkerüléséhez gondosan alakítsák ki a 2008-ra vonatkozó költségvetési terveket. A programban szereplő költségvetési irányvonal 2008 után összhangban van a Paktummal.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Szlovénia magas kockázattal szembesül. A programban tervezett 2007-es költségvetési egyenleg 2006-hoz képest nagyjából változatlan maradt és hosszú távon éppen elegendő az adóssághányad stabilizálásához, a népesség elöregedése okozta költségvetési hatások figyelembevétele nélkül. Utóbbi azonban jóval az EU-átlag fölött van, és főként a nyugdíjkiadások erőteljesebb növekedését tükrözi. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez hozzájárulna a középtávon magas elsődleges többlet fenntartása és különösen a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Szlovénia magas kockázattal szembesül. A programban tervezett 2007-es költségvetési egyenleg 2006-hoz képest nagyjából változatlan maradt és hosszú távon éppen elegendő az adóssághányad stabilizálásához, a népesség elöregedése okozta költségvetési hatások figyelembevétele nélkül. Utóbbi azonban jóval az EU-átlag fölött van, és főként a nyugdíjkiadások erőteljesebb növekedését tükrözi. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez hozzájárulna a középtávon magas elsődleges többlet fenntartása és különösen a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további intézkedések végrehajtása.

| (9) | Úgy tűnik, a stabilitási program összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindenekelőtt mindkét dokumentum foglalkozik a folyamatban levő olyan fő reformintézkedésekkel, mint az átfogó adóreform, az infrastrukturális beruházások, valamint a szociális juttatások rendszerének módosítása. A program nem tartalmazza a nemzeti reformprogram általános hatásának minőségi értékelését a középtávú költségvetési stratégián belül. Azonban, bár nem rendszerezetten, de tájékoztatást ad az előirányzott fő reformokhoz kapcsolódó közvetlen költségvetési hatásról, és ezt figyelembe vették a költségvetési előrejelzésekben. |
| --- | --- |

(9)

Úgy tűnik, a stabilitási program összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindenekelőtt mindkét dokumentum foglalkozik a folyamatban levő olyan fő reformintézkedésekkel, mint az átfogó adóreform, az infrastrukturális beruházások, valamint a szociális juttatások rendszerének módosítása. A program nem tartalmazza a nemzeti reformprogram általános hatásának minőségi értékelését a középtávú költségvetési stratégián belül. Azonban, bár nem rendszerezetten, de tájékoztatást ad az előirányzott fő reformokhoz kapcsolódó közvetlen költségvetési hatásról, és ezt figyelembe vették a költségvetési előrejelzésekben.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Pontosabban a stratégia nem tartalmaz további jelentős intézkedést a nyugdíjrendszer reformjának erősítéséhez, tekintettel a hosszú távú fenntarthatóság biztosítására. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Pontosabban a stratégia nem tartalmaz további jelentős intézkedést a nyugdíjrendszer reformjának erősítéséhez, tekintettel a hosszú távú fenntarthatóság biztosítására.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok (4) tekintetében részben hiányos. |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok (4) tekintetében részben hiányos.

Általános következtetésként megállapítható, hogy Szlovénia a korábbi tervekhez képest két évvel előbb, 2007-ben elérte középtávú költségvetési célkitűzését, és a program célja a célkitűzés figyelembevétele és növekvő tartalék elérése a programidőszakban. A legújabb rendelkezésre álló információk a tervezettnél jobb, valószínűleg némi többletet jelentő költségvetési teljesítményt jeleznek 2007-re. 2008-ra azonban a folytatódó erőteljes növekedési kilátások ellenére a strukturális egyenleg csekély romlását vetítik előre. A költségvetési előrejelzésekhez kapcsolódó kockázatok 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. A későbbi években a költségvetési teljesítmény a tervezettnél valamivel rosszabb lehet, főként amiatt, hogy a tervek szerint a kiadások visszafogására támaszkodnak, és ennek vannak kockázatai. 2008-ban a költségvetési irányvonal ciklikussá válhat. Tekintettel a jelenlegi erős inflációs nyomásra is, indokoltnak tűnik a 2008-ra jelenleg tervezettnél szigorúbb költségvetési irányvonal. Az inflációs kilátások szempontjából a közszféra béreinek előre jelzett erős növekedése is aggályos lehet. A jelenlegi alacsony adósságállomány ellenére az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve az elöregedés előre jelzett jelentős költségvetési hatása miatt Szlovénia magas kockázattal szembesül.

A fenti értékelés alapján Szlovénia felkérést kap arra, hogy:

| i. | a valószínűleg a vártnál jobb 2007-es teljesítményre építve 2008-ban erősebb és a programban tervezettnél magasabb költségvetési egyenleget célozzon meg, elkerülve ezzel a ciklikus politikákat; |
| --- | --- |

i.

a valószínűleg a vártnál jobb 2007-es teljesítményre építve 2008-ban erősebb és a programban tervezettnél magasabb költségvetési egyenleget célozzon meg, elkerülve ezzel a ciklikus politikákat;

| ii. | álljon készen arra, hogy az ajánlott költségvetési irányvonalat megfelelő bér-, munkaerő-piaci és versenypolitikákkal kiegészítve további intézkedéseket fogadjon el az inflációs nyomás fékezéséhez; |
| --- | --- |

ii.

álljon készen arra, hogy az ajánlott költségvetési irányvonalat megfelelő bér-, munkaerő-piaci és versenypolitikákkal kiegészítve további intézkedéseket fogadjon el az inflációs nyomás fékezéséhez;

| iii. | a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, különösen a nyugdíjrendszer további reformjával. |
| --- | --- |

iii.

a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, különösen a nyugdíjrendszer további reformjával.

A Tanács továbbá megállapítja, hogy a fenti intézkedések összhangban lennének az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2007. november | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| BIZ 2007. november | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | n.a. |
| SP 2006. december | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2007. november | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| BIZ 2007. november | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | n.a. |
| SP 2006. december | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. november | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| BIZ 2007. november (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | n.a. |
| SP 2006. december | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| BIZ 2007. november | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | n.a. |
| SP 2006. december | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| BIZ 2007. november | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | n.a. |
| SP 2006. december | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| BIZ 2007. november | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| SP 2006. december | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| BIZ 2007. november | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | n.a. |
| SP 2006. december | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| BIZ 2007. november | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | n.a. |
| SP 2006. december | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| BIZ 2007. november | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | n.a. |
| SP 2006. december | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2007. november

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

BIZ 2007. november

5,7

6,0

4,6

4,0

n.a.

SP 2006. december

4,7

4,3

4,2

4,1

n.a.

HICP-infláció

(%)

SP 2007. november

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

BIZ 2007. november

2,5

3,5

3,7

2,9

n.a.

SP 2006. december

2,7

2,7

2,5

2,2

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. november

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

BIZ 2007. november (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

n.a.

SP 2006. december

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

BIZ 2007. november

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

n.a.

SP 2006. december

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

BIZ 2007. november

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

n.a.

SP 2006. december

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

BIZ 2007. november

0,2

0,7

0,3

0,4

n.a.

SP 2006. december

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

BIZ 2007. november

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

n.a.

SP 2006. december

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

BIZ 2007. november

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

n.a.

SP 2006. december

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

BIZ 2007. november

27,1

25,6

24,5

23,8

n.a.

SP 2006. december

28,5

28,2

28,3

27,7

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 71., 2007.3.28., 9. o.

(4)  Különösen néhány külső feltételezésre (a GDP növekedése a világon az EU nélkül, az import alakulása a világon az EU nélkül) és az ágazati egyenlegek néhány tételére vonatkozó adat, valamint az adósságszint állományváltozásának kiigazítására vonatkozó felosztás hiányzik.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 4,2 %-os, 4,9 %-os, 4,7 %-os, illetve 4,5 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a legújabb program alapján: a GDP 0,1 %-a 2007-ben és 0,1 %-a 2008-ban, mindkettő hiánynövelő. A Bizottság szolgálatai nem tekintik ezeket egyszeri intézkedésnek, ezért a Bizottság szolgálatainak előrejelzésében nincsenek egyszeri intézkedések.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/10

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Írország 2007–2010-re szóló aktualizált stabilitási programjáról

(2008/C 74/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Írország aktualizált stabilitási programját, amely a 2007–2010 közötti időszakot fedi le. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Írország aktualizált stabilitási programját, amely a 2007–2010 közötti időszakot fedi le.

| (2) | Több mint egy évtizedes élénk gazdasági növekedés után az ír gazdaságban az egy főre jutó jövedelem a legmagasabbak között van az Európai Unióban. Ezt a fejlődést kezdetben az export erőteljes növekedése, majd újabban a gyorsan bővülő hazai kereslet támogatta. Ebben az időszakban az államháztartás jelentősen javult, és lehetővé vált az állami adósságállomány figyelemre méltó csökkentése.
  A gazdaság most az alacsonyabb növekedés időszakába lép át, ezt az átmeneti időszakot a termelékenység és az árak legújabb kedvezőtlen alakulása miatt romló versenyképesség jellemzi, amelyet az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság gazdaságának hatása is erősít. A hazai oldalon a növekedés lassulása tükrözi a lakásépítési ágazat tevékenységének fenntarthatóbb szintre való visszatérését, a vagyonértékek gyengülését és a munkanélküliség növekedését. Ezek a fejlemények kihívásnak bizonyulhatnak az államháztartás szempontjából, annak ellenére, hogy általánosságban erős pozícióban van, tekintve az adóbevételek előre jelzett csökkenését és az állami szolgáltatások korszerűsítése terén a költségvetési többlet tartós időszaka eredményeként várható magasabb kiadásokat. Az államháztartás rövid és középtávú kilátásai szintén felvetik, hogy a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos problémákat a népesség elöregedése összefüggésében sürgősen kezelni kell. |
| --- | --- |

(2)

Több mint egy évtizedes élénk gazdasági növekedés után az ír gazdaságban az egy főre jutó jövedelem a legmagasabbak között van az Európai Unióban. Ezt a fejlődést kezdetben az export erőteljes növekedése, majd újabban a gyorsan bővülő hazai kereslet támogatta. Ebben az időszakban az államháztartás jelentősen javult, és lehetővé vált az állami adósságállomány figyelemre méltó csökkentése.

A gazdaság most az alacsonyabb növekedés időszakába lép át, ezt az átmeneti időszakot a termelékenység és az árak legújabb kedvezőtlen alakulása miatt romló versenyképesség jellemzi, amelyet az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság gazdaságának hatása is erősít. A hazai oldalon a növekedés lassulása tükrözi a lakásépítési ágazat tevékenységének fenntarthatóbb szintre való visszatérését, a vagyonértékek gyengülését és a munkanélküliség növekedését. Ezek a fejlemények kihívásnak bizonyulhatnak az államháztartás szempontjából, annak ellenére, hogy általánosságban erős pozícióban van, tekintve az adóbevételek előre jelzett csökkenését és az állami szolgáltatások korszerűsítése terén a költségvetési többlet tartós időszaka eredményeként várható magasabb kiadásokat. Az államháztartás rövid és középtávú kilátásai szintén felvetik, hogy a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos problémákat a népesség elöregedése összefüggésében sürgősen kezelni kell.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 4,8 %-ról a programidőszak fennmaradó részében átlagosan 3,5 %-ra esik vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv megalapozott. Ez főként az ingatlanágazat jelentős kiigazítását tükrözi, amelyet bizonyos mértékig ellensúlyoz a nettó export folytatódó javulása. Az élelmiszer- és energiaárak legutóbbi alakulását tekintve a program inflációs előrejelzése 2008-ban némileg alacsonynak, majd ezután megalapozottnak tűnik. A program későbbi éveiben az inflációval és a versenyképességgel kapcsolatos kilátásokat támogatja a termelékenység javulása, valamint az, hogy a munkaerőpiac lassulása visszafogja a bérnyomást. A stabilitási program a külső hiány csökkenését is előirányozza, amely összhangban van a hazai kereslet gyengülésével. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 4,8 %-ról a programidőszak fennmaradó részében átlagosan 3,5 %-ra esik vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv megalapozott. Ez főként az ingatlanágazat jelentős kiigazítását tükrözi, amelyet bizonyos mértékig ellensúlyoz a nettó export folytatódó javulása. Az élelmiszer- és energiaárak legutóbbi alakulását tekintve a program inflációs előrejelzése 2008-ban némileg alacsonynak, majd ezután megalapozottnak tűnik. A program későbbi éveiben az inflációval és a versenyképességgel kapcsolatos kilátásokat támogatja a termelékenység javulása, valamint az, hogy a munkaerőpiac lassulása visszafogja a bérnyomást. A stabilitási program a külső hiány csökkenését is előirányozza, amely összhangban van a hazai kereslet gyengülésével.

| (4) | A 2007. decemberi stabilitási program szerint az államháztartási többlet 2007-ben a GDP 0,5 %-a lesz, szemben az előző változatban foglalt, a GDP 1,2 %-ának és a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint a GDP 0,9 %-ának megfelelő céllal. Ez a lefelé történő módosítás a tervezettnél magasabb kiadást és a bevétel visszaesését tükrözi, amelyeket a kedvező 2006-os kiindulási helyzet részben ellensúlyozott. Miközben a központi kormányzat pénzösszegben kifejezett kiadásainak mérlege nagyjából megfelelt a költségvetési terveknek, a tervezettnél magasabb kiadás volt megfigyelhető az államháztartás terén, különösen az árukra, szolgáltatásokra és állami támogatásokra fordított folyó kiadások terén. A bevétel visszaesése különösen az ingatlanpiac romlásában tükröződött. A stabilitási program előző változatáról alkotott tanácsi vélemény (3) szerint „a középtávú költségvetési egyenleg helyzete rendezett... Mindazonáltal okos lenne mozgásteret hagyni arra az esetre, ha a lakásépítési ágazat erőteljes fejlődése hajtotta jelenlegi növekedési ütem megfordulna.” A költségvetés 2007-es teljesítménye, amely a strukturális többlet jelentős csökkenését vonja maga után, 2008-ban szűkíti a mozgásteret. A Tanács azt is megjegyzi, hogy bár a strukturális egyenleg a középtávú költségvetési célkitűzésnél jobb maradt, a kiadások 2007-es túllépése azt is jelenti, hogy lehetséges, hogy a költségvetés végrehajtása nincs teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. |
| --- | --- |

(4)

A 2007. decemberi stabilitási program szerint az államháztartási többlet 2007-ben a GDP 0,5 %-a lesz, szemben az előző változatban foglalt, a GDP 1,2 %-ának és a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint a GDP 0,9 %-ának megfelelő céllal. Ez a lefelé történő módosítás a tervezettnél magasabb kiadást és a bevétel visszaesését tükrözi, amelyeket a kedvező 2006-os kiindulási helyzet részben ellensúlyozott. Miközben a központi kormányzat pénzösszegben kifejezett kiadásainak mérlege nagyjából megfelelt a költségvetési terveknek, a tervezettnél magasabb kiadás volt megfigyelhető az államháztartás terén, különösen az árukra, szolgáltatásokra és állami támogatásokra fordított folyó kiadások terén. A bevétel visszaesése különösen az ingatlanpiac romlásában tükröződött. A stabilitási program előző változatáról alkotott tanácsi vélemény (3) szerint „a középtávú költségvetési egyenleg helyzete rendezett... Mindazonáltal okos lenne mozgásteret hagyni arra az esetre, ha a lakásépítési ágazat erőteljes fejlődése hajtotta jelenlegi növekedési ütem megfordulna.” A költségvetés 2007-es teljesítménye, amely a strukturális többlet jelentős csökkenését vonja maga után, 2008-ban szűkíti a mozgásteret. A Tanács azt is megjegyzi, hogy bár a strukturális egyenleg a középtávú költségvetési célkitűzésnél jobb maradt, a kiadások 2007-es túllépése azt is jelenti, hogy lehetséges, hogy a költségvetés végrehajtása nincs teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival.

| (5) | A költségvetési egyenleg 2007-es gyengülése ellenére a strukturális egyensúlyi pozíciót (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) meghatározó középtávú költségvetési célkitűzést nagy vonalakban elérték. A programban ismertetett stratégia 2008-ban a strukturális egyenleg gyengülését jelzi. A közös módszertannak megfelelően kiszámított 2007-es strukturális többlet, amely a GDP 0,5 %-a, várhatóan 2008-ban a GDP körülbelül 0,5 %-át kitevő hiánnyá alakul, és a következő években fokozatosan romlik, majd 2010-re a hiány a GDP 0,75 %-át éri el.
  Az előrejelzések szerint az államháztartási egyenleg a GDP 2007-es 0,5 %-át kitevő többletről a programidőszak hátralévő részében körülbelül 1 %-ot jelentő hiánnyá válik. A vártnál a GDP 0,75 százalékpontjával rosszabb 2007-es teljesítményből kiindulva és a gyengébb makrogazdasági háttér alapján a 2008–2009-re tervezett államháztartási célok egyértelműen alacsonyabbak az előző változaténál (a GDP 1,75 százalékpontjával). 2008-ban a program előrejelzése szerint a bevételi hányad tovább esik, mivel a növekedés összetételében kisebb szerepet játszanak az adók, miközben a kiadások a 2007-es és korábbi kiadási döntések, valamint a 2008-as költségvetésben bejelentettek hatását tükrözve várhatóan emelkednek. A 2009-re és 2010-re vonatkozó költségvetési előrejelzések a GDP 0,4 és 0,8 %-át jelentő rendkívüli tartalékot határoznak meg előre nem látható kötelezettségekre, amelyet nem osztottak el. 2009-ben és 2010-ben a bevételi hányad, bár lassabban, de várhatóan tovább csökken, miközben a kiadási hányad az előrejelzés szerint 2009-ben nagyjából stabilizálódik, majd 2010-ben csökken. A romló gazdasági és költségvetési környezet ellenére a programidőszakban a beruházásokra fordított kiadások a GDP arányában várhatóan növekednek, ami támogathatja a gazdaság hosszú távú termelési potenciálját. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési egyenleg 2007-es gyengülése ellenére a strukturális egyensúlyi pozíciót (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) meghatározó középtávú költségvetési célkitűzést nagy vonalakban elérték. A programban ismertetett stratégia 2008-ban a strukturális egyenleg gyengülését jelzi. A közös módszertannak megfelelően kiszámított 2007-es strukturális többlet, amely a GDP 0,5 %-a, várhatóan 2008-ban a GDP körülbelül 0,5 %-át kitevő hiánnyá alakul, és a következő években fokozatosan romlik, majd 2010-re a hiány a GDP 0,75 %-át éri el.

Az előrejelzések szerint az államháztartási egyenleg a GDP 2007-es 0,5 %-át kitevő többletről a programidőszak hátralévő részében körülbelül 1 %-ot jelentő hiánnyá válik. A vártnál a GDP 0,75 százalékpontjával rosszabb 2007-es teljesítményből kiindulva és a gyengébb makrogazdasági háttér alapján a 2008–2009-re tervezett államháztartási célok egyértelműen alacsonyabbak az előző változaténál (a GDP 1,75 százalékpontjával). 2008-ban a program előrejelzése szerint a bevételi hányad tovább esik, mivel a növekedés összetételében kisebb szerepet játszanak az adók, miközben a kiadások a 2007-es és korábbi kiadási döntések, valamint a 2008-as költségvetésben bejelentettek hatását tükrözve várhatóan emelkednek. A 2009-re és 2010-re vonatkozó költségvetési előrejelzések a GDP 0,4 és 0,8 %-át jelentő rendkívüli tartalékot határoznak meg előre nem látható kötelezettségekre, amelyet nem osztottak el. 2009-ben és 2010-ben a bevételi hányad, bár lassabban, de várhatóan tovább csökken, miközben a kiadási hányad az előrejelzés szerint 2009-ben nagyjából stabilizálódik, majd 2010-ben csökken. A romló gazdasági és költségvetési környezet ellenére a programidőszakban a beruházásokra fordított kiadások a GDP arányában várhatóan növekednek, ami támogathatja a gazdaság hosszú távú termelési potenciálját.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2008-ban összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A következő évekre vonatkozóan azonban hiányoznak az információk arról, hogy milyen jelentős intézkedéseket tesznek a kiadások jelenlegi növekedésének a nominális GDP-növekedés alá történő visszaszorításához, különösen ami a közszféra béreit és a szociális juttatásokat illeti, amelyek az elmúlt években a GDP arányában lényegesen emelkedtek. A bevételi oldalon felmerülnek továbbá az adók és társadalombiztosítási járulékok mértékének csökkentésére vonatkozó korábbi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kockázatok is. Ezenkívül, míg a rendkívüli tartalék bekapcsolása a költségvetési előrejelzésekbe megfontolt tervezést jelezhet, nem zárható ki, hogy a jövőben ezeket bevétel-csökkentő és/vagy kiadás-növelő intézkedésekre használják. E kockázatok mellett mérlegelni kell Írország jó eredményeit, mivel a költségvetési egyenleg alakulása korábban általában jobb volt a legújabb stabilitási programokban előre jelzettnél. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2008-ban összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A következő évekre vonatkozóan azonban hiányoznak az információk arról, hogy milyen jelentős intézkedéseket tesznek a kiadások jelenlegi növekedésének a nominális GDP-növekedés alá történő visszaszorításához, különösen ami a közszféra béreit és a szociális juttatásokat illeti, amelyek az elmúlt években a GDP arányában lényegesen emelkedtek. A bevételi oldalon felmerülnek továbbá az adók és társadalombiztosítási járulékok mértékének csökkentésére vonatkozó korábbi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kockázatok is. Ezenkívül, míg a rendkívüli tartalék bekapcsolása a költségvetési előrejelzésekbe megfontolt tervezést jelezhet, nem zárható ki, hogy a jövőben ezeket bevétel-csökkentő és/vagy kiadás-növelő intézkedésekre használják. E kockázatok mellett mérlegelni kell Írország jó eredményeit, mivel a költségvetési egyenleg alakulása korábban általában jobb volt a legújabb stabilitási programokban előre jelzettnél.

| (7) | E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal 2008 után nem lesz elégséges a középtávú költségvetési célkitűzés fenntartásához. Míg a középtávú költségvetési célkitűzést 2008-ban nagyjából elérhetik, az ezt követő költségvetési irányvonal azt jelentheti, hogy a strukturális egyenleg távolodik a célkitűzéstől, ami nem lenne összhangban a stabilitási és növekedési paktummal – és a Tanács megállapítása szerint nem felelne meg az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásainak sem –, hacsak a programba rendkívüli tartalékként beállított tartalék felhasználatlan marad, a programnál lényegesen jobb adópozíciót és/vagy a kiadások jelentősebb visszafogását jelezve. Ebben az esetben erősíteni kellene a strukturális erőfeszítéseket ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzésnél maradjanak és összhangban legyenek a Paktummal. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal 2008 után nem lesz elégséges a középtávú költségvetési célkitűzés fenntartásához. Míg a középtávú költségvetési célkitűzést 2008-ban nagyjából elérhetik, az ezt követő költségvetési irányvonal azt jelentheti, hogy a strukturális egyenleg távolodik a célkitűzéstől, ami nem lenne összhangban a stabilitási és növekedési paktummal – és a Tanács megállapítása szerint nem felelne meg az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásainak sem –, hacsak a programba rendkívüli tartalékként beállított tartalék felhasználatlan marad, a programnál lényegesen jobb adópozíciót és/vagy a kiadások jelentősebb visszafogását jelezve. Ebben az esetben erősíteni kellene a strukturális erőfeszítéseket ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzésnél maradjanak és összhangban legyenek a Paktummal.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Írország összességében közepes kockázattal szembesül. Az elöregedés okozta hosszú távú költségvetési hatás jóval az uniós átlag felett van, főként az elkövetkező évtizedekben a nyugdíjkiadások előre jelzett viszonylag magasabb emelkedéséből eredően, amit részben a nyugdíjrendszer fokozódó igénybevétele befolyásol. A bruttó adóssághányad 2007-ben mégis jóval a GDP 60 %-a alatt van, és a jövőbeli nyugdíjkiadások egy részének előfinanszírozásához a nemzeti nyugdíj-tartalékalapban tartalékot képeztek. A program előrejelzése szerint 2007-ben a költségvetési egyenleg, bár az előző programban levőnél rosszabb, mégis hozzájárul a népesség elöregedése által okozott előre jelzett hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához. Ez azonban nem elegendő a jövőbeli kiadási nyomás fedezéséhez. Ezenkívül a strukturális egyenleg programban előre jelzett alakulása 2010-ig nagyobb kockázatot jelenthet az államháztartás fenntarthatósága szempontjából. Ezért az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését középtávon magas elsődleges többlet fenntartásával és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Írország összességében közepes kockázattal szembesül. Az elöregedés okozta hosszú távú költségvetési hatás jóval az uniós átlag felett van, főként az elkövetkező évtizedekben a nyugdíjkiadások előre jelzett viszonylag magasabb emelkedéséből eredően, amit részben a nyugdíjrendszer fokozódó igénybevétele befolyásol. A bruttó adóssághányad 2007-ben mégis jóval a GDP 60 %-a alatt van, és a jövőbeli nyugdíjkiadások egy részének előfinanszírozásához a nemzeti nyugdíj-tartalékalapban tartalékot képeztek. A program előrejelzése szerint 2007-ben a költségvetési egyenleg, bár az előző programban levőnél rosszabb, mégis hozzájárul a népesség elöregedése által okozott előre jelzett hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához. Ez azonban nem elegendő a jövőbeli kiadási nyomás fedezéséhez. Ezenkívül a strukturális egyenleg programban előre jelzett alakulása 2010-ig nagyobb kockázatot jelenthet az államháztartás fenntarthatósága szempontjából. Ezért az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését középtávon magas elsődleges többlet fenntartásával és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni.

| (9) | A stabilitási program összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A stabilitási program nem ad részletes tájékoztatást arról, hogy a végrehajtási jelentésben foglalt intézkedések költségvetési hatását hogy veszik figyelembe a programban. Mindazonáltal mindkét dokumentum rámutat a a Stabilitási és Növekedési Paktum központi szerepére, amely Írországban megteremti a fenntartható költségvetési politika keretét, miközben a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti fejlesztési terv végrehajtását (a beruházások tekintetében, különösen az infrastruktúra terén) mindkét program a kormány alapvető prioritásaként hangsúlyozza. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A stabilitási program nem ad részletes tájékoztatást arról, hogy a végrehajtási jelentésben foglalt intézkedések költségvetési hatását hogy veszik figyelembe a programban. Mindazonáltal mindkét dokumentum rámutat a a Stabilitási és Növekedési Paktum központi szerepére, amely Írországban megteremti a fenntartható költségvetési politika keretét, miközben a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti fejlesztési terv végrehajtását (a beruházások tekintetében, különösen az infrastruktúra terén) mindkét program a kormány alapvető prioritásaként hangsúlyozza.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (4). |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy Írország az alacsonyabb gazdasági növekedésre való áttérés időszakában, amely főként az ingatlanszektor fenntarthatóbb tevékenységéhez való visszatéréshez kapcsolódik, számos makrogazdasági kihívással néz szembe. A lassuló hazai kereslethez az elmúlt években az exportrészesedés szűkülése társult, ami az árak versenyképességének problémáira utal. A 2006-os szilárd többlet után 2007–2008-ban a költségvetési egyenleg jelentős romlása várható. Miközben Írország várhatóan 2007-ben is többletet tart nyilván, a program előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2008-ban hiánnyá alakul, amely később némileg növekszik. A költségvetési előrejelzések kockázatai 2008 tekintetében nagyjából semlegesek, de 2009-ben a kiadások megfelelő visszaszorításának hiányában az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a teljesítmény. Miközben 2008-ban nagyjából elérhetik a középtávú költségvetési célkitűzést, fenntartása a későbbiekben csak akkor lehetséges, ha a programban rendkívüli tartaléknak tervezett tartalékot nem használják fel. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve továbbá, az alacsony államadósság mellett az elöregedésnek a nyugdíjkiadásokra gyakorolt, előre jelzett hatása miatt Írország közepes kockázattal szembesül. A hatóságok számára a kihívást a makrogazdasági kockázatok kezelése jelenti, a költségvetési helyzet romlásának elkerülése mellett.

A fenti értékelés alapján Írországot felkérik arra, hogy:

| i. | 2008-ban és a későbbiekben a kiadások további határozott ellenőrzésével tartsa fenn a középtávú költségvetési célkitűzést; |
| --- | --- |

i.

2008-ban és a későbbiekben a kiadások további határozott ellenőrzésével tartsa fenn a középtávú költségvetési célkitűzést;

| ii. | további nyugdíjreformok végrehajtásával javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, tekintettel a nyugdíjkiadások előre jelzett jelentős növekedésére. |
| --- | --- |

ii.

további nyugdíjreformok végrehajtásával javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, tekintettel a nyugdíjkiadások előre jelzett jelentős növekedésére.

A Tanács megjegyzi továbbá, hogy ezek a fellépések összhangban állnak az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatásával.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2007. december | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| BIZ 2007. november | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | n.a. |
| SP 2006. december | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2007. december | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| BIZ 2007. november | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | n.a. |
| SP 2006. december | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. december | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| BIZ 2007. november (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | n.a. |
| SP 2006. december | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| BIZ 2007. november | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | n.a. |
| SP 2006. december | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| BIZ 2007. november | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | n.a. |
| SP 2006. december | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| BIZ 2007. november | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | n.a. |
| SP 2006. december | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| BIZ 2007. november | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | n.a. |
| SP 2006. december | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| BIZ 2007. november | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | n.a. |
| SP 2006. december | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| BIZ 2007. november | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | n.a. |
| SP 2006. december | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi, a költségvetés elkészítése előtti gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak a költségvetés elkészítése előtti számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2007. december

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

BIZ 2007. november

5,7

4,9

3,5

3,8

n.a.

SP 2006. december

5,4

5,3

4,6

4,1

n.a.

HICP-infláció

(%)

SP 2007. december

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

BIZ 2007. november

2,7

2,8

2,2

2,0

n.a.

SP 2006. december

2,7

2,6

2,0

1,7

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. december

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

BIZ 2007. november (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

n.a.

SP 2006. december

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

BIZ 2007. november

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

n.a.

SP 2006. december

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

BIZ 2007. november

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

n.a.

SP 2006. december

2,3

1,2

0,9

0,6

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

BIZ 2007. november

3,9

1,8

0,7

0,4

n.a.

SP 2006. december

3,3

2,3

1,8

1,6

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

BIZ 2007. november

3,1

1,2

0,3

0,0

n.a.

SP 2006. december

2,8

1,8

1,8

1,6

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

BIZ 2007. november

3,1

1,2

0,3

0,0

n.a.

SP 2006. december

2,7

1,8

1,8

1,6

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

BIZ 2007. november

25,1

25,2

26,9

28,5

n.a.

SP 2006. december

25,1

23,0

22,4

21,9

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi, a költségvetés elkészítése előtti gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak a költségvetés elkészítése előtti számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 70., 2007.3.27., 1. o.

(4)  Ami az előírt adatokat illeti, csak a rövid távú kamatlábakra vonatkozó adatok hiányoznak. A nem kötelező adatok esetében a hiányosságok az ágazati egyenlegekre és a kormányzati kiadások feladatok szerinti megoszlására vonatkoznak.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 5,9 %-os, 5,2 %-os, 4,1 %-os és 3,8 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a legújabb program alapján: a GDP 0,1 %-a 2006-ban és 0,2 %-a 2007-ben (mindkettő többletnövelő), a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint 2006-ban és 2007-ben a GDP 0,0 %-a. A nemzeti hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint ezek i. az adóhatóságok speciális vizsgálatainak eredményeként létrejött kiegészítő bevételek, és ii. a speciális betétszámlákhoz kapcsolódó úgynevezett kilépési adó fizetésének hatását jelzik. Részletes információk hiányában ezeket az egyszeri intézkedéseket kizárták az őszi előrejelzésből. A programban a 2008–2010 közötti időszakra nincsenek egyszeri intézkedésekre vonatkozó információk.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi, a költségvetés elkészítése előtti gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak a költségvetés elkészítése előtti számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/15

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Dánia 2007–2010-re szóló aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 74/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Dánia 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramját (2), és további javaslatokat tesz az előrelépésre 2015-ig. |
| --- | --- |

(1)

2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Dánia 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramját (2), és további javaslatokat tesz az előrelépésre 2015-ig.

| (2) | Az elmúlt években Dánia gazdaságára a reál-GDP erőteljes növekedése, jelentős foglalkoztatási előnyök, magas kapacitás-kihasználás, alacsony infláció és az ERM II-n belül stabil árfolyam volt jellemző.
  Az elmúlt évben azonban a kapacitási korlátok gátolni kezdték a gazdasági tevékenységet, és növekvő ár- és bérinflációra utaló jelek mutatkoztak. Miközben a külső egyenleg még mindig többletet mutat, a növekvő költségnyomás és a munkaerőhiány versenyképességre gyakorolt hatása aggályokat vet fel. Az államháztartás továbbra is erős, tartós többlettel és az adósságállomány folyamatos csökkenésével. A jelenlegi körülmények között a költségvetési politika számára a fő kihívást az jelenti, hogy megfontolt költségvetési irányvonalat tartson fenn a munkaerő-piaci nyomás erősítésének elkerülése érdekében. További kihívást jelent – különösen a bevételek fellendülésének időszakában – a kiadási korlátok betartása, ami a kormánynak a költségvetés fenntarthatóságának biztosítására irányuló törekvését tekintve is fontos. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt években Dánia gazdaságára a reál-GDP erőteljes növekedése, jelentős foglalkoztatási előnyök, magas kapacitás-kihasználás, alacsony infláció és az ERM II-n belül stabil árfolyam volt jellemző.

Az elmúlt évben azonban a kapacitási korlátok gátolni kezdték a gazdasági tevékenységet, és növekvő ár- és bérinflációra utaló jelek mutatkoztak. Miközben a külső egyenleg még mindig többletet mutat, a növekvő költségnyomás és a munkaerőhiány versenyképességre gyakorolt hatása aggályokat vet fel. Az államháztartás továbbra is erős, tartós többlettel és az adósságállomány folyamatos csökkenésével. A jelenlegi körülmények között a költségvetési politika számára a fő kihívást az jelenti, hogy megfontolt költségvetési irányvonalat tartson fenn a munkaerő-piaci nyomás erősítésének elkerülése érdekében. További kihívást jelent – különösen a bevételek fellendülésének időszakában – a kiadási korlátok betartása, ami a kormánynak a költségvetés fenntarthatóságának biztosítására irányuló törekvését tekintve is fontos.

| (3) | A program szerint a dán gazdaság a konjunktúra csúcsára ért, és a mérsékeltebb növekedés időszaka következik. Ennek megfelelően a reál-GDP növekedése a programidőszak további részében várhatóan a 2007. évi 2 %-ról átlagosan 1 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ban megalapozott, majd ezután óvatos növekedési feltételezéseken alapul, mert az aktualizált program 2011-re a nemzeti módszertan (4) alapján számított nagy pozitív kibocsátási rés zárulását feltételezi. A program bér- és árinflációs előrejelzése, tekintettel a hazai bérnyomásra és a világméretű trendekre, alacsonynak tűnik, különösen 2009-ben. Mindazonáltal az árstabilitást a programidőszak folyamán meg kell őrizni. |
| --- | --- |

(3)

A program szerint a dán gazdaság a konjunktúra csúcsára ért, és a mérsékeltebb növekedés időszaka következik. Ennek megfelelően a reál-GDP növekedése a programidőszak további részében várhatóan a 2007. évi 2 %-ról átlagosan 1 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ban megalapozott, majd ezután óvatos növekedési feltételezéseken alapul, mert az aktualizált program 2011-re a nemzeti módszertan (4) alapján számított nagy pozitív kibocsátási rés zárulását feltételezi. A program bér- és árinflációs előrejelzése, tekintettel a hazai bérnyomásra és a világméretű trendekre, alacsonynak tűnik, különösen 2009-ben. Mindazonáltal az árstabilitást a programidőszak folyamán meg kell őrizni.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2007-ben a GDP 4,0 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,8 %-ának megfelelő célkitűzéssel. Ez a túlteljesítés a 2006-os rendkívül kedvező kiindulási helyzetet tükrözi, a foglalkoztatás vártnál erőteljesebb növekedése, valamint az olajhoz és gázhoz kapcsolódó északi-tengeri tevékenységekből eredő, a vártnál magasabb bevételek miatt.
  A jelenlegi program a GDP 3,8 %-át kitevő többletet tervez, de az újabb információk fényében (5) a bevétel a vártnál feltehetően magasabb lesz a GDP 0,5 százalékpontjával, így ennek megfelelően valószínűleg felfelé módosítják a többletet (a GDP körülbelül 4,5 %-ára). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2007-ben a GDP 4,0 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,8 %-ának megfelelő célkitűzéssel. Ez a túlteljesítés a 2006-os rendkívül kedvező kiindulási helyzetet tükrözi, a foglalkoztatás vártnál erőteljesebb növekedése, valamint az olajhoz és gázhoz kapcsolódó északi-tengeri tevékenységekből eredő, a vártnál magasabb bevételek miatt.

A jelenlegi program a GDP 3,8 %-át kitevő többletet tervez, de az újabb információk fényében (5) a bevétel a vártnál feltehetően magasabb lesz a GDP 0,5 százalékpontjával, így ennek megfelelően valószínűleg felfelé módosítják a többletet (a GDP körülbelül 4,5 %-ára).

| (5) | A költségvetési stratégia, amelynek általános célkitűzése a költségvetés fenntarthatóságának biztosítása, fő célnak a magas, bár gyorsan csökkenő többlet fenntartását tartja (a GDP 2007-es 3,8 %-áról 2008-ban 3,0 %-ára, majd 2010-ben 1,2 %-ára (6)), gyengülő ciklikus feltételek mellett. A költségvetési egyenleg programban ismertetett középtávú költségvetési célkitűzését a GDP 0,25 százalékpontjával felfelé módosították (7), a GDP 0,75 %-a és 1,75 %-a közé eső strukturális többletté (ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb intézkedések nélküli többlet). A középtávú költségvetési célkitűzést a programidőszakban teljes mértékben tiszteletben tartják. Az államháztartási többlet pályája nagyjából hasonló az előző változatéhoz, bár nagyjából összehasonlítható makrogazdasági háttér mellett magasabb többletről indul. A stratégia az adóbefagyasztás (8) további alkalmazására és a kiadások visszafogására támaszkodik, továbbá néhány adócsökkentést irányoz elő. A kiadások visszafogását a reál állami fogyasztás kiadásainak növekedésére vonatkozó éves korlátokkal tervezik megvalósítani (a 2008-as 1,75 %-ról egyre jobban szigorítva 2009–2010-ben 1 %-ra) és 2015-re a nominális állami fogyasztási kiadások esetében a ciklikus hatásoktól megtisztított GDP 26,5 %-át jelentő felső határral. A közös módszertan alapján számított strukturális egyenleg előreláthatóan nagyjából változatlan marad 2007–2008-ban 3,5 %-kal, majd 2009–2010-ben 2,5 %-ra esik vissza (9). A program 2015 felé alacsonyabb többletet jelez, mivel várhatóan érezhető lesz az elöregedés hatása, és az Északi-tenger bevételi forrásai előreláthatóan visszaesnek. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési stratégia, amelynek általános célkitűzése a költségvetés fenntarthatóságának biztosítása, fő célnak a magas, bár gyorsan csökkenő többlet fenntartását tartja (a GDP 2007-es 3,8 %-áról 2008-ban 3,0 %-ára, majd 2010-ben 1,2 %-ára (6)), gyengülő ciklikus feltételek mellett. A költségvetési egyenleg programban ismertetett középtávú költségvetési célkitűzését a GDP 0,25 százalékpontjával felfelé módosították (7), a GDP 0,75 %-a és 1,75 %-a közé eső strukturális többletté (ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb intézkedések nélküli többlet). A középtávú költségvetési célkitűzést a programidőszakban teljes mértékben tiszteletben tartják. Az államháztartási többlet pályája nagyjából hasonló az előző változatéhoz, bár nagyjából összehasonlítható makrogazdasági háttér mellett magasabb többletről indul. A stratégia az adóbefagyasztás (8) további alkalmazására és a kiadások visszafogására támaszkodik, továbbá néhány adócsökkentést irányoz elő. A kiadások visszafogását a reál állami fogyasztás kiadásainak növekedésére vonatkozó éves korlátokkal tervezik megvalósítani (a 2008-as 1,75 %-ról egyre jobban szigorítva 2009–2010-ben 1 %-ra) és 2015-re a nominális állami fogyasztási kiadások esetében a ciklikus hatásoktól megtisztított GDP 26,5 %-át jelentő felső határral. A közös módszertan alapján számított strukturális egyenleg előreláthatóan nagyjából változatlan marad 2007–2008-ban 3,5 %-kal, majd 2009–2010-ben 2,5 %-ra esik vissza (9). A program 2015 felé alacsonyabb többletet jelez, mivel várhatóan érezhető lesz az elöregedés hatása, és az Északi-tenger bevételi forrásai előreláthatóan visszaesnek.

| (6) | A költségvetés teljesítménye a programban előrejelzettnél jobban is alakulhat, különösen a vártnál jobb 2007-es eredmény alapján, ahogy azt 2008. február 5-én a költségvetési terv ismertetésekor jelezték. A tekintélyes többlettel járó jó eredmény, amelyet a kedvező bevétel miatt többször felfelé módosítottak, és az óvatos makrogazdasági kilátások 2009-től ellensúlyozzák az állami kiadások növekedési korlátai miatti valamivel gyengébb teljesítményhez kapcsolódó kockázatot. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés teljesítménye a programban előrejelzettnél jobban is alakulhat, különösen a vártnál jobb 2007-es eredmény alapján, ahogy azt 2008. február 5-én a költségvetési terv ismertetésekor jelezték. A tekintélyes többlettel járó jó eredmény, amelyet a kedvező bevétel miatt többször felfelé módosítottak, és az óvatos makrogazdasági kilátások 2009-től ellensúlyozzák az állami kiadások növekedési korlátai miatti valamivel gyengébb teljesítményhez kapcsolódó kockázatot.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal lehetővé teszi, hogy a programidőszak alatt a terveknek megfelelően széles biztonsági tartalékkal teljesítsék a középtávú célkitűzést. A programban szereplő költségvetési irányvonal a programidőszakban nagyjából összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal lehetővé teszi, hogy a programidőszak alatt a terveknek megfelelően széles biztonsági tartalékkal teljesítsék a középtávú célkitűzést. A programban szereplő költségvetési irányvonal a programidőszakban nagyjából összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Dánia alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása kisebb, mint az EU-átlag, a jólétről szóló megállapodás (Welfare Agreement) (10) keretébe foglalt nyugdíjreformnak köszönhetően. Ezenkívül a program becslése szerint 2007-ben a tekintélyes strukturális többletet tartalmazó költségvetési egyenleg hozzájárul a bruttó adósság csökkenéséhez. Középtávon a magas elsődleges többletek fenntartása tovább korlátozza az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatokat. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Dánia alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása kisebb, mint az EU-átlag, a jólétről szóló megállapodás (Welfare Agreement) (10) keretébe foglalt nyugdíjreformnak köszönhetően. Ezenkívül a program becslése szerint 2007-ben a tekintélyes strukturális többletet tartalmazó költségvetési egyenleg hozzájárul a bruttó adósság csökkenéséhez. Középtávon a magas elsődleges többletek fenntartása tovább korlátozza az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatokat.

| (9) | Úgy tűnik, hogy a konvergenciaprogram összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mind a program, mind a végrehajtási jelentés az „Új célok felé – Dánia 2015” („Towards new goals – Denmark 2015”) című gazdasági stratégián alapul, amelyet a kormány 2007. augusztusában tett közzé. A fő reformintézkedések, mint a tervezett energiaellátási stratégia és a közszolgáltatások terén tervezett beruházásokhoz (főként az egészségügyben, és a gyermek- és idősgondozásban) kapcsolódó úgynevezett minőségalap (Quality Fund) államháztartási hatásait kimondottan figyelembe veszik. |
| --- | --- |

(9)

Úgy tűnik, hogy a konvergenciaprogram összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mind a program, mind a végrehajtási jelentés az „Új célok felé – Dánia 2015” („Towards new goals – Denmark 2015”) című gazdasági stratégián alapul, amelyet a kormány 2007. augusztusában tett közzé. A fő reformintézkedések, mint a tervezett energiaellátási stratégia és a közszolgáltatások terén tervezett beruházásokhoz (főként az egészségügyben, és a gyermek- és idősgondozásban) kapcsolódó úgynevezett minőségalap (Quality Fund) államháztartási hatásait kimondottan figyelembe veszik.

| (10) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (11). |
| --- | --- |

(10)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (11).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program célja a középtávú költségvetési célkitűzést teljes mértékben tiszteletben tartó szilárd költségvetési egyenleg fenntartása a programidőszakban, a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának célkitűzésével összhangban. Tekintettel a vártnál jobb 2007-es eredményre és a legfrissebb előrejelzésekre, a programidőszakban magas, noha gyorsan csökkenő többletet tervező költségvetési célok óvatosnak tűnnek. A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos kockázat alacsony. Jelenleg a legfontosabb szakpolitikai kihívás a munkaerőhiánynak és a költségnyomásnak strukturális és makrogazdasági intézkedések alkalmazásával történő kezelése. További intézkedéseket kell meghatározni és végrehajtani a munkaerő-kínálat ösztönzéséhez. Eközben a prociklikusság elkerülése érdekében gondosan figyelemmel kell kísérni a költségvetési irányvonalat. Ezért továbbra is alapvető fontosságú a programban tervezetteknek megfelelően az állami kiadások növekedésének fékezése.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2007. december | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| BIZ 2007. november | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | n.a. |
| KP 2006. december | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| HICP infláció
  (%) | KP 2007. december | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| BIZ 2007. november | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | n.a. |
| KP 2006. december | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Kibocsátási rés (12)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. december | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| BIZ 2007. november (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | n.a. |
| KP 2006. december | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| BIZ 2007. november | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | n.a. |
| KP 2006. december | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| BIZ 2007. november | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | n.a. |
| KP 2006. december | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| BIZ 2007. november | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | n.a. |
| KP 2006. december | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (12)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| BIZ 2007. november | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | n.a. |
| KP 2006. december | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Strukturális egyenleg (14)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| BIZ 2007. november | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | n.a. |
| KP 2006. december | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| BIZ 2007. november | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | n.a. |
| KP 2006. december | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2007. december

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

BIZ 2007. november

3,5

1,9

1,3

1,4

n.a.

KP 2006. december

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

HICP infláció

(%)

KP 2007. december

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

BIZ 2007. november

1,9

1,7

2,4

2,4

n.a.

KP 2006. december

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Kibocsátási rés (12)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2007. december

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

BIZ 2007. november (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

n.a.

KP 2006. december

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

BIZ 2007. november

2,4

1,2

0,7

0,6

n.a.

KP 2006. december

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

BIZ 2007. november

4,6

4,0

3,0

2,5

n.a.

KP 2006. december

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

BIZ 2007. november

6,2

5,3

4,3

3,6

n.a.

KP 2006. december

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (12)

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

BIZ 2007. november

3,9

3,6

3,2

3,0

n.a.

KP 2006. december

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Strukturális egyenleg (14)

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

BIZ 2007. november

3,6

3,2

3,4

3,0

n.a.

KP 2006. december

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

BIZ 2007. november

30,3

25,0

20,9

17,5

n.a.

KP 2006. december

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az aktualizált változatot a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után több mint három hét elteltével nyújtották be, mivel a novemberi választásokat követően új kormány megalakulására került sor.

(3)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(4)  A közös módszertantól eltérő nemzeti módszertan alkalmazása magasabb kibocsátási rést eredményez (a potenciális növekedés alacsonyabb becslése miatt).

(5)  A 2008. február 5-én ismertetett költségvetési tervhez kapcsolódó költségvetési kilátások (Budget Outlook).

(6)  A 2008-as új költségvetéshez kapcsolódó, a dán pénzügyminisztérium által 2008. február 5-én kiadott előrejelzésben a többletet felfelé módosították, 2007-ben a GDP 4,4 %-ára, 2008-ban 3,7 %-ára és 2009-ben 2,7 %-ára.

(7)  Ez a speciális nyugdíjjárulék 2008-on túlmutató, folytatódó felfüggesztésének eredménye, amely korábban a magánnyugdíj-megtakarításoknál a GDP Ľ %-át kitevő jövedelemadó-csökkenést jelentett. Az ebből eredő adóbevételek miatt a középtávú költségvetési célkitűzés növelését tervezik.

(8)  Az adóbefagyasztás azt jelenti, hogy 2002-től sem nominális, sem százalékos értelemben nem emelhetik a közvetlen és a közvetett adókat.

(9)  Az egyszeri és átmeneti intézkedések meghatározásának különbségéből adódik, hogy a strukturális egyenleg becslései nem hasonlíthatók össze a Bizottság szolgálatainak előrejelzésével.

(10)  A jövőbeli fellendülésről, jólétről és beruházásokról szóló megállapodás, amelyet a kormány 2006. júniusában kötött, a rendes nyugdíjkorhatárt 65-ről 67 évre, a korkedvezményes nyugdíj korhatárát pedig 60-ról 62 évre emeli a következő húsz évben. 2025-től a korhatárt a várható élettartam változásainak megfelelően indexálják.

(11)  Mindazonáltal a teljes bevételre és kiadásra vonatkozó adatok és néhány alösszetevő nem felel meg a harmonizált meghatározásoknak. A nem kötelező adatok közül hiányoznak az állományalkalmazkodás adatai.

(12)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogyan a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(13)  A 2006 és 2009 közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei (2,2 %, 2,3 %, 2,2 % és 2,0 %) alapján.

(14)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és más átmeneti intézkedések: a GDP 1,1 %-a 2006-ban, (többletnövelő) és a legújabb program szerint a GDP 0,4 %-a, 0,6 %-a, 0,2 %-a és 0,3 %-a a 2007 és 2010 közötti időszakban (valamennyi többletcsökkentő), a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint 2006-ban és 2007-ben a GDP 0,3 %-a (többletnövelő), 2008-ban pedig 0,2 %-a (többletcsökkentő). Mindazonáltal a program az egyszeri intézkedésekre vonatkozóan eltérő meghatározást használ, így a programban a bevételek ideiglenes változásait a Bizottság szolgálatai nem tekintik egyszeri intézkedésnek.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/19

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Litvánia 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 74/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Litvániának a 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2). |
| --- | --- |

(1)

2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Litvániának a 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2).

| (2) | Az elmúlt jó néhány évben Litvániában erős volt a növekedés, amelyet elsősorban a hazai kereslet irányított. A monetáris feltételek alkalmazkodóak a magas fokú eurósítás miatt, az ERM II-ben szorosan az euróhoz kapcsolt árfolyamok révén.
  A túlzott hazai hitelezés fékezését szolgáló elégséges intézkedések hiányában a pénzügyi piacok elmélyülése által megkönnyített gyors hitelbővülés felélénkítette a magánfogyasztást és az ingatlanberuházást. Kapacitáskorlátok alakultak ki azonban a kivándorlás és a magas gazdasági növekedés keltette munkaerőhiány miatt, amelyet a képesítések kereslete és kínálata közötti különbség, az alacsony részvételi arányok és a növekvő költségek erősítettek. A termelékenységet meghaladó, egyre gyorsabb ütemű béremelkedés gyors inflációhoz és az árak versenyképességének csökkenéséhez vezet. Bár az exportteljesítmény továbbra is erős, a külső hiány gyorsan nőtt, mivel az erőteljes hazai kereslet az import jelentős növekedéséhez vezetett, és a külső sebezhetőség erősödött. Ebben az összefüggésben a költségvetési politika nem reagált a növekvő makrogazdasági egyensúlytalanságra: az államháztartás hiánya továbbra is fennáll, és kötelező középtávú kiadási korlátok hiányában a vártnál jobb bevételt rendszeresen elköltötték. Az adókedvezmények és -mentességek hozzájárultak a jelenleg zajló ingatlanpiaci fellendüléshez és így erősítették a túlhevülést, bár az utóbbi időben a szigorodó hitelfeltételek elősegítik a szükséges kiigazítást. A szigorúbb költségvetési irányvonal, valamint a munkaerőpiacnak és az oktatási rendszernek a kínálati oldalt tovább erősítő strukturális reformja járul hozzá leginkább a belső és külső egyensúlytalanságok kezeléséhez és a külföldi beruházások beáramlásának előmozdításához, így biztosítva a felzárkózási folyamat fenntarthatóságát. Ez a litván monetáris politikai szabályozás korlátai mellett a rendelkezésére álló szakpolitikai eszközök korlátozott számát tekintve különösen fontos. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt jó néhány évben Litvániában erős volt a növekedés, amelyet elsősorban a hazai kereslet irányított. A monetáris feltételek alkalmazkodóak a magas fokú eurósítás miatt, az ERM II-ben szorosan az euróhoz kapcsolt árfolyamok révén.

A túlzott hazai hitelezés fékezését szolgáló elégséges intézkedések hiányában a pénzügyi piacok elmélyülése által megkönnyített gyors hitelbővülés felélénkítette a magánfogyasztást és az ingatlanberuházást. Kapacitáskorlátok alakultak ki azonban a kivándorlás és a magas gazdasági növekedés keltette munkaerőhiány miatt, amelyet a képesítések kereslete és kínálata közötti különbség, az alacsony részvételi arányok és a növekvő költségek erősítettek. A termelékenységet meghaladó, egyre gyorsabb ütemű béremelkedés gyors inflációhoz és az árak versenyképességének csökkenéséhez vezet. Bár az exportteljesítmény továbbra is erős, a külső hiány gyorsan nőtt, mivel az erőteljes hazai kereslet az import jelentős növekedéséhez vezetett, és a külső sebezhetőség erősödött. Ebben az összefüggésben a költségvetési politika nem reagált a növekvő makrogazdasági egyensúlytalanságra: az államháztartás hiánya továbbra is fennáll, és kötelező középtávú kiadási korlátok hiányában a vártnál jobb bevételt rendszeresen elköltötték. Az adókedvezmények és -mentességek hozzájárultak a jelenleg zajló ingatlanpiaci fellendüléshez és így erősítették a túlhevülést, bár az utóbbi időben a szigorodó hitelfeltételek elősegítik a szükséges kiigazítást. A szigorúbb költségvetési irányvonal, valamint a munkaerőpiacnak és az oktatási rendszernek a kínálati oldalt tovább erősítő strukturális reformja járul hozzá leginkább a belső és külső egyensúlytalanságok kezeléséhez és a külföldi beruházások beáramlásának előmozdításához, így biztosítva a felzárkózási folyamat fenntarthatóságát. Ez a litván monetáris politikai szabályozás korlátai mellett a rendelkezésére álló szakpolitikai eszközök korlátozott számát tekintve különösen fontos.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése 2007-ben eléri a 9,8 %-ot, majd ezután viszonylag gyorsan csökken, 2008-ban 5,3 %-ra, majd a programidőszak fennmaradó részében évente átlagosan 4,8 %-ra. A hazai kereslet várhatóan lassul, de a növekedés fő hajtóereje marad. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) alapján ez a forgatókönyv óvatosnak tűnik. Ez különösen igaz 2008-ra, tekintettel a jelenlegi lendületre. A program nem ad magyarázatot néhány – többek között a külső egyensúlyhiány növekedése és a hazai kereslet erőteljes lassulása közötti – ellentmondásra.
  A program szerint az infláció a 2007-es 5,8 %-ról 2008-ban várhatóan 6,5 %-ra növekszik, majd 2009-ben 5,1 %-ra, 2010-ben pedig 3,6 %-ra esik vissza, és rendkívül kis előrelépést mutat a konvergencia felé. Ezenkívül az élelmiszerárak tendenciája mellett a tervezett gázáremelés (amelyet a program kifejezetten megemlít, és 2008-ban 1,5 %-osra becsül, de a 2008-ra vonatkozó inflációs előrejelzésbe nem építi be azt) és a termelékenység növekedését jóval meghaladó béremelkedés hangsúlyozza a bér-ár spirál erősödésének veszélyét, így egyértelmű, hogy ezekre az előrejelzésekre felfelé irányuló kockázatok hatnak. Ha a külső egyensúlyhiány erősödése a program előrejelzésének megfelelően megvalósul, ez növelheti a gazdaság külső sebezhetőségét. Mindazonáltal az árak és bérek alakulásának a versenyképesség romlásának veszélyére utaló legújabb fejleményei önmagukban is romló külső pozíciót eredményezhetnek. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése 2007-ben eléri a 9,8 %-ot, majd ezután viszonylag gyorsan csökken, 2008-ban 5,3 %-ra, majd a programidőszak fennmaradó részében évente átlagosan 4,8 %-ra. A hazai kereslet várhatóan lassul, de a növekedés fő hajtóereje marad. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) alapján ez a forgatókönyv óvatosnak tűnik. Ez különösen igaz 2008-ra, tekintettel a jelenlegi lendületre. A program nem ad magyarázatot néhány – többek között a külső egyensúlyhiány növekedése és a hazai kereslet erőteljes lassulása közötti – ellentmondásra.

A program szerint az infláció a 2007-es 5,8 %-ról 2008-ban várhatóan 6,5 %-ra növekszik, majd 2009-ben 5,1 %-ra, 2010-ben pedig 3,6 %-ra esik vissza, és rendkívül kis előrelépést mutat a konvergencia felé. Ezenkívül az élelmiszerárak tendenciája mellett a tervezett gázáremelés (amelyet a program kifejezetten megemlít, és 2008-ban 1,5 %-osra becsül, de a 2008-ra vonatkozó inflációs előrejelzésbe nem építi be azt) és a termelékenység növekedését jóval meghaladó béremelkedés hangsúlyozza a bér-ár spirál erősödésének veszélyét, így egyértelmű, hogy ezekre az előrejelzésekre felfelé irányuló kockázatok hatnak. Ha a külső egyensúlyhiány erősödése a program előrejelzésének megfelelően megvalósul, ez növelheti a gazdaság külső sebezhetőségét. Mindazonáltal az árak és bérek alakulásának a versenyképesség romlásának veszélyére utaló legújabb fejleményei önmagukban is romló külső pozíciót eredményezhetnek.

| (4) | Az államháztartási hiány a konvergenciaprogram legújabb változatának becslése szerint 2007-ben a GDP 0,9 %-a, amely a vártnál sokkal jobb 2006-os teljesítmény ellenére azonos az előző változatban meghatározott céllal. A GDP mintegy 0,6 %-át kitevő kedvező kiindulási helyzetet ellensúlyozta egy hasonló nagyságrendű egyszeri intézkedés (4). Az előző évek gyakorlatához hasonlóan a vártnál magasabb gazdasági növekedésnek köszönhető többletbevételt 2007-ben is elköltötték, mégpedig elsősorban a társadalombiztosítási alap az EU által támogatott projektek nemzeti társfinanszírozására. 2007-ben a költségvetés végrehajtása nem volt összhangban a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (5) felkérésével, mivel a kedvező gazdasági időszak és a célul kitűzöttnél alacsonyabb 2006-os hiány nem vezetett szigorúbb hiánycélhoz. Továbbá, még ha középtávú költségvetési célkitűzésként 2006-ban el is érték a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiányt (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított hiány), 2007-ben a GDP körülbelül 0,25 %-ával némileg eltértek a középtávú célkitűzéstől. |
| --- | --- |

(4)

Az államháztartási hiány a konvergenciaprogram legújabb változatának becslése szerint 2007-ben a GDP 0,9 %-a, amely a vártnál sokkal jobb 2006-os teljesítmény ellenére azonos az előző változatban meghatározott céllal. A GDP mintegy 0,6 %-át kitevő kedvező kiindulási helyzetet ellensúlyozta egy hasonló nagyságrendű egyszeri intézkedés (4). Az előző évek gyakorlatához hasonlóan a vártnál magasabb gazdasági növekedésnek köszönhető többletbevételt 2007-ben is elköltötték, mégpedig elsősorban a társadalombiztosítási alap az EU által támogatott projektek nemzeti társfinanszírozására. 2007-ben a költségvetés végrehajtása nem volt összhangban a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (5) felkérésével, mivel a kedvező gazdasági időszak és a célul kitűzöttnél alacsonyabb 2006-os hiány nem vezetett szigorúbb hiánycélhoz. Továbbá, még ha középtávú költségvetési célkitűzésként 2006-ban el is érték a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiányt (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított hiány), 2007-ben a GDP körülbelül 0,25 %-ával némileg eltértek a középtávú célkitűzéstől.

| (5) | A költségvetési stratégia fő célja a makrogazdasági stabilitás elősegítése szigorúbb költségvetési politikával. A program előző változatával összehasonlítva nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett a középtávú költségvetési célkitűzés elérésének évét 2008-ról egy évvel elhalasztották 2009-re. A közös módszertan alkalmazása a programban levő információra azonban azt jelzi, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést 2008-tól elérhetik. A program a GDP 0,9 %-át kitevő 2007-es hiányról az államháztartási egyenleg fokozatos javítását tervezi, 2010-re 0,8 %-os többlet elérésével. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális egyenleg várhatóan a GDP 2007-es 1,25 %-át jelentő hiányról 2010-ben 1 %-os többletre javul, miközben a legjelentősebb kiigazításra 2008 után kerül sor. A viszonylag erőteljes gazdasági növekedés mellett a tervek szerint a kiigazítást inkább a bevétel/GDP-aránynak a kiadás/GDP-aránynál nagyobb növelésével érik el (3,9 százalékpont a 2,2 százalékponthoz képest). A közvetlen adók további csökkentése ellenére a bevételek várhatóan növekednek, az uniós eszközök nagyobb beáramlása, a jövedéki adók növelése és az adóbehajtás további jelentős javulása miatt. A kiadási oldalon a növekedés a lényegesen magasabb szociális juttatásokból és a növekvő állami beruházásokból ered, utóbbit főleg EU-eszközökből finanszírozzák. A költségvetési fegyelemmel kapcsolatos törvény 2007. novemberi elfogadásának célja a költségvetési megszorításra vonatkozó határozott kötelezettségvállalás. A 2008 elejétől hatályos törvény kimondja, hogy az államháztartást oly módon kell irányítani, hogy az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó költségvetési egyenleget eredményezzen, és ennek érdekében megszorításokat helyez kilátásba a kiadások tekintetében. A törvény azonban a költségvetés évente történő elkészítésére és végrehajtására összpontosít, és nem vezet be előremutató középtávú költségvetési keretet, amit még javítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési stratégia fő célja a makrogazdasági stabilitás elősegítése szigorúbb költségvetési politikával. A program előző változatával összehasonlítva nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett a középtávú költségvetési célkitűzés elérésének évét 2008-ról egy évvel elhalasztották 2009-re. A közös módszertan alkalmazása a programban levő információra azonban azt jelzi, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést 2008-tól elérhetik. A program a GDP 0,9 %-át kitevő 2007-es hiányról az államháztartási egyenleg fokozatos javítását tervezi, 2010-re 0,8 %-os többlet elérésével. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális egyenleg várhatóan a GDP 2007-es 1,25 %-át jelentő hiányról 2010-ben 1 %-os többletre javul, miközben a legjelentősebb kiigazításra 2008 után kerül sor. A viszonylag erőteljes gazdasági növekedés mellett a tervek szerint a kiigazítást inkább a bevétel/GDP-aránynak a kiadás/GDP-aránynál nagyobb növelésével érik el (3,9 százalékpont a 2,2 százalékponthoz képest). A közvetlen adók további csökkentése ellenére a bevételek várhatóan növekednek, az uniós eszközök nagyobb beáramlása, a jövedéki adók növelése és az adóbehajtás további jelentős javulása miatt. A kiadási oldalon a növekedés a lényegesen magasabb szociális juttatásokból és a növekvő állami beruházásokból ered, utóbbit főleg EU-eszközökből finanszírozzák. A költségvetési fegyelemmel kapcsolatos törvény 2007. novemberi elfogadásának célja a költségvetési megszorításra vonatkozó határozott kötelezettségvállalás. A 2008 elejétől hatályos törvény kimondja, hogy az államháztartást oly módon kell irányítani, hogy az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó költségvetési egyenleget eredményezzen, és ennek érdekében megszorításokat helyez kilátásba a kiadások tekintetében. A törvény azonban a költségvetés évente történő elkészítésére és végrehajtására összpontosít, és nem vezet be előremutató középtávú költségvetési keretet, amit még javítani kell.

| (6) | A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. A programnak a reál és nominális kibocsátás 2008-tól kezdődő növekedésére vonatkozó különösen óvatos előrejelzése ellenére a tervezett bevételnövekedés jelentősnek tűnik: még jóval kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett is magasnak tűnik a bevételre vonatkozó előrejelzés, figyelembe véve különösen a közvetlen adók további csökkentésének hatását és azt, hogy az adóbehajtás javítására támaszkodik. A nem adóból származó bevételek GDP-hez viszonyított arányának jelentős – részben az uniós alapokhoz kapcsolódó – növekedését a program nem részletezi kellően, míg az adóbehajtás javításától várt eredmények optimistának tűnnek. Ezenkívül a számos kiadásnövelő intézkedés, valamint az államháztartás tervezésére és ellenőrzésére vonatkozó középtávú keret erősítésének szükségessége felveti annak a kockázatát, hogy a kiadások továbbra is meghaladják az előzőleg meghatározott korlátokat. Ha a gazdaság lassulása komolynak vagy elhúzódónak bizonyul, gyors visszaesést eredményezve a bevétel-növekedésben, ez nagyobb nyomást gyakorolhat a költségvetésre. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. A programnak a reál és nominális kibocsátás 2008-tól kezdődő növekedésére vonatkozó különösen óvatos előrejelzése ellenére a tervezett bevételnövekedés jelentősnek tűnik: még jóval kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett is magasnak tűnik a bevételre vonatkozó előrejelzés, figyelembe véve különösen a közvetlen adók további csökkentésének hatását és azt, hogy az adóbehajtás javítására támaszkodik. A nem adóból származó bevételek GDP-hez viszonyított arányának jelentős – részben az uniós alapokhoz kapcsolódó – növekedését a program nem részletezi kellően, míg az adóbehajtás javításától várt eredmények optimistának tűnnek. Ezenkívül a számos kiadásnövelő intézkedés, valamint az államháztartás tervezésére és ellenőrzésére vonatkozó középtávú keret erősítésének szükségessége felveti annak a kockázatát, hogy a kiadások továbbra is meghaladják az előzőleg meghatározott korlátokat. Ha a gazdaság lassulása komolynak vagy elhúzódónak bizonyul, gyors visszaesést eredményezve a bevétel-növekedésben, ez nagyobb nyomást gyakorolhat a költségvetésre.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2009-re elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A strukturális egyenleg 2008-ban a tervezett bevételcsökkentő és kiadásnövelő intézkedések miatt romolhat, ezért Litvániának, amely jelenleg erőteljes növekedést él át, folytatnia kell az erőfeszítéseket, hogy a strukturális egyenleg éves javulása a GDP irányadó 0,5 %-a fölött legyen. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét így erősíteni kell, különösen 2008-ban, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A középtávú költségvetési célkitűzés előre jelzett elérése után a programban szereplő költségvetési irányvonal összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A fennálló külső és hazai nyomást tekintve azonban a jelenleg tervezettnél szigorúbb költségvetési politika helyénvaló lenne. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2009-re elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A strukturális egyenleg 2008-ban a tervezett bevételcsökkentő és kiadásnövelő intézkedések miatt romolhat, ezért Litvániának, amely jelenleg erőteljes növekedést él át, folytatnia kell az erőfeszítéseket, hogy a strukturális egyenleg éves javulása a GDP irányadó 0,5 %-a fölött legyen. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét így erősíteni kell, különösen 2008-ban, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A középtávú költségvetési célkitűzés előre jelzett elérése után a programban szereplő költségvetési irányvonal összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A fennálló külső és hazai nyomást tekintve azonban a jelenleg tervezettnél szigorúbb költségvetési politika helyénvaló lenne.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Litvánia összességében alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Litvániában kisebb, mint az EU-átlag, mivel a végrehajtott nyugdíjreformok miatt a nyugdíjkiadások a következő évtizedekben kevésbé nőnek majd. A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony, és a programban tervezett 2007-es kiinduló költségvetési egyenleg, amely jobb az előző program kiindulási helyzeténél, hozzájárulhat az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Litvánia összességében alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Litvániában kisebb, mint az EU-átlag, mivel a végrehajtott nyugdíjreformok miatt a nyugdíjkiadások a következő évtizedekben kevésbé nőnek majd. A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony, és a programban tervezett 2007-es kiinduló költségvetési egyenleg, amely jobb az előző program kiindulási helyzeténél, hozzájárulhat az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához.

| (9) | A konvergenciaprogram bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program taglalja a folyamatban lévő nyugdíj-, egészségügyi és adóreformokat. Az egészségügyi és az oktatási reformokhoz kapcsolódó közvetlen költségvetési költségekre vonatkozó információ nem elegendő egyik programban sem, miközben a konvergenciaprogram részletesen tájékoztat más reformterületekről. Hiányzik azonban a nemzeti reformprogram általános hatásának minőségi értékelése a középtávú költségvetési stratégián belül. |
| --- | --- |

(9)

A konvergenciaprogram bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program taglalja a folyamatban lévő nyugdíj-, egészségügyi és adóreformokat. Az egészségügyi és az oktatási reformokhoz kapcsolódó közvetlen költségvetési költségekre vonatkozó információ nem elegendő egyik programban sem, miközben a konvergenciaprogram részletesen tájékoztat más reformterületekről. Hiányzik azonban a nemzeti reformprogram általános hatásának minőségi értékelése a középtávú költségvetési stratégián belül.

| (10) | A program költségvetési stratégiája részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt, a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Azonban a tervezett költségvetési irányvonal nem járul hozzá megfelelően a makrogazdasági stabilitás javításához és az inflációs nyomás fékezéséhez. |
| --- | --- |

(10)

A program költségvetési stratégiája részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt, a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Azonban a tervezett költségvetési irányvonal nem járul hozzá megfelelően a makrogazdasági stabilitás javításához és az inflációs nyomás fékezéséhez.

| (11) | Az ERM II árfolyam-mechanizmushoz történő csatlakozás időpontjában Litvánia a költségvetési politikára, a pénzügyi ágazatra és a strukturális politikára vonatkozó kötelezettségvállalásokat tett. Ami az e kötelezettségvállalások végrehajtása terén elért eredményeket illeti, a hatóságok nem erősítették kellően a költségvetési irányvonalat, és bár tettek intézkedéseket a hitelezés minőségének javítására, a hitelnövekedés korlátozására tett erőfeszítések korlátozottak voltak. Az utóbbi évek gyors gazdasági növekedése ellenére a kormány nem ért el kiegyensúlyozott költségvetést, a költségvetési célok nem ambiciózusak és a többletbevételeket nagyrészt elköltötték. A középtávú költségvetési stratégiát meg kell erősíteni. A hitelállomány növekedésének visszafogása érdekében fenntartották a magas tartalékképzési követelményeket, folytatták a szigorú pénzügyi felügyeletet és megemelték a kötelező tartalékalapot; az intézkedések közvetlen hatása azonban korlátozott volt. A kormány által 2007 márciusában és decemberében bejelentett antiinflációs kezdeményezések a jó irányba tett lépések voltak, de eddig kevés konkrét intézkedéshez vezettek, és csak korlátozott hatást gyakoroltak az inflációra. Számos strukturális reform zajlik, de az oktatás, a munkaerőpiac és a külföldi beruházások beáramlásának ösztönzése terén további erőfeszítésekre van szükség. |
| --- | --- |

(11)

Az ERM II árfolyam-mechanizmushoz történő csatlakozás időpontjában Litvánia a költségvetési politikára, a pénzügyi ágazatra és a strukturális politikára vonatkozó kötelezettségvállalásokat tett. Ami az e kötelezettségvállalások végrehajtása terén elért eredményeket illeti, a hatóságok nem erősítették kellően a költségvetési irányvonalat, és bár tettek intézkedéseket a hitelezés minőségének javítására, a hitelnövekedés korlátozására tett erőfeszítések korlátozottak voltak. Az utóbbi évek gyors gazdasági növekedése ellenére a kormány nem ért el kiegyensúlyozott költségvetést, a költségvetési célok nem ambiciózusak és a többletbevételeket nagyrészt elköltötték. A középtávú költségvetési stratégiát meg kell erősíteni. A hitelállomány növekedésének visszafogása érdekében fenntartották a magas tartalékképzési követelményeket, folytatták a szigorú pénzügyi felügyeletet és megemelték a kötelező tartalékalapot; az intézkedések közvetlen hatása azonban korlátozott volt. A kormány által 2007 márciusában és decemberében bejelentett antiinflációs kezdeményezések a jó irányba tett lépések voltak, de eddig kevés konkrét intézkedéshez vezettek, és csak korlátozott hatást gyakoroltak az inflációra. Számos strukturális reform zajlik, de az oktatás, a munkaerőpiac és a külföldi beruházások beáramlásának ösztönzése terén további erőfeszítésekre van szükség.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a legtöbb nem kötelező adatot is tartalmazza (6). |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a legtöbb nem kötelező adatot is tartalmazza (6).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program célja a költségvetési politika szigorításával Litvánia makrogazdasági egyensúlyhiányának leküzdése. Mindazonáltal a jelenlegi nagy gazdasági növekedésre figyelemmel a költségvetési célok nem tűnnek túl ambiciózusnak. A program csak későbbre halasztott kiigazítási erőfeszítéseket irányoz elő, így a középtávú költségvetési célkitűzést csak 2009-ben érik el. A költségvetési célok elérésének vannak kockázatai, mivel a konszolidációt nem támasztják alá kellő mértékben bejelentett intézkedésekkel, miközben a középtávú keretet erősíteni kell. A bevételre vonatkozó előrejelzések optimistának tűnnek, tekintettel a közvetlen adók további tervezett csökkentésére és arra, hogy az adóbehajtás javítására hagyatkoznak, és az óvatos makrogazdasági forgatókönyv azokat csak részben ellensúlyozza. A programban előirányzottnál jóval szigorúbb költségvetési politikára és további strukturális intézkedésekre van szükség a növekvő inflációs nyomás kezeléséhez, a versenyképesség fenntartásához és a munkaerőpiac fennálló szűk keresztmetszeteinek megszüntetéséhez, valamint a felzárkózás fenntartásához. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve Litvánia alacsony kockázattal szembesül.

Litvánia a fenti értékelésre, valamint a fenntartható konvergencia és az ERM II-ben való zavartalan részvétel biztosításának szükségességére tekintettel felkérést kap arra, hogy a következőkkel járuljon hozzá a túlhevültséget eredményező nyomás csökkentéséhez:

| i. | tűzzön ki a programban tervezettnél lényegesen ambiciózusabb költségvetési célokat 2008-ban, majd azt követően, nevezetesen a kiadások növekedésének visszafogásával, a többletbevétel megtakarításával és a középtávú kiadási korlátok kötelező jellegének erősítésével; |
| --- | --- |

i.

tűzzön ki a programban tervezettnél lényegesen ambiciózusabb költségvetési célokat 2008-ban, majd azt követően, nevezetesen a kiadások növekedésének visszafogásával, a többletbevétel megtakarításával és a középtávú kiadási korlátok kötelező jellegének erősítésével;

| ii. | többek között az általános termelékenységi előnyökkel összhangban levő bérmegállapítás elősegítésével küzdje le az inflációs nyomást és fogadjon el strukturális intézkedéseket a munkaerőpiac szűk keresztmetszeteinek eltüntetéséhez. |
| --- | --- |

ii.

többek között az általános termelékenységi előnyökkel összhangban levő bérmegállapítás elősegítésével küzdje le az inflációs nyomást és fogadjon el strukturális intézkedéseket a munkaerőpiac szűk keresztmetszeteinek eltüntetéséhez.

Litvániát felkérést kap továbbá arra, hogy jobban tartsa tiszteletben a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexben meghatározott benyújtási határidejét.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2007. dec. | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| BIZ 2007. nov. | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | n.a. |
| KP 2006. dec. | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2007. dec. | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| BIZ 2007. nov. | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | n.a. |
| KP 2006. dec. | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | n.a. |
| Kibocsátási rés (7)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. dec. | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| BIZ 2007. nov. (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | n.a. |
| KP 2006. dec. | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2007. dec. | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| BIZ 2007. nov. | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | n,a, | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. dec. | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. dec. | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| BIZ 2007. nov. | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. dec. | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (9)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. dec. | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2007. dec. | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| BIZ 2007. nov. | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | n.a. |
| KP 2006. dec. | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2007. dec.

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

BIZ 2007. nov.

7,7

8,5

7,5

6,3

n.a.

KP 2006. dec.

7,8

6,3

5,3

4,5

n.a.

HICP-infláció

(%)

KP 2007. dec.

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

BIZ 2007. nov.

3,8

5,6

6,5

5,2

n.a.

KP 2006. dec.

3,9

4,7

3,4

3,1

n.a.

Kibocsátási rés (7)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2007. dec.

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

BIZ 2007. nov. (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

n.a.

KP 2006. dec.

2,4

1,6

0,1

– 1,9

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2007. dec.

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

BIZ 2007. nov.

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

n.a.

KP 2006. dec.

– 6,6

– 7,5

– 7,0

n,a,

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. dec.

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

BIZ 2007. nov.

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. dec.

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

BIZ 2007. nov.

0,2

0,0

– 0,5

0,2

n.a.

KP 2006. dec.

– 0,4

0,0

0,4

0,8

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2007. dec.

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

BIZ 2007. nov.

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

n.a.

Strukturális egyenleg (9)

(a GDP %-ában)

KP 2007. dec.

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

BIZ 2007. nov.

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2007. dec.

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

BIZ 2007. nov.

18,2

17,7

17,2

16,1

n.a.

KP 2006. dec.

18,4

19,2

19,0

17,7

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az aktualizált változatot a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidőt követő négy hét elteltével nyújtották be.

(3)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(4)  Az egyszeri intézkedés az 1995–2002-es időszakban részben nem folyósított nyugdíjak kompenzációjához kapcsolódik, amely az Alkotmánybíróság ítéletét követte és a kormány 2007 novemberében hagyta jóvá. Erről az intézkedésről a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzésében levő határidő után döntöttek, így a 2007-es becsült eredményt nem lehet összehasonlítani a programban levővel.

(5)  HL C 71., 2007.3.28., 19. o.

(6)  A program nem szolgáltat adatot az állományalkalmazkodás elemeiről, valamint hiányoznak a potenciális növekedéshez való hozzájárulás becslései és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozó néhány adat.

(7)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(8)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 7,9 %-os, 8,4 %-os, 8,2 %-os és 7,4 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(9)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program legújabb változata szerint: 2007-ben a GDP 0,6 %-a (hiánynövelő). Erről az intézkedésről a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzésében levő határidő után döntöttek, így az nem jelenik meg az őszi előrejelzésben.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/24

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

a Cseh Köztársaság 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 74/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A Cseh Köztársaságban erőteljes növekedés tapasztalható, amely középtávon várhatóan mérséklődik. A munkanélküliség legújabb erőteljes visszaesése főként ciklikus tényezőkkel magyarázható. Úgy tűnik, a munkaerőpiacra változatlanul jellemző a strukturális merevség, amelyet a betöltetlen munkahelyek nagy aránya, a képzettségek meg nem felelése, valamint a munkanélküliség regionális különbségei jeleznek, amelyeket a foglalkoztatáspolitikának a jövőben kezelnie kell.
  A 2007-ben elfogadott stabilizációs program jó irányba tett lépésnek tűnik, miközben a költségvetési konszolidáció folytatásához további intézkedésekre van szükség. Nevezetesen az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának továbbra is vannak kockázatai, tekintettel a népesség elöregedésére, valamint a nyugdíj- és egészségügyi rendszer jelenlegi helyzetére. Egy jól kialakított nyugdíjreformnak kedvező hatása lehet a potenciális növekedésre is. A Cseh Köztársaság jó eredményeinek figyelembevétele mellett az inflációs nyomás a közvetett adózás növekedése és a nemzetközi nyersanyagárak emelkedése miatt erősödik. |
| --- | --- |

(2)

A Cseh Köztársaságban erőteljes növekedés tapasztalható, amely középtávon várhatóan mérséklődik. A munkanélküliség legújabb erőteljes visszaesése főként ciklikus tényezőkkel magyarázható. Úgy tűnik, a munkaerőpiacra változatlanul jellemző a strukturális merevség, amelyet a betöltetlen munkahelyek nagy aránya, a képzettségek meg nem felelése, valamint a munkanélküliség regionális különbségei jeleznek, amelyeket a foglalkoztatáspolitikának a jövőben kezelnie kell.

A 2007-ben elfogadott stabilizációs program jó irányba tett lépésnek tűnik, miközben a költségvetési konszolidáció folytatásához további intézkedésekre van szükség. Nevezetesen az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának továbbra is vannak kockázatai, tekintettel a népesség elöregedésére, valamint a nyugdíj- és egészségügyi rendszer jelenlegi helyzetére. Egy jól kialakított nyugdíjreformnak kedvező hatása lehet a potenciális növekedésre is. A Cseh Köztársaság jó eredményeinek figyelembevétele mellett az inflációs nyomás a közvetett adózás növekedése és a nemzetközi nyersanyagárak emelkedése miatt erősödik.

| (3) | A konvergenciaprogram becslése szerint a GDP növekedése 2007-ben körülbelül 6 %, és a fennmaradó programidőszakban körülbelül 5 %-ra mérséklődik. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint a magánfogyasztás növekedése erőteljes marad a magánszektor béreinek jelentős emelkedése és a növekvő foglalkoztatás mellett, miközben a kormány tervezett költségvetési konszolidációjához kapcsolódóan a 2007-es magas szintről mérséklődik. A konvergenciaprogram és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése egyaránt az infláció meredek emelkedését vetíti előre 2008-ra, a közvetett adózásban és a nyersanyagárak terén jelentkező növekedés miatt, ami hatást gyakorolhat a nominális konvergenciára. |
| --- | --- |

(3)

A konvergenciaprogram becslése szerint a GDP növekedése 2007-ben körülbelül 6 %, és a fennmaradó programidőszakban körülbelül 5 %-ra mérséklődik. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint a magánfogyasztás növekedése erőteljes marad a magánszektor béreinek jelentős emelkedése és a növekvő foglalkoztatás mellett, miközben a kormány tervezett költségvetési konszolidációjához kapcsolódóan a 2007-es magas szintről mérséklődik. A konvergenciaprogram és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése egyaránt az infláció meredek emelkedését vetíti előre 2008-ra, a közvetett adózásban és a nyersanyagárak terén jelentkező növekedés miatt, ami hatást gyakorolhat a nominális konvergenciára.

| (4) | 2007-re a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése és a konvergenciaprogram a GDP 3,4 %-ára becsli az államháztartási hiányt, amely az előző változatban foglalt célnál 0,6 százalékponttal alacsonyabb. A költségvetés végrehajtásával kapcsolatos legfrissebb információk azonban azt jelzik, hogy a 2007-es eredmény a jelenlegi programban előrejelzettnél lényegesen jobb lehet: a legfrissebb információk szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 2 %-a körül alakulhat. Az előrejelzett alacsonyabb költségvetési teljesítmény főként az előző konvergenciaprogramban tervezettnél magasabb 2006-os bevétel/GDP-arányból adódó kiindulási helyzetnek, néhány kiadás 2007-es visszafogásának, valamint a tervezettnél nagyobb nominális GDP-növekedésnek köszönhető dinamikus bevétel-növekedés eredménye. A 2006-os költségvetési eredményhez képest alacsonyabb 2007-es hiány összhangban van a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. július 10-i tanácsi véleménynek (3) azzal a felkérésével, hogy 2007-ben mérsékeljék a költségvetés romlását. |
| --- | --- |

(4)

2007-re a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése és a konvergenciaprogram a GDP 3,4 %-ára becsli az államháztartási hiányt, amely az előző változatban foglalt célnál 0,6 százalékponttal alacsonyabb. A költségvetés végrehajtásával kapcsolatos legfrissebb információk azonban azt jelzik, hogy a 2007-es eredmény a jelenlegi programban előrejelzettnél lényegesen jobb lehet: a legfrissebb információk szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 2 %-a körül alakulhat. Az előrejelzett alacsonyabb költségvetési teljesítmény főként az előző konvergenciaprogramban tervezettnél magasabb 2006-os bevétel/GDP-arányból adódó kiindulási helyzetnek, néhány kiadás 2007-es visszafogásának, valamint a tervezettnél nagyobb nominális GDP-növekedésnek köszönhető dinamikus bevétel-növekedés eredménye. A 2006-os költségvetési eredményhez képest alacsonyabb 2007-es hiány összhangban van a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. július 10-i tanácsi véleménynek (3) azzal a felkérésével, hogy 2007-ben mérsékeljék a költségvetés romlását.

| (5) | A program költségvetési stratégiájának fő célja a túlzott hiány megszüntetése 2008-ban, majd ezután a konszolidáció folytatása a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez, amely a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt jelent 2012-ben. Az államháztartási hiány az előrejelzések szerint a 2007-es 3,4 %-ról 2008-ban a GDP 2,9 %-ára, 2009-ben 2,6 %-ára és 2010-ben 2,3 %-ára csökken. Az elsődleges hiány hasonló pályán mozog, a 2007-es 2,3 %-ról 2010-re a GDP 1,1 %-ára szűkül. A konszolidáció főként a kiadásokon alapul. Különösen a bevétel GDP-hez viszonyított arányának várt visszaesését (amely részben az átalányadó 2008-as bevezetésének tulajdonítható) több mint ellensúlyozza a kiadás/GDP-arány csökkenése. Utóbbi viszonylag széles alapokon nyugszik, de a szociális és jóléti juttatásokat érinti a legjelentősebben, az állami beruházások jelentik az egyetlen olyan kiadási kategóriát, amely a tervek szerint növekvő hányadot jelent a GDP-ben. A vártnál jobb 2006-os teljesítményre alapozva az államháztartás céljai az előző konvergenciaprogramban meghatározotthoz képest javultak. A legújabb becslések szerint 2007-ben a hiány alacsonyabb, és azt jelenti, hogy ezek a célok kényelmesen elérhetők. |
| --- | --- |

(5)

A program költségvetési stratégiájának fő célja a túlzott hiány megszüntetése 2008-ban, majd ezután a konszolidáció folytatása a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez, amely a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt jelent 2012-ben. Az államháztartási hiány az előrejelzések szerint a 2007-es 3,4 %-ról 2008-ban a GDP 2,9 %-ára, 2009-ben 2,6 %-ára és 2010-ben 2,3 %-ára csökken. Az elsődleges hiány hasonló pályán mozog, a 2007-es 2,3 %-ról 2010-re a GDP 1,1 %-ára szűkül. A konszolidáció főként a kiadásokon alapul. Különösen a bevétel GDP-hez viszonyított arányának várt visszaesését (amely részben az átalányadó 2008-as bevezetésének tulajdonítható) több mint ellensúlyozza a kiadás/GDP-arány csökkenése. Utóbbi viszonylag széles alapokon nyugszik, de a szociális és jóléti juttatásokat érinti a legjelentősebben, az állami beruházások jelentik az egyetlen olyan kiadási kategóriát, amely a tervek szerint növekvő hányadot jelent a GDP-ben. A vártnál jobb 2006-os teljesítményre alapozva az államháztartás céljai az előző konvergenciaprogramban meghatározotthoz képest javultak. A legújabb becslések szerint 2007-ben a hiány alacsonyabb, és azt jelenti, hogy ezek a célok kényelmesen elérhetők.

| (6) | A 2008-as eredmény a vártnál jobb lehet, és a kockázatok, tekintettel a 2009-től várható költségvetési eredményekre, semlegesek. Egyrészt a Cseh Köztársaság korábban is a tervezettnél alacsonyabb hiányt ért el, és a 2007-re vonatkozó legutóbbi becslés a programban tervezettnél lényegesen jobb, ami 2008-tól kedvező kiindulási helyzetet jelenthet. Miközben az előrejelzést megnehezíti, hogy jelentős változások történnek az adózás terén, a program adókra vonatkozó becslései óvatosnak tűnnek. Másrészt a megcélzott konszolidáció a kiadások jelentős mértékű visszafogását teszi szükségessé, az állami szektor béreinek fékezésével és a közszférában foglalkoztatottak számának csökkentésével, miközben az előző években túllépték a kiadási korlátokat. 2008 után további konszolidációs intézkedések meghirdetésére lesz szükség. |
| --- | --- |

(6)

A 2008-as eredmény a vártnál jobb lehet, és a kockázatok, tekintettel a 2009-től várható költségvetési eredményekre, semlegesek. Egyrészt a Cseh Köztársaság korábban is a tervezettnél alacsonyabb hiányt ért el, és a 2007-re vonatkozó legutóbbi becslés a programban tervezettnél lényegesen jobb, ami 2008-tól kedvező kiindulási helyzetet jelenthet. Miközben az előrejelzést megnehezíti, hogy jelentős változások történnek az adózás terén, a program adókra vonatkozó becslései óvatosnak tűnnek. Másrészt a megcélzott konszolidáció a kiadások jelentős mértékű visszafogását teszi szükségessé, az állami szektor béreinek fékezésével és a közszférában foglalkoztatottak számának csökkentésével, miközben az előző években túllépték a kiadási korlátokat. 2008 után további konszolidációs intézkedések meghirdetésére lesz szükség.

| (7) | E kockázatértékelés alapján, nevezetesen a vártnál jobb 2007-es teljesítmény fényében úgy tűnik, a programban szereplő költségvetési irányvonal összhangban van a Tanácsnak a túlzott hiány 2008-ig történő megszüntetésére vonatkozó felkérésével. Ennek feltétele a kiadások fékezésének folytatása és a stabilizációs programban levő adóreformok költségvetési hatásának szoros nyomon követése. A programidőszak alatt azonban nem érik el a normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szembeni megfelelő mértékű biztonsági tartalékot. A túlzott hiány korrekcióját követő években erősíteni kell a programban szereplő, a program középtávú célkitűzése irányába mutató kiigazítás ütemét, és intézkedésekkel kell alátámasztani, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal. Különösen, mivel a Cseh Köztársaság az erőteljes növekedés időszakában van, a program 2010-es célkitűzéséből következik, hogy 2011–2012-ben jelentős mértékű kiigazítást kell tenni ahhoz, hogy 2012-ig elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján, nevezetesen a vártnál jobb 2007-es teljesítmény fényében úgy tűnik, a programban szereplő költségvetési irányvonal összhangban van a Tanácsnak a túlzott hiány 2008-ig történő megszüntetésére vonatkozó felkérésével. Ennek feltétele a kiadások fékezésének folytatása és a stabilizációs programban levő adóreformok költségvetési hatásának szoros nyomon követése. A programidőszak alatt azonban nem érik el a normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szembeni megfelelő mértékű biztonsági tartalékot. A túlzott hiány korrekcióját követő években erősíteni kell a programban szereplő, a program középtávú célkitűzése irányába mutató kiigazítás ütemét, és intézkedésekkel kell alátámasztani, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal. Különösen, mivel a Cseh Köztársaság az erőteljes növekedés időszakában van, a program 2010-es célkitűzéséből következik, hogy 2011–2012-ben jelentős mértékű kiigazítást kell tenni ahhoz, hogy 2012-ig elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve a Cseh Köztársaság összességében magas kockázattal szembesül. A programban levő kiindulási költségvetési pozíció nem elég magas ahhoz, hogy hosszú távon stabilizálja az adóssághányadot. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a Cseh Köztársaságban jóval az EU átlaga felett van, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások lényeges növekedése és az egészségügyi kiadások jelentős emelkedése miatt. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező, főként a nyugdíjak és az egészségügy terén hozott strukturális reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni. Miközben megtörténtek a kezdeti lépések az egészségügyi rendszer megreformálására, hiányzik a nyugdíjrendszer reformjának végleges ütemterv szerinti végrehajtása. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve a Cseh Köztársaság összességében magas kockázattal szembesül. A programban levő kiindulási költségvetési pozíció nem elég magas ahhoz, hogy hosszú távon stabilizálja az adóssághányadot. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a Cseh Köztársaságban jóval az EU átlaga felett van, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások lényeges növekedése és az egészségügyi kiadások jelentős emelkedése miatt. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező, főként a nyugdíjak és az egészségügy terén hozott strukturális reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni. Miközben megtörténtek a kezdeti lépések az egészségügyi rendszer megreformálására, hiányzik a nyugdíjrendszer reformjának végleges ütemterv szerinti végrehajtása.

| (9) | A konvergenciaprogram bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A nemzeti reformprogram számos intézkedést tartalmaz az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, az oktatás és kutatás nagyságrendjének és minőségének növelésére, és a munkavállalás motivációjának erősítésére. Miközben a konvergenciaprogram nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről, a program költségvetési előrejelzései láthatóan figyelembe veszik a nemzeti reformprogram végrehajtási jelentésében körvonalazott reformok hatását az államháztartásra. |
| --- | --- |

(9)

A konvergenciaprogram bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A nemzeti reformprogram számos intézkedést tartalmaz az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, az oktatás és kutatás nagyságrendjének és minőségének növelésére, és a munkavállalás motivációjának erősítésére. Miközben a konvergenciaprogram nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről, a program költségvetési előrejelzései láthatóan figyelembe veszik a nemzeti reformprogram végrehajtási jelentésében körvonalazott reformok hatását az államháztartásra.

| (10) | A programban ismertetett költségvetési stratégia részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában a lisszaboni stratégiával összefüggésben, tekintve a nyugdíj- és egészségügyi reformok terén tett korlátozott fellépést. |
| --- | --- |

(10)

A programban ismertetett költségvetési stratégia részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában a lisszaboni stratégiával összefüggésben, tekintve a nyugdíj- és egészségügyi reformok terén tett korlátozott fellépést.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot, és a nem kötelező adatok (4) legtöbbjét is tartalmazza. |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot, és a nem kötelező adatok (4) legtöbbjét is tartalmazza.

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program biztosítja a túlzott hiány megszüntetését 2008-ban, feltételezve a kiadások fékezésének folytatását és a stabilizációs csomagban levő adóintézkedések költségvetési hatásának szoros nyomon követését. A kedvező makrogazdasági kilátások és a programban tervezettnél valószínűleg jobb 2007-es költségvetési teljesítmény következtében komoly esély lehet arra, hogy a 2008-as hiány nagyobb tartalékkal kerül a GDP 3 %-át jelentő referenciaérték alá, majd a célzottnál erőteljesebb költségvetési konszolidációt sikerül elérni. A fő kockázatokat az jelenti, hogy az állami szektorbeli foglalkoztatás csökkentésére támaszkodnak, és a további konszolidációs intézkedéseket 2008 után hirdetik meg. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve a Cseh Köztársaság továbbra is magas kockázattal szembesül, miközben megtették az első lépéseket az egészségügy reformjához.

A fenti értékelés és a 2007. október 10-i, a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően adott ajánlás alapján, valamint a fenntartható konvergencia elérésének szükségességét tekintve a Cseh Köztársaságot felkérik arra, hogy:

| i. | használja ki a 2007-es költségvetési eredmény feltehetően a vártnál jobb alakulását ahhoz, hogy a kiadások fékezésének folytatásával a 2008-as hiány nagyobb tartalékkal kerüljön a GDP 3 %-ában rögzített referenciaérték alá; |
| --- | --- |

i.

használja ki a 2007-es költségvetési eredmény feltehetően a vártnál jobb alakulását ahhoz, hogy a kiadások fékezésének folytatásával a 2008-as hiány nagyobb tartalékkal kerüljön a GDP 3 %-ában rögzített referenciaérték alá;

| ii. | a kiigazítás ütemének további erősítésével aknázza ki az erőteljes gazdasági növekedést, hogy amint lehetséges, biztonsági tartalékot alakítson ki a referenciaérték túllépésével szemben, és gyorsítsa fel a középtávú költségvetési célkitűzés elérését; |
| --- | --- |

ii.

a kiigazítás ütemének további erősítésével aknázza ki az erőteljes gazdasági növekedést, hogy amint lehetséges, biztonsági tartalékot alakítson ki a referenciaérték túllépésével szemben, és gyorsítsa fel a középtávú költségvetési célkitűzés elérését;

| iii. | tekintettel a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére a szükséges nyugdíj- és egészségügyi reformok révén javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

iii.

tekintettel a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére a szükséges nyugdíj- és egészségügyi reformok révén javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2007. november | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| BIZ 2007. november | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | n.a. |
| KP 2007. március | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2007. november | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| BIZ 2007. november | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | n.a. |
| KP 2007. március | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. november | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| BIZ 2007. november (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | n.a. |
| KP 2007. március | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | n.a. |
| Net lending/borrowing A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| BIZ 2007. november | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | n.a. |
| KP 2007. március | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| BIZ 2007. november | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | n.a. |
| KP 2007. március | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| BIZ 2007. november | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | n.a. |
| KP 2007. március | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| BIZ 2007. november | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | n.a. |
| KP 2007. március | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| BIZ 2007. november | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | n.a. |
| KP 2007. március | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| BIZ 2007. november | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | n.a. |
| KP 2007. március | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2007. november

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

BIZ 2007. november

6,4

5,8

5,0

4,9

n.a.

KP 2007. március

6,0

4,9

4,8

4,8

n.a.

HICP-infláció

(%)

KP 2007. november

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

BIZ 2007. november

2,1

3,0

3,8

3,2

n.a.

KP 2007. március

2,4

2,6

2,5

2,5

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2007. november

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

BIZ 2007. november (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

n.a.

KP 2007. március

0,9

1,1

1,0

1,0

n.a.

Net lending/borrowing A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

BIZ 2007. november

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

n.a.

KP 2007. március

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

BIZ 2007. november

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

n.a.

KP 2007. március

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

BIZ 2007. november

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

n.a.

KP 2007. március

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

BIZ 2007. november

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

n.a.

KP 2007. március

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

BIZ 2007. november

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

n.a.

KP 2007. március

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

BIZ 2007. november

30,1

30,2

30,3

30,5

n.a.

KP 2007. március

30,6

30,5

31,3

32,2

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. júliusi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 204., 2007.9.1., 1. o.

(4)  Nincsenek adatok a 2010-re vonatkozó COFOG-ra.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 4,5 %-os, 4,7 %-os, 5,0 %-os és 5,6 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések a 2007. novemberi konvergenciaprogramban 2006-ban a GDP -0,2 %-át teszik ki; hiánynövelők. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében nem szerepelnek egyszeri intézkedések.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/28

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Málta 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

(2008/C 74/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Málta első, a 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

2008. március 4-én a Tanács megvizsgálta Málta első, a 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját.

| (2) | Málta 2008. január 1-jén csatlakozott az euroövezethez, miközben GDP növekedése 2004 óta fellendülő pályán volt. A 2000-es évek elejének gyenge gazdasági teljesítményét részben külső tényezők eredményezték, amelyek hatása különösen jelentős, mert Málta gazdasága kicsi és nyitott, és olyan változékonynak bizonyuló ágazatokra támaszkodik, mint a turizmus és az elektronikai ipar.
  A GDP lanyha növekedését hazai strukturális problémák is magyarázzák. A termelékenység 2001 és 2003 között évente átlagosan körülbelül 1 %-kal csökkent. Ezenkívül a bérek jelentős emelkedése a fajlagos munkaerő-költségek erőteljes növekedéséhez vezetett, ami a külső versenyképesség romlását eredményezte. 2004 óta javult a gazdaság teljesítménye, elsősorban a kedvező ciklikus feltételek miatt, de a bérek mérséklődésének és a termelékenység javulásának köszönhetően is. A költségvetési oldalon az euroövezethez történő csatlakozást jelentős konszolidáció előzte meg, a GDP-arányos adósságállomány 2005 óta csökkenő pályán van, és az ország előrelépést tett az alacsonyabb infláció felé. Ebben az új összefüggésben Máltának az aszimmetrikus zavarok kiigazításához szükséges kapacitása tekintetében a költségvetési politika mozgásterének erősítése jelent kihívást, ami további költségvetési konszolidációval és kiadási reformokkal – nevezetesen a gyorsan növekvő egészségügyi kiadások terén – érhető el. Ezek a kiadási reformok javítanák továbbá az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, valamint lehetővé tennék a kiadások átirányítását a növekedést erősítő kategóriákba, ezzel segítve a termelékenység fellendülését. A magasabb termelékenység a bérek mérséklésének folytatásával együtt erősítené a versenyképességet, amely a máltai gazdaság számára a másik nagy kihívás, különösen az euroövezet összefüggésében. |
| --- | --- |

(2)

Málta 2008. január 1-jén csatlakozott az euroövezethez, miközben GDP növekedése 2004 óta fellendülő pályán volt. A 2000-es évek elejének gyenge gazdasági teljesítményét részben külső tényezők eredményezték, amelyek hatása különösen jelentős, mert Málta gazdasága kicsi és nyitott, és olyan változékonynak bizonyuló ágazatokra támaszkodik, mint a turizmus és az elektronikai ipar.

A GDP lanyha növekedését hazai strukturális problémák is magyarázzák. A termelékenység 2001 és 2003 között évente átlagosan körülbelül 1 %-kal csökkent. Ezenkívül a bérek jelentős emelkedése a fajlagos munkaerő-költségek erőteljes növekedéséhez vezetett, ami a külső versenyképesség romlását eredményezte. 2004 óta javult a gazdaság teljesítménye, elsősorban a kedvező ciklikus feltételek miatt, de a bérek mérséklődésének és a termelékenység javulásának köszönhetően is. A költségvetési oldalon az euroövezethez történő csatlakozást jelentős konszolidáció előzte meg, a GDP-arányos adósságállomány 2005 óta csökkenő pályán van, és az ország előrelépést tett az alacsonyabb infláció felé. Ebben az új összefüggésben Máltának az aszimmetrikus zavarok kiigazításához szükséges kapacitása tekintetében a költségvetési politika mozgásterének erősítése jelent kihívást, ami további költségvetési konszolidációval és kiadási reformokkal – nevezetesen a gyorsan növekvő egészségügyi kiadások terén – érhető el. Ezek a kiadási reformok javítanák továbbá az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, valamint lehetővé tennék a kiadások átirányítását a növekedést erősítő kategóriákba, ezzel segítve a termelékenység fellendülését. A magasabb termelékenység a bérek mérséklésének folytatásával együtt erősítené a versenyképességet, amely a máltai gazdaság számára a másik nagy kihívás, különösen az euroövezet összefüggésében.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 3,5 %-ról 2008-ban lelassul, majd ezt követően gyorsul és a programidőszak végére eléri a 3,4 %-ot. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007-re megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. 2008–2010 között a GDP növekedésére vonatkozó előrejelzések kedvezőek, főleg a nettó exportnak a programidőszak későbbi éveire tervezett erőteljes hozzájárulása miatt. Optimistának tűnik a termékek és szolgáltatások külső egyenlegének ebből következő, 2010-re a GDP 3,3 százalékpontját kitevő, a programban előre jelzett javulása.
  A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószerűnek tűnnek, és összhangban állnak a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzésével. A közszféra béreinek esetleges további emelkedése azonban, ami a termelékenységi előnyöket messze meghaladó általános béremelkedést idézhet elő, Málta versenyképessége szempontjából a programban leírtnál kevésbé kedvező fejleményeket vonhat maga után. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 3,5 %-ról 2008-ban lelassul, majd ezt követően gyorsul és a programidőszak végére eléri a 3,4 %-ot. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007-re megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. 2008–2010 között a GDP növekedésére vonatkozó előrejelzések kedvezőek, főleg a nettó exportnak a programidőszak későbbi éveire tervezett erőteljes hozzájárulása miatt. Optimistának tűnik a termékek és szolgáltatások külső egyenlegének ebből következő, 2010-re a GDP 3,3 százalékpontját kitevő, a programban előre jelzett javulása.

A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószerűnek tűnnek, és összhangban állnak a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzésével. A közszféra béreinek esetleges további emelkedése azonban, ami a termelékenységi előnyöket messze meghaladó általános béremelkedést idézhet elő, Málta versenyképessége szempontjából a programban leírtnál kevésbé kedvező fejleményeket vonhat maga után.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 1,8 %-a, a stabilitási program szerint pedig 1,6 %-a, szemben a konvergenciaprogram utolsó aktualizálásában foglalt, a GDP 2,3 %-ának megfelelő céllal. Az egyszeri tranzakciókat nem tekintve (ezek főleg telekeladást jelentenek, amelyeket hagyományosan negatív kiadásnak tekintenek) a 2007-es hiány a 2006-os kedvező kiindulási helyzet ellenére nagyjából összhangban van a 2006-os konvergenciaprogram céljával. A bevétel GDP-hez viszonyított aránya jelentősen a várakozások alatt van, nagyrészt az EU-támogatások vártnál alacsonyabb beáramlása miatt. Ennek következtében a kiadások 2007-es aránya is alacsonyabb a 2006-os konvergenciaprogramban tervezettnél. Mivel úgy tűnik, hogy a 2007-es strukturális kiigazítás a konvergenciaprogram utolsó változatában tervezett körülbelül 1 százalékponthoz képest a GDP 0,5 százalékpontja alatt van, a költségvetés végrehajtása nincs összhangban az előző programról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével, hogy „tegyenek megfelelő előrelépést a programban tervezett középtávú költségvetési célkitűzés irányába.” |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 1,8 %-a, a stabilitási program szerint pedig 1,6 %-a, szemben a konvergenciaprogram utolsó aktualizálásában foglalt, a GDP 2,3 %-ának megfelelő céllal. Az egyszeri tranzakciókat nem tekintve (ezek főleg telekeladást jelentenek, amelyeket hagyományosan negatív kiadásnak tekintenek) a 2007-es hiány a 2006-os kedvező kiindulási helyzet ellenére nagyjából összhangban van a 2006-os konvergenciaprogram céljával. A bevétel GDP-hez viszonyított aránya jelentősen a várakozások alatt van, nagyrészt az EU-támogatások vártnál alacsonyabb beáramlása miatt. Ennek következtében a kiadások 2007-es aránya is alacsonyabb a 2006-os konvergenciaprogramban tervezettnél. Mivel úgy tűnik, hogy a 2007-es strukturális kiigazítás a konvergenciaprogram utolsó változatában tervezett körülbelül 1 százalékponthoz képest a GDP 0,5 százalékpontja alatt van, a költségvetés végrehajtása nincs összhangban az előző programról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével, hogy „tegyenek megfelelő előrelépést a programban tervezett középtávú költségvetési célkitűzés irányába.”

| (5) | A konvergenciaprogram utolsó változatához hasonlóan a stabilitási programban ismertetett fő költségvetési cél a költségvetési konszolidáció folytatása a programidőszakban, amely szerint átfogó középtávú költségvetési célkitűzésként kiegyensúlyozott strukturális pozíciót (ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) kell elérni 2010-ig. Az államháztartási egyenleg a GDP 2007-es 1,6 %-át kitevő hiányról a tervek szerint 2010-re a GDP 0,9 %-át jelentő többletre javul. A kamatteher tervezett csökkentése révén az elsődleges többlet 2010-re a várakozások szerint eléri a GDP 3,8 %-át. Az előrejelzés szerint a strukturális egyenleg 2007–2010 között a GDP 2 százalékpontjával javul. A nominális kiigazítást az elsődleges kiadások arányának a GDP 3,5 százalékpontját meghaladó nagyságrendű csökkentésével kívánják elérni, amely több mint ellensúlyozza a bevételek arányának a GDP 1,5 %-át jelentő visszaesését. Az elmúlt időszakhoz képest kevésbé vesznek majd igénybe hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket. A kiadások visszafogása viszonylag széles alapokon nyugszik, különös hangsúlyt fektetve a munkavállalók jövedelmére. A program nem ad magyarázatot a közvetett adók későbbi évekbeli szembetűnő csökkenésére a GDP arányában, mialatt a személyijövedelemadó-reformok 2008-as módosításának költségét a feltételezések szerint más közvetlen adókból származó magasabb bevétel több mint fedezi. Nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv alapján a stabilitási programban 2008-ra és 2009-re meghatározott költségvetési célok a GDP körülbelül 0,25 százalékpontjával a 2006-os változathoz képest kevésbé ambiciózusak, és tükrözik a 2008-as csekélyebb kiigazítási erőfeszítést. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP körülbelül 63 %-ára esik vissza, azaz még mindig a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték felett marad, és az előrejelzés szerint a programidőszak során majdnem 10 százalékponttal tovább csökken. |
| --- | --- |

(5)

A konvergenciaprogram utolsó változatához hasonlóan a stabilitási programban ismertetett fő költségvetési cél a költségvetési konszolidáció folytatása a programidőszakban, amely szerint átfogó középtávú költségvetési célkitűzésként kiegyensúlyozott strukturális pozíciót (ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) kell elérni 2010-ig. Az államháztartási egyenleg a GDP 2007-es 1,6 %-át kitevő hiányról a tervek szerint 2010-re a GDP 0,9 %-át jelentő többletre javul. A kamatteher tervezett csökkentése révén az elsődleges többlet 2010-re a várakozások szerint eléri a GDP 3,8 %-át. Az előrejelzés szerint a strukturális egyenleg 2007–2010 között a GDP 2 százalékpontjával javul. A nominális kiigazítást az elsődleges kiadások arányának a GDP 3,5 százalékpontját meghaladó nagyságrendű csökkentésével kívánják elérni, amely több mint ellensúlyozza a bevételek arányának a GDP 1,5 %-át jelentő visszaesését. Az elmúlt időszakhoz képest kevésbé vesznek majd igénybe hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket. A kiadások visszafogása viszonylag széles alapokon nyugszik, különös hangsúlyt fektetve a munkavállalók jövedelmére. A program nem ad magyarázatot a közvetett adók későbbi évekbeli szembetűnő csökkenésére a GDP arányában, mialatt a személyijövedelemadó-reformok 2008-as módosításának költségét a feltételezések szerint más közvetlen adókból származó magasabb bevétel több mint fedezi. Nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv alapján a stabilitási programban 2008-ra és 2009-re meghatározott költségvetési célok a GDP körülbelül 0,25 százalékpontjával a 2006-os változathoz képest kevésbé ambiciózusak, és tükrözik a 2008-as csekélyebb kiigazítási erőfeszítést. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP körülbelül 63 %-ára esik vissza, azaz még mindig a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték felett marad, és az előrejelzés szerint a programidőszak során majdnem 10 százalékponttal tovább csökken.

| (6) | A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. Kockázatot jelent az a feltételezés, hogy 2008-ban a személyi jövedelemadó rendszerében bekövetkező változást más, jellemzően változó bevételi tételek fedezik, mint a tőkenövekmény adója és a nyereségadó. Fennáll a kiadások elcsúszásának lehetősége is, például a közműszolgáltatások árainak támogatásáról hozott döntéshez kapcsolódóan, amelyet nem kísérnek kompenzációs intézkedések.
  Ezenkívül az egészségügyi ágazatban dolgozóknak nyújtott nagyvonalú béremelés a közszféra más területein is hasonló követelésekhez vezethet. 2009-ben és 2010-ben a költségvetési eredmény az előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat a program előrejelzéseit alátámasztó kedvező makrogazdasági forgatókönyv miatt (bár az ezekre az évekre vonatkozó adó-előrejelzések óvatosnak tűnnek, feltételezve, hogy nem irányoznak elő további adócsökkentést), valamint azért is, mert hiányoznak a konszolidációs folyamatot alátámasztó intézkedésekre vonatkozó információk, különösen az állami szektor béreinek tervezett további visszafogására vonatkozóan. A költségvetési célokra ható ezen negatív kockázatok alapján az adóssághányad alakulása a programban előre jelzettnél valószínűleg kevésbé kedvező, különösen 2008 után. Kedvező tényező, hogy a GDP-arányos kiadás alakulása az elmúlt években az egymást követő programokban tervezettnél következetesen alacsonyabb volt. Továbbá Málta teljesítménye az államháztartás hiányával kapcsolatos célok elérése tekintetében jó, mivel az eredmények általában a tervezettnél jobbak voltak. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. Kockázatot jelent az a feltételezés, hogy 2008-ban a személyi jövedelemadó rendszerében bekövetkező változást más, jellemzően változó bevételi tételek fedezik, mint a tőkenövekmény adója és a nyereségadó. Fennáll a kiadások elcsúszásának lehetősége is, például a közműszolgáltatások árainak támogatásáról hozott döntéshez kapcsolódóan, amelyet nem kísérnek kompenzációs intézkedések.

Ezenkívül az egészségügyi ágazatban dolgozóknak nyújtott nagyvonalú béremelés a közszféra más területein is hasonló követelésekhez vezethet. 2009-ben és 2010-ben a költségvetési eredmény az előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat a program előrejelzéseit alátámasztó kedvező makrogazdasági forgatókönyv miatt (bár az ezekre az évekre vonatkozó adó-előrejelzések óvatosnak tűnnek, feltételezve, hogy nem irányoznak elő további adócsökkentést), valamint azért is, mert hiányoznak a konszolidációs folyamatot alátámasztó intézkedésekre vonatkozó információk, különösen az állami szektor béreinek tervezett további visszafogására vonatkozóan. A költségvetési célokra ható ezen negatív kockázatok alapján az adóssághányad alakulása a programban előre jelzettnél valószínűleg kevésbé kedvező, különösen 2008 után. Kedvező tényező, hogy a GDP-arányos kiadás alakulása az elmúlt években az egymást követő programokban tervezettnél következetesen alacsonyabb volt. Továbbá Málta teljesítménye az államháztartás hiányával kapcsolatos célok elérése tekintetében jó, mivel az eredmények általában a tervezettnél jobbak voltak.

| (7) | E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re megvalósítsák a középtávú célkitűzést. 2008-tól azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A tervezett konszolidáció összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, és nagyobb erőfeszítésre van szükség, amennyiben Máltán folytatódik a kedvező gazdasági időszak. A fenti kockázatokra tekintettel azonban a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét intézkedésekkel kell alátámasztani, különösen 2009-ben és 2010-ben. Végezetül az adósságra vonatkozó előrejelzések kockázatait figyelembe véve úgy tűnik, hogy az adóssághányad a programidőszak alatt kellő mértékben csökken a referenciaérték felé, és 2009-ben a referenciaérték alá kerülhet. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re megvalósítsák a középtávú célkitűzést. 2008-tól azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A tervezett konszolidáció összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, és nagyobb erőfeszítésre van szükség, amennyiben Máltán folytatódik a kedvező gazdasági időszak. A fenti kockázatokra tekintettel azonban a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét intézkedésekkel kell alátámasztani, különösen 2009-ben és 2010-ben. Végezetül az adósságra vonatkozó előrejelzések kockázatait figyelembe véve úgy tűnik, hogy az adóssághányad a programidőszak alatt kellő mértékben csökken a referenciaérték felé, és 2009-ben a referenciaérték alá kerülhet.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Málta összességében közepes kockázattal szembesül. A népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása lényegesen alacsonyabb, mint az EU-átlag, mivel a nyugdíjkiadások a GDP arányában hosszú ideje csökkennek. A 2006-os nyugdíjreform, amely a nyugdíjkorhatár emelését és a nyugdíjak szintjének javítását egyaránt előirányozza, hosszabb távon valószínűleg mégis magasabb kiadást eredményez. Ezenkívül a bruttó adósság jelenlegi szintje még mindig meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A program előrejelzése szerint 2007-ben az előző változat kiindulási helyzeténél jobb költségvetési egyenleg hozzájárul a népesség elöregedése által okozott előre jelzett hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához. A költségvetési egyenleg javítása az állami kiadások hatékonyságának és rugalmasságának erősítésével, például az elöregedés miatt gyorsan növekvő egészségügyi kiadások terén, hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Málta összességében közepes kockázattal szembesül. A népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása lényegesen alacsonyabb, mint az EU-átlag, mivel a nyugdíjkiadások a GDP arányában hosszú ideje csökkennek. A 2006-os nyugdíjreform, amely a nyugdíjkorhatár emelését és a nyugdíjak szintjének javítását egyaránt előirányozza, hosszabb távon valószínűleg mégis magasabb kiadást eredményez. Ezenkívül a bruttó adósság jelenlegi szintje még mindig meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A program előrejelzése szerint 2007-ben az előző változat kiindulási helyzeténél jobb költségvetési egyenleg hozzájárul a népesség elöregedése által okozott előre jelzett hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához. A költségvetési egyenleg javítása az állami kiadások hatékonyságának és rugalmasságának erősítésével, például az elöregedés miatt gyorsan növekvő egészségügyi kiadások terén, hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A program költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban meghatározott intézkedések hatását az államháztartásra. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Főként a stabilitási programban ismertetett fő szakpolitikai intézkedés, azaz a személyi jövedelemadó rendszerének további felülvizsgálata, van összhangban a nemzeti reformprogrammal. Mindazonáltal az egészségügyi reformmal, amelyet a nemzeti reformprogram az államháztartás kulcsterületeként határozott meg, nem foglalkozik a stabilitási program. A program nem részletezi egyértelműen annak a módját sem, ahogyan a kiadásokat a növekedést erősítő kategóriákba irányítják át, különösen a későbbi években. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A program költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban meghatározott intézkedések hatását az államháztartásra. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Főként a stabilitási programban ismertetett fő szakpolitikai intézkedés, azaz a személyi jövedelemadó rendszerének további felülvizsgálata, van összhangban a nemzeti reformprogrammal. Mindazonáltal az egészségügyi reformmal, amelyet a nemzeti reformprogram az államháztartás kulcsterületeként határozott meg, nem foglalkozik a stabilitási program. A program nem részletezi egyértelműen annak a módját sem, ahogyan a kiadásokat a növekedést erősítő kategóriákba irányítják át, különösen a későbbi években.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia részben összhangban van az integrált iránymutatásokban foglalt, országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, a költségvetési politikák vonatkozásában az euroövezetre vonatkozó iránymutatásokkal. A program nem irányoz elő jelentős haladást az egészségügyi reform terén, ahogy azt a tanácsi ajánlás ösztönözte. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia részben összhangban van az integrált iránymutatásokban foglalt, országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, a költségvetési politikák vonatkozásában az euroövezetre vonatkozó iránymutatásokkal. A program nem irányoz elő jelentős haladást az egészségügyi reform terén, ahogy azt a tanácsi ajánlás ösztönözte.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (4). |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a stabilitási program további haladást irányoz elő a középtávú költségvetési célkitűzés felé, amelyet a tervek szerint 2010-re érnek el, a fenntartható gazdasági növekedés mellett a kiadások visszafogásával. A tervek szerint a bruttó államadósság csökkenése kielégítő ütemben halad előre és 2009-re várhatóan a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alá kerül. Mindazonáltal a költségvetési célok elérésének kockázatai összekapcsolódnak azzal, hogy 2008-ban változékony adóbevételi tételekre támaszkodnak, valamint a kiadások fékezésének előirányzott fokával, a 2008 utáni kedvező makrogazdasági kilátásokkal és az alapul szolgáló intézkedésekre vonatkozó információk hiányával, különösen a közszféra béreinek tervezett további visszafogása tekintetében. Ezek megakadályozhatják a középtávú költségvetési célkitűzésnek a kitűzött évre, 2010-re történő elérését. Ezenkívül Málta versenyképessége az euroövezeten belül kockázatokkal szembesülhet, ha az állami szektorban eltérnek a bérek mérséklésétől, ami átgyűrűzhet a magánszektorra. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve Málta közepes kockázattal szembesül.

A fenti értékelés alapján Málta felkérést kap arra, hogy:

| i. | folytassa a költségvetési konszolidációt, hogy 2010-re elérje a középtávú költségvetési célkitűzést a programban előirányzottak szerint, és ennek megfelelően biztosítsa az adósság/GDP-arány csökkenését, részletezze a tervezett konszolidációt alátámasztó intézkedéseket, különösen a kiadási oldalon; |
| --- | --- |

i.

folytassa a költségvetési konszolidációt, hogy 2010-re elérje a középtávú költségvetési célkitűzést a programban előirányzottak szerint, és ennek megfelelően biztosítsa az adósság/GDP-arány csökkenését, részletezze a tervezett konszolidációt alátámasztó intézkedéseket, különösen a kiadási oldalon;

| ii. | erősítse az állami kiadások hatékonyságát és rugalmasságát, beleértve az átfogó egészségügyi reform kialakításának és végrehajtásának felgyorsítását. |
| --- | --- |

ii.

erősítse az állami kiadások hatékonyságát és rugalmasságát, beleértve az átfogó egészségügyi reform kialakításának és végrehajtásának felgyorsítását.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2007. november | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| BIZ 2007. november | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | n.a. |
| KP 2006. december | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2007. november | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| BIZ 2007. november | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | n.a. |
| KP 2006. december | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| BIZ 2007. november (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | n.a. |
| KP 2006. december | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| BIZ 2007. november | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | n.a. |
| KP 2006. december | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| BIZ 2007. november | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | n.a. |
| KP 2006. december | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| BIZ 2007. november | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | n.a. |
| KP 2006. december | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| BIZ 2007. november | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | n.a. |
| KP 2006. december | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| BIZ 2007. november | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.a. |
| KP 2006. december | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. november | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| BIZ 2007. november | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | n.a. |
| KP 2006. december | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); Konvergenciaprogramok (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2007. november

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

BIZ 2007. november

3,2

3,1

2,8

2,9

n.a.

KP 2006. december

2,9

3,0

3,1

3,1

n.a.

HICP-infláció

(%)

SP 2007. november

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

BIZ 2007. november

2,6

0,8

2,5

2,2

n.a.

KP 2006. december

3,1

2,2

2,1

2,0

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

BIZ 2007. november (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

n.a.

KP 2006. december

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

BIZ 2007. november

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

n.a.

KP 2006. december

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

BIZ 2007. november

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

n.a.

KP 2006. december

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

BIZ 2007. november

1,0

1,5

1,6

2,1

n.a.

KP 2006. december

1,1

1,1

2,5

3,2

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

BIZ 2007. november

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

n.a.

KP 2006. december

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

BIZ 2007. november

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.a.

KP 2006. december

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. november

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

BIZ 2007. november

64,7

63,1

61,3

59,2

n.a.

KP 2006. december

68,3

66,7

63,2

59,4

n.a.

Stabilitási program (SP); Konvergenciaprogramok (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 72., 2007.3.29., 9. o.

(4)  A hiányzó adatok közé tartoznak a munkaerő-, tőke- és teljes termelékenység hozzájárulásai a potenciális GDP-növekedéshez, az államháztartás tekintetében az állományalkalmazkodás kiigazításának megoszlása és néhány tétel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozó előrejelzésekben.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információkon alapulóan újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan rendre 2,3 %-os, 2,2 %-os, 2,3 %-os és 2,3 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések 2006-ban a GDP 0,7 %-át, 2007-ben a GDP 0,8 %-át, 2008-ban a GDP 0,2 %-át, 2009-ben 0,2 %-át és 2010-ben 0,1 %-át teszik ki; a 2007-es stabilitási program szerint valamennyi hiánycsökkentő, és 2006-ban a GDP 0,7 %-a, 2007-ben 0,8 %-a, 2008-ban 0,2 %-a és 2009-ben 0 %-a; valamennyi hiánycsökkentő a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint.

Forrás:

Stabilitási program (SP); Konvergenciaprogramok (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/33

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Görögország 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2008/C 74/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Görögország 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Görögország 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját (2).

| (2) | Az elmúlt években Görögországra az élénk magánfogyasztás és a dinamikus beruházási tevékenység által irányított magas növekedési ráta volt jellemző, miközben a foglalkoztatás növekedése jelentősen felgyorsult. Fennáll azonban az euroövezet többi tagjától való viszonylagos jelentős inflációs eltérés, ami a termelékenység komoly emelkedése ellenére a versenyképesség csökkenéséhez vezet.
  A nagy és erősödő külső egyensúlyhiány, amit részben megmagyaráz, hogy az EU-ban itt figyelhető meg az egyik legmagasabb beruházási hányad, és ha ez középtávon folytatódik, hátrányosan befolyásolhatja a gazdaság teljesítményét. Ezzel összefüggésben a költségvetési politika jelentős szerepet játszik a gazdaság stabilizálásában, hatékonyságának javításában és a túlhevüléshez és a külső egyensúlyhiány erősödéséhez kapcsolódó kockázatok csökkentésében. Az államháztartás fenntartható konszolidálása terén 2004 óta jelentős előrelépést sikerült elérni. Ennek alapján a folyó elsődleges kiadások ellenőrzése, a költségvetési politika ciklikus irányvonalának megakadályozása és az állami kiadások hatékonyságának felerősítése kiemelkedő jelentőségű a költségvetési fegyelem további biztosítása és az államháztartás minőségének javítása szempontjából. Tekintettel az államadósság még mindig magas szintjére, az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága nagyban függ a szilárd költségvetési egyenleg elérésétől és fenntartásától, az egészségügyi rendszer jelenleg zajló reformjának folytatásától, valamint a nyugdíjrendszer átfogó reformjának (3) végrehajtásától. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt években Görögországra az élénk magánfogyasztás és a dinamikus beruházási tevékenység által irányított magas növekedési ráta volt jellemző, miközben a foglalkoztatás növekedése jelentősen felgyorsult. Fennáll azonban az euroövezet többi tagjától való viszonylagos jelentős inflációs eltérés, ami a termelékenység komoly emelkedése ellenére a versenyképesség csökkenéséhez vezet.

A nagy és erősödő külső egyensúlyhiány, amit részben megmagyaráz, hogy az EU-ban itt figyelhető meg az egyik legmagasabb beruházási hányad, és ha ez középtávon folytatódik, hátrányosan befolyásolhatja a gazdaság teljesítményét. Ezzel összefüggésben a költségvetési politika jelentős szerepet játszik a gazdaság stabilizálásában, hatékonyságának javításában és a túlhevüléshez és a külső egyensúlyhiány erősödéséhez kapcsolódó kockázatok csökkentésében. Az államháztartás fenntartható konszolidálása terén 2004 óta jelentős előrelépést sikerült elérni. Ennek alapján a folyó elsődleges kiadások ellenőrzése, a költségvetési politika ciklikus irányvonalának megakadályozása és az állami kiadások hatékonyságának felerősítése kiemelkedő jelentőségű a költségvetési fegyelem további biztosítása és az államháztartás minőségének javítása szempontjából. Tekintettel az államadósság még mindig magas szintjére, az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága nagyban függ a szilárd költségvetési egyenleg elérésétől és fenntartásától, az egészségügyi rendszer jelenleg zajló reformjának folytatásától, valamint a nyugdíjrendszer átfogó reformjának (3) végrehajtásától.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak alatt átlagosan körülbelül 4 % lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (4) úgy tűnik, hogy a forgatókönyv kedvező növekedési feltételezéseken alapul, különösen a programidőszak későbbi éveiben. A stabilitási program előrejelzése szerint különösen a magánfogyasztás és a beruházások növekedése marad kedvező, a foglalkoztatás némileg magas emelkedése mellett, és néhány végrehajtott intézkedés – mint az adóreform második szakasza a személyi jövedelemadó mértékének további csökkentésével, amelyről 2006-ban született döntés, a beruházás-ösztönzési törvény, valamint az állami és a magánszektor partnerségével megvalósuló projektek felgyorsítása – hatását túlzottan kedvezőnek ítélik meg.
  A munkaerő költségének alakulása továbbá inflációs nyomást eredményezhet, az állami szektorban tapasztalható bércsökkenés ellenére, miközben a versenyképesség a programban előre jelzettnél erőteljesebben romolhat. Ezenfelül a legutóbbi információk alapján az inflációs előrejelzés elkészítésekor az emelkedés kockázatával kell számolni. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak alatt átlagosan körülbelül 4 % lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (4) úgy tűnik, hogy a forgatókönyv kedvező növekedési feltételezéseken alapul, különösen a programidőszak későbbi éveiben. A stabilitási program előrejelzése szerint különösen a magánfogyasztás és a beruházások növekedése marad kedvező, a foglalkoztatás némileg magas emelkedése mellett, és néhány végrehajtott intézkedés – mint az adóreform második szakasza a személyi jövedelemadó mértékének további csökkentésével, amelyről 2006-ban született döntés, a beruházás-ösztönzési törvény, valamint az állami és a magánszektor partnerségével megvalósuló projektek felgyorsítása – hatását túlzottan kedvezőnek ítélik meg.

A munkaerő költségének alakulása továbbá inflációs nyomást eredményezhet, az állami szektorban tapasztalható bércsökkenés ellenére, miközben a versenyképesség a programban előre jelzettnél erőteljesebben romolhat. Ezenfelül a legutóbbi információk alapján az inflációs előrejelzés elkészítésekor az emelkedés kockázatával kell számolni.

| (4) | A program előrejelzése szerint 2007-ben az államháztartási hiány a GDP 2,7 %-ára növekszik (a 2006-os 2,5 %-ról), az előző változatban szereplő, a GDP 2,2 %-ának megfelelő céllal szemben (5). Ez a GDP 0,5 százalékpontját jelentő eltérés, a némileg negatív kiindulási helyzet mellett tükrözi a kiadásoknak a GDP mintegy 0,25 százalékpontjával történő túllépését, és az egyszeri intézkedések nettó hiánynövelő hatását a GDP 0,3 százalékpontjával (6). A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint a hiány várhatóan a GDP 2,9 %-a, amely a program előrejelzésénél 0,25 százalékponttal magasabb, az adóbevételek megfontoltabb értékelése miatt. A strukturális államháztartási hiány (a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) becsült 2007-es szűkülése a GDP körülbelül 0,5 százalékpontjával, részben összhangban van a stabilitási program előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (7) felkérésével, hogy az ország „fokozza a középtávú célkitűzés felé ható kiigazítást”. A Tanács megállapítja, hogy a 2007-es költségvetés végrehajtása nincs teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival sem. |
| --- | --- |

(4)

A program előrejelzése szerint 2007-ben az államháztartási hiány a GDP 2,7 %-ára növekszik (a 2006-os 2,5 %-ról), az előző változatban szereplő, a GDP 2,2 %-ának megfelelő céllal szemben (5). Ez a GDP 0,5 százalékpontját jelentő eltérés, a némileg negatív kiindulási helyzet mellett tükrözi a kiadásoknak a GDP mintegy 0,25 százalékpontjával történő túllépését, és az egyszeri intézkedések nettó hiánynövelő hatását a GDP 0,3 százalékpontjával (6). A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint a hiány várhatóan a GDP 2,9 %-a, amely a program előrejelzésénél 0,25 százalékponttal magasabb, az adóbevételek megfontoltabb értékelése miatt. A strukturális államháztartási hiány (a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) becsült 2007-es szűkülése a GDP körülbelül 0,5 százalékpontjával, részben összhangban van a stabilitási program előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (7) felkérésével, hogy az ország „fokozza a középtávú célkitűzés felé ható kiigazítást”. A Tanács megállapítja, hogy a 2007-es költségvetés végrehajtása nincs teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival sem.

| (5) | A programban körvonalazott költségvetési stratégia célja a költségvetési konszolidáció felgyorsítása a középtávú költségvetési célkitűzés felé, amely strukturális egyensúlyi pozíciót jelent, a strukturális hiány évente a GDP 0,5 százalékpontját meghaladó csökkentésével, összhangban a stabilitási program előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény felkérésével, hogy Görögország „fokozza a középtávú célkitűzés felé ható kiigazítást”. A tervek szerint a középtávú költségvetési célkitűzést az előző változatban célként meghatározott évnél (2012) korábban érik el, bár így is a program időtartamának végén (2010). A program célja nominális értelemben egyensúlyi pozíció elérése 2010-re, a 2007-es, a GDP 2,75 %-át kitevő hiányról indulva. Az elsődleges többlet a GDP 1,25 %-ának megfelelő 2007-es értékről a tervek szerint 2010-re 3,75 %-ra javul. A tervezett kiigazítás főleg a bevételeken alapul, részben abból ered, hogy a közvetett adózás és az ingatlanadók terén diszkrecionális intézkedéseket hajtottak végre, részben pedig abból, hogy javították az adórendszert és fokozták az adók megkerülése és az adócsalás elleni küzdelmet. Miközben a GDP-hez viszonyítva a kiadások általánosságban csak elhanyagolható mértékben csökkennek, összetételük változik, a szociális juttatások a GDP 1 százalékpontjával emelkednek, amit nagyjából ellensúlyoz a folyó termelőfelhasználás csökkenése. A GDP legújabb felülvizsgálatának mechanikus hatását figyelembe véve a programban ismertetett költségvetési cél 2008-ra nagyjából hasonló az előző változathoz, majd összességében összehasonlítható makrogazdasági forgatókönyv mellett 2009-re javul. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP 93,4 %-a, azaz egyértelműen a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték felett van, és az előrejelzések szerint a programidőszakban több mint 10 százalékponttal csökken. |
| --- | --- |

(5)

A programban körvonalazott költségvetési stratégia célja a költségvetési konszolidáció felgyorsítása a középtávú költségvetési célkitűzés felé, amely strukturális egyensúlyi pozíciót jelent, a strukturális hiány évente a GDP 0,5 százalékpontját meghaladó csökkentésével, összhangban a stabilitási program előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény felkérésével, hogy Görögország „fokozza a középtávú célkitűzés felé ható kiigazítást”. A tervek szerint a középtávú költségvetési célkitűzést az előző változatban célként meghatározott évnél (2012) korábban érik el, bár így is a program időtartamának végén (2010). A program célja nominális értelemben egyensúlyi pozíció elérése 2010-re, a 2007-es, a GDP 2,75 %-át kitevő hiányról indulva. Az elsődleges többlet a GDP 1,25 %-ának megfelelő 2007-es értékről a tervek szerint 2010-re 3,75 %-ra javul. A tervezett kiigazítás főleg a bevételeken alapul, részben abból ered, hogy a közvetett adózás és az ingatlanadók terén diszkrecionális intézkedéseket hajtottak végre, részben pedig abból, hogy javították az adórendszert és fokozták az adók megkerülése és az adócsalás elleni küzdelmet. Miközben a GDP-hez viszonyítva a kiadások általánosságban csak elhanyagolható mértékben csökkennek, összetételük változik, a szociális juttatások a GDP 1 százalékpontjával emelkednek, amit nagyjából ellensúlyoz a folyó termelőfelhasználás csökkenése. A GDP legújabb felülvizsgálatának mechanikus hatását figyelembe véve a programban ismertetett költségvetési cél 2008-ra nagyjából hasonló az előző változathoz, majd összességében összehasonlítható makrogazdasági forgatókönyv mellett 2009-re javul. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP 93,4 %-a, azaz egyértelműen a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték felett van, és az előrejelzések szerint a programidőszakban több mint 10 százalékponttal csökken.

| (6) | A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. A 2008-ra tervezett adóbevétel-növekedés némileg kedvező feltételezéseken alapul és az adók megkerülése és az adócsalás megakadályozására tett erőfeszítések talán optimista megítélését tükrözi. Ugyanakkor a bevételt erősítő diszkrecionális intézkedések hatékony végrehajtása 2008-ban és a tervezett reformok – amelyek az intézményi keretnek és a teljesítményalapú/programalapú, több évre szóló költségvetés-tervezésre épülő költségvetési eljárás átláthatóságának a javítását célozzák – középtávon várhatóan pozitív hatást gyakorolnak a költségvetési eredményekre, bár a pontos költségvetési hatás továbbra is bizonytalan. A program 2009 és 2010 tekintetében nem alapozza meg megfelelő intézkedésekkel a költségvetési célokat, miközben kedvező makrogazdasági forgatókönyvet tételez fel. A költségvetési célok ezen kockázatai alapján, amelyek összekapcsolódnak az állományalkalmazkodás jelentős jövőbeli kiigazításai körüli bizonytalansággal, az adóssághányad alakulása a programban előirányzottnál kedvezőtlenebb is lehet, különösen 2008 után. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. A 2008-ra tervezett adóbevétel-növekedés némileg kedvező feltételezéseken alapul és az adók megkerülése és az adócsalás megakadályozására tett erőfeszítések talán optimista megítélését tükrözi. Ugyanakkor a bevételt erősítő diszkrecionális intézkedések hatékony végrehajtása 2008-ban és a tervezett reformok – amelyek az intézményi keretnek és a teljesítményalapú/programalapú, több évre szóló költségvetés-tervezésre épülő költségvetési eljárás átláthatóságának a javítását célozzák – középtávon várhatóan pozitív hatást gyakorolnak a költségvetési eredményekre, bár a pontos költségvetési hatás továbbra is bizonytalan. A program 2009 és 2010 tekintetében nem alapozza meg megfelelő intézkedésekkel a költségvetési célokat, miközben kedvező makrogazdasági forgatókönyvet tételez fel. A költségvetési célok ezen kockázatai alapján, amelyek összekapcsolódnak az állományalkalmazkodás jelentős jövőbeli kiigazításai körüli bizonytalansággal, az adóssághányad alakulása a programban előirányzottnál kedvezőtlenebb is lehet, különösen 2008 után.

| (7) | E kockázatértékelés alapján az aktualizált változatban szereplő költségvetési irányvonal esetleg nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint közvetlenül a programidőszak vége után elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. Ezenkívül 2010 előtt valószínűleg nem tudnak megfelelő biztonsági tartalékot fenntartani ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöböt. Az aktualizált változat évente a GDP 0,5 százalékpontját meghaladó kiigazítást tervez a középtávú költségvetési célkitűzés felé, ami magasabb az előző változaténál és összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. 2009-től kezdődően azonban a kiigazítást intézkedésekkel kell alátámasztani, tekintettel a fent meghatározott kockázatokra. A Tanács megállapítja, hogy mivel a kiigazítás 2008-ra tervezett üteme az előző változatban előirányzottnál magasabb, a 2008-ra vonatkozó tervek összhangban vannak az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. Mindazonáltal a fent említett kockázatokat kezelni kell. Végezetül e kockázatokat figyelembe véve úgy tűnik, hogy az adóssághányad a programidőszak alatt kellő mértékben csökken a referenciaérték felé. Az aktualizált változat által felölelt időszakban azonban jóval magasabb marad a 60 %-os referenciaértéknél. Ezenkívül a kiigazítás pályája lelassult és az ambiciózus hiánycéloktól függ. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján az aktualizált változatban szereplő költségvetési irányvonal esetleg nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint közvetlenül a programidőszak vége után elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. Ezenkívül 2010 előtt valószínűleg nem tudnak megfelelő biztonsági tartalékot fenntartani ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöböt. Az aktualizált változat évente a GDP 0,5 százalékpontját meghaladó kiigazítást tervez a középtávú költségvetési célkitűzés felé, ami magasabb az előző változaténál és összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. 2009-től kezdődően azonban a kiigazítást intézkedésekkel kell alátámasztani, tekintettel a fent meghatározott kockázatokra. A Tanács megállapítja, hogy mivel a kiigazítás 2008-ra tervezett üteme az előző változatban előirányzottnál magasabb, a 2008-ra vonatkozó tervek összhangban vannak az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. Mindazonáltal a fent említett kockázatokat kezelni kell. Végezetül e kockázatokat figyelembe véve úgy tűnik, hogy az adóssághányad a programidőszak alatt kellő mértékben csökken a referenciaérték felé. Az aktualizált változat által felölelt időszakban azonban jóval magasabb marad a 60 %-os referenciaértéknél. Ezenkívül a kiigazítás pályája lelassult és az ambiciózus hiánycéloktól függ.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Görögország magas kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatását nem lehet teljességében értékelni, amíg nem állnak rendelkezésre a nyugdíjkiadások közös módszertan alapján megállapított hosszú távú előrejelzései. Valószínűleg azonban jóval az uniós átlag fölött van. A 2002-es aktualizált stabilitási programban szereplő legutolsó adatok alapján hosszú távon a nyugdíjkiadások tekintélyes GDP arányos növekedése várható. A programban tervezett 2007-es költségvetési egyenleg, amely hasonló az előző változat kiindulási helyzetéhez, még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás fenntarthatósága szempontjából. A bruttó adósság jelenlegi szintje is jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Csökkentése hosszú távon magas elsődleges többlet elérését teszi szükségessé. Az államháztartás tervek szerinti konszolidációja, az egészségügyi rendszer jelenleg zajló reformjának folytatásával és a nyugdíjrendszernek az elöregedéssel kapcsolatos kiadások valószínűleg jelentős növekedésének megállítását célzó megreformálásával hozzájárulnának az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Görögország magas kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatását nem lehet teljességében értékelni, amíg nem állnak rendelkezésre a nyugdíjkiadások közös módszertan alapján megállapított hosszú távú előrejelzései. Valószínűleg azonban jóval az uniós átlag fölött van. A 2002-es aktualizált stabilitási programban szereplő legutolsó adatok alapján hosszú távon a nyugdíjkiadások tekintélyes GDP arányos növekedése várható. A programban tervezett 2007-es költségvetési egyenleg, amely hasonló az előző változat kiindulási helyzetéhez, még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás fenntarthatósága szempontjából. A bruttó adósság jelenlegi szintje is jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Csökkentése hosszú távon magas elsődleges többlet elérését teszi szükségessé. Az államháztartás tervek szerinti konszolidációja, az egészségügyi rendszer jelenleg zajló reformjának folytatásával és a nyugdíjrendszernek az elöregedéssel kapcsolatos kiadások valószínűleg jelentős növekedésének megállítását célzó megreformálásával hozzájárulnának az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Miközben a stabilitási programban előirányzott intézkedések az államháztartás területén összhangban állnak a nemzeti reformprogramban tervezettekkel, a stabilitási program csak részben tartalmazza a nemzeti reformprogram átfogó hatásának minőségi értékelését a középtávú költségvetési stratégián belül. A program szerint a 2008-ra tervezett intézkedések és lépések többsége, amelyeket a nemzeti reformprogram végrehajtási jelentése tartalmaz, és a releváns költségvetési rendelkezések szerepelnek a 2008-as költségvetési törvényben. A program azonban nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, kivéve 2008-at, és a költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe kifejezetten a nemzeti reformprogram végrehajtási jelentésében körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Miközben a stabilitási programban előirányzott intézkedések az államháztartás területén összhangban állnak a nemzeti reformprogramban tervezettekkel, a stabilitási program csak részben tartalmazza a nemzeti reformprogram átfogó hatásának minőségi értékelését a középtávú költségvetési stratégián belül. A program szerint a 2008-ra tervezett intézkedések és lépések többsége, amelyeket a nemzeti reformprogram végrehajtási jelentése tartalmaz, és a releváns költségvetési rendelkezések szerepelnek a 2008-as költségvetési törvényben. A program azonban nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, kivéve 2008-at, és a költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe kifejezetten a nemzeti reformprogram végrehajtási jelentésében körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait.

| (10) | A programban meghatározott költségvetési stratégia összességében megfelel az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A programban meghatározott költségvetési stratégia összességében megfelel az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok (8) tekintetében részben hiányos. Lényeges pontokon eltér továbbá a magatartási kódexben meghatározott mintától (9). |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok (8) tekintetében részben hiányos. Lényeges pontokon eltér továbbá a magatartási kódexben meghatározott mintától (9).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program erőteljes növekedés mellett a költségvetési hiány csökkentésének felgyorsítását irányozza elő, hogy 2010-re elérjék a nominális költségvetési egyenleget, bár a programidőszakon belül nem tervezik strukturális értelemben a középtávú költségvetési célkitűzés elérését. A 2008-as költségvetés gyors végrehajtására és a programidőszakban az adóbevételek jelentős növelésére támaszkodó konszolidációnak vannak kockázatai, mivel az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyv kedvező és a 2008 utáni, bevétel-növelő intézkedéseket nem részletezik teljes mértékben. Továbbá bizonytalanság jellemzi az állományalkalmazkodás jelentős, előre jelzett kiigazításait. Jelentős mértékben hagyatkoznak az adók megkerülése elleni küzdelem eredményeire is, és csak részben támasztják alá az adóbehajtást érintő reformokkal. Ezenkívül néhány kiadási tétel tervezett lefaragását (a GDP arányában) nem támasztják alá külön intézkedésekkel és ezeket részben ellensúlyozzák a szociális juttatások növelésére vonatkozó tervek. Az erős költségvetési konszolidációs pálya biztosítása segítene a görög gazdaság egyensúlyhiányának, nevezetesen a tartós inflációnak, a versenyképesség romlásának és a nagy külső hiánynak a kezelésében. Az adósság szintje, amely továbbra is a legmagasabbak között van az euroövezetben, a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésével összekapcsolódva hátrányosan hat az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára, amely továbbra is magas kockázattal szembesül.

A fenti értékelés alapján Görögországot felkérik arra, hogy:

| i. | hajtsa végre a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható előirányzott kiigazítást, csökkentse megfelelően az adósság/GDP-arányt, és használja fel a költségvetési többletteljesítményt a konszolidációs folyamat felgyorsítására, hogy a programidőszakon belül elérhető legyen a középtávú költségvetési célkitűzés; |
| --- | --- |

i.

hajtsa végre a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható előirányzott kiigazítást, csökkentse megfelelően az adósság/GDP-arányt, és használja fel a költségvetési többletteljesítményt a konszolidációs folyamat felgyorsítására, hogy a programidőszakon belül elérhető legyen a középtávú költségvetési célkitűzés;

| ii. | folytassa az adóigazgatás jelenleg zajló reformját, és javítsa tovább a költségvetési eljárást, tovább fokozva annak átláthatóságát, részletezve a középtávú költségvetési keretet, illetve eredményesen végrehajtva az elsődleges kiadások nyomon követésének és ellenőrzésének mechanizmusait, és javítva az elsődleges kiadások hatékonyságát; |
| --- | --- |

ii.

folytassa az adóigazgatás jelenleg zajló reformját, és javítsa tovább a költségvetési eljárást, tovább fokozva annak átláthatóságát, részletezve a középtávú költségvetési keretet, illetve eredményesen végrehajtva az elsődleges kiadások nyomon követésének és ellenőrzésének mechanizmusait, és javítva az elsődleges kiadások hatékonyságát;

| iii. | az adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése révén, folytassa az egészségügyi rendszer reformját és reformálja meg a nyugdíjrendszert, és haladéktalanul dolgozza ki a nyugdíjkiadásokra vonatkozó, aktualizált hosszú távú előrejelzést. |
| --- | --- |

iii.

az adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése révén, folytassa az egészségügyi rendszer reformját és reformálja meg a nyugdíjrendszert, és haladéktalanul dolgozza ki a nyugdíjkiadásokra vonatkozó, aktualizált hosszú távú előrejelzést.

A Tanács megállapítja továbbá, hogy e szakpolitikai intézkedések megfelelnének az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásainak.

Görögországot arra is felkérik, hogy javítsa a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexben meghatározott benyújtási határidejének való megfelelést.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2007. december | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| BIZ 2007. november | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | n.a. |
| SP 2006. december | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2007. december | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| BIZ 2007. november | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | n.a. |
| SP 2006. december | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | n.a. |
| Kibocsátási rés (11)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. december | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| BIZ 2007. november (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | n.a. |
| SP 2006. december | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| BIZ 2007. november | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | n.a. |
| SP 2006. december | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| BIZ 2007. november | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | n.a. |
| SP 2006. december | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | n.a. |
| SP 2006. december (kiig.) | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| BIZ 2007. november | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | n.a. |
| SP 2006. december | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (11)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| BIZ 2007. november | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | n.a. |
| SP 2006. december | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (13)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| BIZ 2007. november | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | n.a. |
| SP 2006. december | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| BIZ 2007. november | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | n.a. |
| SP 2006. december | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | n.a. |
| SP 2006. december (kiig.) | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2007. december

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

BIZ 2007. november

4,3

4,1

3,8

3,7

n.a.

SP 2006. december

4,0

3,9

4,0

4,1

n.a.

HICP-infláció

(%)

SP 2007. december

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

BIZ 2007. november

3,3

2,8

3,1

3,1

n.a.

SP 2006. december

3,3

3,3

2,8

2,6

n.a.

Kibocsátási rés (11)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. december

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

BIZ 2007. november (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

n.a.

SP 2006. december

1,0

0,9

1,1

1,5

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

BIZ 2007. november

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

n.a.

SP 2006. december

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

BIZ 2007. november

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

n.a.

SP 2006. december

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

n.a.

SP 2006. december (kiig.)

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

BIZ 2007. november

1,6

1,0

2,1

2,0

n.a.

SP 2006. december

2,0

2,0

2,4

2,9

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (11)

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

BIZ 2007. november

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

n.a.

SP 2006. december

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

n.a.

Strukturális egyenleg (13)

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

BIZ 2007. november

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

n.a.

SP 2006. december

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

BIZ 2007. november

95,3

93,7

91,1

88,8

n.a.

SP 2006. december

104,1

100,1

95,9

91,3

n.a.

SP 2006. december (kiig.)

95,0

91,3

87,5

83,3

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az aktualizált változatot a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidőt követő három hét elteltével nyújtották be.

(3)  2008. február 15-én a görög miniszterelnök bemutatta a tervezett nyugdíjreform főbb pilléreit a parlamenti közgyűlésnek.

(4)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzését és Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(5)  Görögországban legutóbb a GDP-adatokat 2000-től kezdődően, 9,6 %-kal felfelé módosították, emiatt az aktualizált változatban levő célkitűzések nem hasonlíthatók össze közvetlenül az előző változat adataival. Azért, hogy lehetővé váljon az ésszerű összehasonlítás, az előző változatból itt idézett számadatokat újraszámították, hogy figyelembe vegyék a GDP felülvizsgálat által eredményezett növekedését.

(6)  Ez a nettó egyszeri hatás a 0,7 százalékpontot jelentő, hiánynövelő egyszeri intézkedések (főként a GDP felülvizsgálatát követően az EU költségvetésébe történő utólagos befizetéshez, valamint a nyári erdőtüzek miatti kiadásokhoz kapcsolódóan) és a GDP 0,4 százalékpontját jelentő, hiánycsökkentő intézkedések (bankok halasztott fizetései a nyugdíjalapoknak). kombinációját jelentik.

(7)  HL C 70., 2007.3.27., 11. o.

(8)  Hiányoznak különösen a feladatkör szerinti bontású államháztartási kiadásokra, a hosszú távú fenntarthatóságra és az adósságállomány alakulására vonatkozó adatok (a készpénz- és elhatárolási számlák eltérései, a pénzeszközök nettó akkumulációja, értékelési és más hatások, folyó pénzeszközök, nettó pénzügyi adósság).

(9)  Különösen a 6. fejezet („Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága”) csak korlátozott információt ad a nyugdíjakról, és a stabilitási program 2002. decemberi aktualizálásában foglalt előrejelzésekre hivatkozik.

(10)  A 2007. decemberi változat a hivatalosan módosított GDP-t használja (felfelé történő módosítás 9,6 %-kal), az Eurostat 2007. október 22-i sajtóközleménye szerint, és ezért nem hasonlítható össze közvetlenül a 2006. decemberi változat adataival. Az ésszerű összehasonlítás érdekében az SP 2006. december (kiig.) sorok a 2006. decemberi változat célkitűzéseit mutatják, amelyeket újraszámítottak, hogy figyelembe vegyék a módosított GDP nevező-hatását. A Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése a módosított GDP-összetevők becslésén alapul, mivel az előrejelzés határidejének időpontjában hiányoztak a nemzeti számlákra vonatkozó hivatalos statisztikai adatok.

(11)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(12)  A 2007 és 2009 közötti időszakra vonatkozóan 3,9 %-os, 3,8 %-os, illetve 3,7 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(13)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program legújabb változata szerint: a GDP 0,4 %-a 2006-ban, 0,3 %-a 2007-ben és 0,1 %-a 2008-ban, 2006-ban és 2008-ban hiánycsökkentő, de 2007-ben hiánynövelő, a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint a GDP 0,4 %-a 2006-ban, 0,3 %-a 2007-ben, 2006-ban hiánycsökkentő, 2007-ben pedig hiánynövelő.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/38

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/09)

2008. február 21-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag franciául érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4687. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4687. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/38

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/10)

2008. március 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5034. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5034. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/39

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. március 19.

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5692 |
| JPY | Japán yen | 156,16 |
| DKK | Dán korona | 7,4593 |
| GBP | Angol font | 0,7859 |
| SEK | Svéd korona | 9,4241 |
| CHF | Svájci frank | 1,5662 |
| ISK | Izlandi korona | 125,06 |
| NOK | Norvég korona | 8,0448 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,463 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 256,86 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6965 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,5305 |
| RON | Román lej | 3,725 |
| SKK | Szlovák korona | 32,524 |
| TRY | Török líra | 1,9274 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6841 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5635 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,1986 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9268 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1646 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 585,83 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,576 |
| CNY | Kínai renminbi | 11,0833 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2565 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 413,1 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9869 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,122 |
| RUB | Orosz rubel | 36,989 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,881 |
| BRL | Brazil real | 2,6414 |
| MXN | Mexikói peso | 16,7379 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5692

JPY

Japán yen

156,16

DKK

Dán korona

7,4593

GBP

Angol font

0,7859

SEK

Svéd korona

9,4241

CHF

Svájci frank

1,5662

ISK

Izlandi korona

125,06

NOK

Norvég korona

8,0448

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,463

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

256,86

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6965

PLN

Lengyel zloty

3,5305

RON

Román lej

3,725

SKK

Szlovák korona

32,524

TRY

Török líra

1,9274

AUD

Ausztrál dollár

1,6841

CAD

Kanadai dollár

1,5635

HKD

Hongkongi dollár

12,1986

NZD

Új-zélandi dollár

1,9268

SGD

Szingapúri dollár

2,1646

KRW

Dél-Koreai won

1 585,83

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,576

CNY

Kínai renminbi

11,0833

HRK

Horvát kuna

7,2565

IDR

Indonéz rúpia

14 413,1

MYR

Maláj ringgit

4,9869

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,122

RUB

Orosz rubel

36,989

THB

Thaiföldi baht

48,881

BRL

Brazil real

2,6414

MXN

Mexikói peso

16,7379

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/40

---

A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet (1) szerinti tájékoztatás

(2008/C 74/12)

E közzététel alapját a tagállamok által a Bizottság felé a rendelet 5. cikke értelmében 2008. február 5-én közölt információk képezik
   (2).

A Hivatalos Lapban való közzététel mellett a tájékoztató rendszeresen frissített változata elérhető a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának honlapján is
   (3).

1.   Vízumkötelezettség alóli mentességek a 4. cikk (1) bekezdése szerint

1.1.   A táblázat bal oldalán szereplő országok állampolgárainak az alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkötelezettség alól

| D | = | diplomata-útlevéllel rendelkezők (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | szolgálati útlevéllel/hivatali útlevéllel rendelkezők |
| SP | = | különleges útlevelek birtokosai |

D

=

diplomata-útlevéllel rendelkezők (4)

S

=

szolgálati útlevéllel/hivatali útlevéllel rendelkezők

SP

=

különleges útlevelek birtokosai

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISZTÁN

ALBÁNIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALGÉRIA

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGUA ÉS BARBUDA

DS

AZERBAJDZSÁN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMA-SZIGETEK

DS

BAHREIN

BANGLADES

BARBADOS

DS

DS

BELARUSZ

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

BELIZE

D

D

BENIN

DS

DS

BHUTÁN

BISSAU-GUINEA

BOLÍVIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSZNIA ÉS HERCEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSWANA

DS

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

COMORE-SZIGETEK

CSÁD

D

DS

DÉL-AFRIKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DOMINIKA

DS

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

DZSIBUTI

ECUADOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS + SP

DS + SP

D

EGYENLÍTŐI GUINEA

EGYESÜLT ARAB EMIRÁTUSOK

D + SP

D + SP

DS

D + SP

D

EGYIPTOM

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

ELEFÁNTCSONTPART

DS

ERITREA

ÉSZAKI-MARIANA-SZIGETEK

ÉSZAK-KOREA

DS

ETIÓPIA

FIDZSI-SZIGETEK

FÜLÖP-SZIGETEK

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

GABON

D

GAMBIA

DS

D

GHÁNA

DS

D

DS

GRENADA

GRÚZIA

D

D

DS

D

DS

DS

GUINEA

D

DS

GUYANA

DS

D

HAITI

INDIA

DS

D

DS

D

D

INDONÉZIA

DS

D

IRAK

IRÁN

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAICA

DS

D

D

DS

D

JEMEN

DS

D

D

DS + SP

JORDÁNIA

D

D

DS

KAMBODZSA

DS

DS + SP

KAMERUN

KATAR

D

KAZAHSZTÁN

DS

D

D

DS

KELET-TIMOR

D

KENYA

D

D

KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

KIRGIZISZTÁN

DS

D

DS

KIRIBATI

KOLUMBIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KONGÓ

DS

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

DS

KUBA

DS

DS

D

DS

KUVAIT

DS

D

LAOSZ

DS

DS

DS

DS + SP

LESOTHO

DS

D

LIBANON

D

LIBÉRIA

LÍBIA

DS

MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

MADAGASZKÁR

MALAWI

DS

D

MALDÍV-SZIGETEK

D

DS

D

MALI

D

MAROKKÓ

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

DS + SP

MARSHALL SZIGETEK

D

MAURITÁNIA

DS

D

DS

MAURITIUS

MIANMAR

MIKRONÉZIA

MOLDOVA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGÓLIA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MONTENEGRÓ

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

MOZAMBIK

DS

NAMÍBIA

D

D

NAURU

NEPÁL

D

NIGER

DS

NIGÉRIA

D

OMÁN

D

ÖRMÉNYORSZÁG

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

OROSZORSZÁG

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

PAKISZTÁN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D + SP

DS

D

DS

DS

D + SP

DS

DS + SP

DS

RUANDA

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SALAMON-SZIGETEK

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

DS

DS

SEYCHELLE-SZIGETEK

DS

DS

D

D

SIERRA LEONE

D

DS

SRÍ LANKA

D

SURINAME

SZAMOA

D

SZAÚD-ARÁBIA

D

SZENEGÁL

D

D

D

DS

SZERBIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SZÍRIA

D

SZOMÁLIA

SZUDÁN

D

SZVÁZIFÖLD

DS

D

D

TÁDZSIKISZTÁN

DS

DS

TANZÁNIA

DS

THAIFÖLD

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TOGO

DS

TONGA

TÖRÖKORSZÁG

DS

DS (6)

DS

DS + SP

DS + SP

D

DS

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS

D

DS

DS

D

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

TRINIDAD ÉS TOBAGO

DS

TUNÉZIA

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

D

TÜRKMENISZTÁN

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAJNA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

ÜZBEGISZTÁN

D

D

D

DS

VANUATU

D

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

ZAMBIA

D

DS

ZIMBABWE

DS

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

DS

OLYAN ENTITÁSOK ÉS TERÜLETI HATÓSÁGOK, AMELYEKET LEGALÁBB EGY TAGÁLLAM NEM ISMER EL ÁLLAMKÉNT

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESZTIN HATÓSÁG

D

TAJVAN

1.2.   A 4. cikk (1) bekezdésében említett egyéb kategóriák vízumkötelezettség alóli mentessége

| — | Polgári légiközlekedési személyzet tagjai:


  A polgári légiközlekedési személyzet tagjai elvileg mentesülnek a tagállamokban a vízumkötelezettség alól, amennyiben rendelkeznek a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 1–9. cikkében említett jogosítványokkal és tanúsítványokkal.
  Mindazonáltal továbbra is fenntartja a vízumkötelezettséget:






  — | Franciaország a személyzet azon tagjaival szemben, akik a Chicagói Egyezményhez nem csatlakozott országok állampolgárai. |
| --- | --- | --- |

—

Polgári légiközlekedési személyzet tagjai:

A polgári légiközlekedési személyzet tagjai elvileg mentesülnek a tagállamokban a vízumkötelezettség alól, amennyiben rendelkeznek a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 1–9. cikkében említett jogosítványokkal és tanúsítványokkal.

Mindazonáltal továbbra is fenntartja a vízumkötelezettséget:

—

Franciaország a személyzet azon tagjaival szemben, akik a Chicagói Egyezményhez nem csatlakozott országok állampolgárai.

| — | Polgári tengerhajózási személyzet tagjai:


  Mentesülhetnek a tagállamokban a vízumkötelezettség alól a polgári tengerhajózási személyzet tagjai, amennyiben rendelkeznek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeivel (1958. évi 108. számú és 2003. évi 185. számú egyezmény) vagy a nemzetközi tengeri forgalom elősegítéséről szóló, 1965. április 9-i londoni IMO-egyezménnyel (FAL-egyezmény) összhangban kiállított tengerészigazolvánnyal.
  A gyakorlatban:






  — | partraszállási engedély esetén: Svédország és Németország kivételével a mentesség érvényes a személyzet tagjaira, |
| --- | --- | --- |

—

Polgári tengerhajózási személyzet tagjai:

Mentesülhetnek a tagállamokban a vízumkötelezettség alól a polgári tengerhajózási személyzet tagjai, amennyiben rendelkeznek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeivel (1958. évi 108. számú és 2003. évi 185. számú egyezmény) vagy a nemzetközi tengeri forgalom elősegítéséről szóló, 1965. április 9-i londoni IMO-egyezménnyel (FAL-egyezmény) összhangban kiállított tengerészigazolvánnyal.

A gyakorlatban:

—

partraszállási engedély esetén: Svédország és Németország kivételével a mentesség érvényes a személyzet tagjaira,

| — | tranzit esetén: Norvégia kivételével minden tagállam fenntartja a vízumkötelezettséget a személyzet tagjaival szemben. |
| --- | --- |

—

tranzit esetén: Norvégia kivételével minden tagállam fenntartja a vízumkötelezettséget a személyzet tagjaival szemben.

Norvégia megjegyzése: a vízumkötelezettség alól mentesülnek a Fülöp-szigeteki „tengerészigazolvány és -nyilvántartó” és/vagy a Fülöp-szigetek által kibocsátott útlevél birtokosai (lásd a Fülöp-szigetek és Norvégia között 1999. októberében megkötött hajózási megállapodást). Az igazolvány birtokosának a hajótulajdonostól vagy annak képviselőjétől származó írásbeli igazolással kell rendelkeznie, miszerint az igazolvány birtokosa egy norvégiai kikötőben tartózkodó hajó alkalmazásában áll.

| — | A nemzetközi belvízi utakon hajózó járművek polgári személyzete:








  — | Rajna:
  Belgium, Franciaország, Hollandia, Luxemburg és Németország felmenti a vízumkötelezettség alól a Rajnán hajózó járművek polgári személyzetének tagjait, amennyiben háromnyelvű pecséttel vagy bejegyzéssel ellátott úti okmánnyal rendelkeznek, amely igazolja, hogy a Rajnai hajózásért felelős központi bizottság rendelkezéseivel összhangban rajnai hajósként teljesítenek szolgálatot. |
| --- | --- | --- |

—

A nemzetközi belvízi utakon hajózó járművek polgári személyzete:

—

Rajna:

Belgium, Franciaország, Hollandia, Luxemburg és Németország felmenti a vízumkötelezettség alól a Rajnán hajózó járművek polgári személyzetének tagjait, amennyiben háromnyelvű pecséttel vagy bejegyzéssel ellátott úti okmánnyal rendelkeznek, amely igazolja, hogy a Rajnai hajózásért felelős központi bizottság rendelkezéseivel összhangban rajnai hajósként teljesítenek szolgálatot.

| — | Duna:
  Ausztria és Németország felmenti a vízumkötelezettség alól a Dunán hajózó járművek polgári személyzetének tagjait, amennyiben azok rendelkeznek olyan okmánnyal, amely igazolja, hogy dunai hajósként teljesítenek szolgálatot, illetve szerepelnek a személyzeti jegyzékben.
  Ausztria esetében a vízumkötelezettség alóli mentesség csupán az átutazás időtartamára érvényes, feltéve, hogy a hajótulajdonos társaság külföldi székhelyű és a hajó személyzete nem hagyja el annak fedélzetét vagy a kikötő területét. |
| --- | --- |

—

Duna:

Ausztria és Németország felmenti a vízumkötelezettség alól a Dunán hajózó járművek polgári személyzetének tagjait, amennyiben azok rendelkeznek olyan okmánnyal, amely igazolja, hogy dunai hajósként teljesítenek szolgálatot, illetve szerepelnek a személyzeti jegyzékben.

Ausztria esetében a vízumkötelezettség alóli mentesség csupán az átutazás időtartamára érvényes, feltéve, hogy a hajótulajdonos társaság külföldi székhelyű és a hajó személyzete nem hagyja el annak fedélzetét vagy a kikötő területét.

| — | Katasztrófa vagy baleset során a sürgősségi ellátást vagy mentést végző légi járatok hajózó és kiszolgáló személyzete, valamint az egyéb segítő személyek:


  Magyarország az e kategóriába tartozó személyeket mentesíti a vízumkötelezettség alól. |
| --- | --- |

—

Katasztrófa vagy baleset során a sürgősségi ellátást vagy mentést végző légi járatok hajózó és kiszolgáló személyzete, valamint az egyéb segítő személyek:

Magyarország az e kategóriába tartozó személyeket mentesíti a vízumkötelezettség alól.

| — | Nemzetközi szervezetek által tisztviselőik részére kiállított úti okmányok (laissez-passer):



  Általános megjegyzések:

  Portugália: az ilyen úti okmányok birtokosai nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.
  Ausztria: a speciális azonosító okmánnyal biztosított kiváltságok és mentességek kedvezményezettjei mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

  A különleges szervezetekre vonatkozó megjegyzések:







  — | A különleges szervezetek tisztviselőinek vízumkötelezettség alóli mentessége:





































  I | = | Igen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Nem |

—

Nemzetközi szervezetek által tisztviselőik részére kiállított úti okmányok (laissez-passer):

Általános megjegyzések:

Portugália: az ilyen úti okmányok birtokosai nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

Ausztria: a speciális azonosító okmánnyal biztosított kiváltságok és mentességek kedvezményezettjei mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

A különleges szervezetekre vonatkozó megjegyzések:

—

A különleges szervezetek tisztviselőinek vízumkötelezettség alóli mentessége:

I

=

Igen

N

=

Nem

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Egyesült Nemzetek

I

I

I

I

I

N

N

N

I

I (11)

I

I

I

I

I

I

N

I

I

I

I (10)

I

I

Észak-atlanti Szerződés Szervezete

I

I

I

I

I

I

I

I

I

I

N

N

I

I

I

I

N

I

I

Vámegyüttműködési Tanács

I

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Európa Tanács

I  (12)

I

I

I

I

I

N

N

2.   Vízumkötelezettség alóli mentesség a 4. cikk (2) bekezdése szerint

2.1.   Nem terheli vízumkötelezettség azokat a bal oldali oszlopban felsorolt harmadik országok egyikének állampolgárságával rendelkező iskolai tanulókat, akik a rendelet II. mellékletében felsorolt valamely harmadik országban, illetve Svájcban vagy Liechtensteinben rendelkeznek lakóhellyel, és iskolai kirándulás keretében, az iskolai tanulók csoportjának tagjaként az adott iskola tanárának kíséretében utaznak

| S | = | iskolai tanulók |
| --- | --- | --- |

S

=

iskolai tanulók

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISZTÁN

S

S

S

S

ALBÁNIA

S

S

S

S

ALGÉRIA

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGUA ÉS BARBUDA

S

S

S

S

AZERBAJDZSÁN

S

S

S

S

BAHAMA-SZIGETEK

S

S

S

S

BAHREIN

S

S

S

S

BANGLADES

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELARUSZ

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BHUTÁN

S

S

S

S

BISSAU-GUINEA

S

S

S

S

BOLÍVIA

S

S

S

S

BOSZNIA ÉS HERCEGOVINA

S

S

S

S

BOTSWANA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

COMORE-SZIGETEK

S

S

S

S

CSÁD

S

S

S

S

DÉL-AFRIKA

S

S

S

S

DOMINIKA

S

S

S

S

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

S

S

S

S

DZSIBUTI

S

S

S

S

ECUADOR

S

S

S

S

EGYENLÍTŐI GUINEA

S

S

S

S

EGYESÜLT ARAB EMIRÁTUSOK

S

S

S

S

EGYIPTOM

S

S

S

S

ELEFÁNTCSONTPART

S

S

S

S

ERITREA

S

S

S

S

ÉSZAKI-MARIANA-SZIGETEK

S

S

S

S

ÉSZAK-KOREA

S

S

S

S

ETIÓPIA

S

S

S

S

FIDZSI-SZIGETEK

S

S

S

S

FÜLÖP-SZIGETEK

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIA

S

S

S

S

GHÁNA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GRÚZIA

S

S

S

S

GUINEA

S

S

S

S

GUYANA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDIA

S

S

S

S

INDONÉZIA

S

S

S

S

IRAK

S

S

S

S

IRÁN

S

S

S

S

JAMAICA

S

S

S

S

JEMEN

S

S

S

S

JORDÁNIA

S

S

S

S

KAMBODZSA

S

S

S

S

KAMERUN

S

S

S

S

KATAR

S

S

S

S

KAZAHSZTÁN

S

S

S

S

KELET-TIMOR

S

S

S

S

KENYA

S

S

S

S

KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

S

S

S

S

KIRGIZISZTÁN

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KOLUMBIA

S

S

S

S

KONGÓ

S

S

S

S

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

S

S

S

S

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

S

S

S

S

KUBA

S

S

S

S

KUVAIT

S

S

S

S

LAOSZ

S

S

S

S

LESOTHO

S

S

S

S

LIBANON

S

S

S

S

LIBÉRIA

S

S

S

S

LÍBIA

S

S

S

S

MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG

S

S

S

S

MADAGASZKÁR

S

S

S

S

MALAWI

S

S

S

S

MALDÍV-SZIGETEK

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROKKÓ

S

S

S

S

MARSHALL-SZIGETEK

S

S

S

S

MAURITÁNIA

S

S

S

S

MAURITIUS

S

S

S

S

MIANMAR

S

S

S

S

MIKRONÉZIA

S

S

S

S

MOLDOVA

S

S

S

S

MONGÓLIA

S

S

S

S

MONTENEGRÓ

S

S

S

S

MOZAMBIK

S

S

S

S

NAMÍBIA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPÁL

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

NIGÉRIA

S

S

S

S

OMÁN

S

S

S

S

ÖRMÉNYORSZÁG

S

S

S

S

OROSZORSZÁG

S

S

S

S

PAKISZTÁN

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PÁPUA ÚJ-GUINEA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

RUANDA

S

S

S

S

SAINT KITTS ÉS NEVIS

S

S

S

S

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

S

S

S

S

SAINT. LUCIA

S

S

S

S

SALAMON-SZIGETEK

S

S

S

S

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

S

S

S

S

SEYCHELLE-SZIGETEK

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SRÍ LANKA

S

S

S

S

SURINAME

S

S

S

S

SZAMOA

S

S

S

S

SZAÚD-ARÁBIA

S

S

S

S

SZENEGÁL

S

S

S

S

SZERBIA

S

S

S

S

SZÍRIA

S

S

S

S

SZOMÁLIA

S

S

S

S

SZUDÁN

S

S

S

S

SZVÁZIFÖLD

S

S

S

S

TÁDZSIKISZTÁN

S

S

S

S

TANZÁNIA

S

S

S

S

THAIFÖLD

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TÖRÖKORSZÁG

S

S

S

S

TRINIDAD ÉS TOBAGO

S

S

S

S

TUNÉZIA

S

S

S

S

TÜRKMENISZTÁN

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAJNA

S

S

S

S

ÜZBEGISZTÁN

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

ZAMBIA

S

S

S

S

ZIMBABWE

S

S

S

S

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

S

S

S

S

2.2.   A bal oldali oszlopban felsorolt országok valamelyikében jogszerűen tartózkodó és az adott ország illetékes hatóságai által kibocsátott úti okmánnyal rendelkező menekültek és hontalan személyek mentesülnek a vízumkötelezettség alól

| R | = | vízummentességet élvező menekültek |
| --- | --- | --- |
| A | = | vízummentességet élvező hontalan személyek |

R

=

vízummentességet élvező menekültek

A

=

vízummentességet élvező hontalan személyek

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (USA)

RA (16)

RA

R

ANDORRA

R (16)A (16)

RA

RA

R

APOSTOLI SZENTSZÉK

–

–

RA (16)

–

–

–

–

RA

–

–

R

–

–

–

–

ARGENTÍNA

RA

RA

R

AUSZTRÁLIA

RA

RA

R

BRAZÍLIA

RA

RA

R

BRUNEI DARUSSALAM

R (16)A (16)

RA

R

CHILE

RA (16)

RA

R

COSTA RICA

RA

RA

R

DÉL-KOREA

RA

RA

R

GUATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

HORVÁTORSZÁG

RA

RA

R

IZRAEL

RA

RA

R

JAPÁN

RA (16)

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

MALAJZIA

R (16)A (16)

RA

R

MEXIKÓ

RA

RA

R

MONACO

RA (16)

RA

RA

R

NICARAGUA

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGUAY

RA (16)

RA

R

SALVADOR

RA (16)

RA

R

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SZINGAPÚR

R (16)A (16)

RA

R

ÚJ-ZÉLAND

RA (16)

RA

R

URUGUAY

RA (16)

RA

R

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI RÉGIÓI

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONGKONG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLET

R (16)A

RA

MAKAÓ KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLET

R (16)A

RA

2.3.   A tagállamok által biztosított vízummentesség a fegyveres erők azon tagjainak, akik a NATO kötelékében vagy békepartnerség keretében utaznak, valamint az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, 1951. június 19-i megállapodás által előírt személyazonosító okmányokkal és menetparanccsal rendelkező személyeknek

| X | = | vízummentesség |
| --- | --- | --- |

X

=

vízummentesség

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

A fegyveres erők azon tagjai, akik a NATO kötelékében és békepartnerség keretében utaznak, valamint az 1951. június 19-i megállapodás által előírt személyazonosító okmányokkal és menetparanccsal rendelkezők

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Kivételek a vízumkötelezettség alóli mentességet illetően a 4. cikk (1) bekezdése szerint

A táblázat bal oldalán szereplő országok állampolgárainak az alábbi kategóriái esnek vízumkötelezettség alá

| D | = | a diplomata-útlevelek birtokosai |
| --- | --- | --- |
| A | = | polgári légiközlekedési személyzet tagjai |
| S | = | szolgálati útlevéllel/hivatali útlevéllel rendelkezők |
| C | = | polgári tengerhajózási személyzet tagjai |

D

=

a diplomata-útlevelek birtokosai

A

=

polgári légiközlekedési személyzet tagjai

S

=

szolgálati útlevéllel/hivatali útlevéllel rendelkezők

C

=

polgári tengerhajózási személyzet tagjai

BNL

BG

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (USA)

DS

DS

DS (21)
   (23)

DS (22)A (19)C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

AUSZTRÁLIA

DS

DSAC

DS (24)

IZRAEL

SA (19)C (20)
   (23)

DSAC

MEXIKÓ

DSAC

DS

4.   Kivételek a vízumkötelezettség alóli mentességet illetően a 4. cikk (3) bekezdése szerint

A táblázat bal oldalán szereplő országok állampolgárai vízumkötelezettség alá esnek, amennyiben a tartózkodásuk alatt kereső tevékenységet folytatnak

| E | = | kereső tevékenység |
| --- | --- | --- |

E

=

kereső tevékenység

BNL

BG  (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (USA)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ANDORRA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

APOSTOLI SZENTSZÉK

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTÍNA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSZTRÁLIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRAZÍLIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEI DARUSSALAM

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CHILE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

COSTA RICA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

DÉL-KOREA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GUATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HORVÁTORSZÁG

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

IZRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPÁN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAJZIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEXIKÓ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONACO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NICARAGUA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SZINGAPÚR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ÚJ-ZÉLAND

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI RÉGIÓI

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT  (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI  (32)

SE

IS

NO

HONGKONG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLET

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MAKAÓ KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLET

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

(2)  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. cikkének megfelelően és a 4. cikke sérelme nélkül az 539/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseit Írország vagy az Egyesült Királyság nem alkalmazza.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  A táblázat szerint a diplomata-útlevéllel rendelkezők vízumkötelezettség alóli mentessége a rövid távú, szolgálati célú utazáson lévő diplomatákra vonatkozik, azokra a diplomatákra alkalmazandó előírásoknak a sérelme nélkül, akik jelenlegi vagy jövendő akkreditálási helyük szerinti tagországokba utaznak.

(5)  Benelux államok: Az 1960. április 11-i egyezmény és különösen annak 3. cikke értelmében a Benelux államok a harmadik országok esetében összehangolt politikát folytatnak a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok tekintetében.

(6)  30 napig terjedő tartózkodás.

(7)  Az Európai Közösség és az alábbi országok közötti, a vízumkiadás megkönnyítéséről szóló megállapodásokkal összhangban:

| — | Orosz Föderáció (HL L 129., 2007.5.17., 27. o.). A megállapodás 2007. június 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Orosz Föderáció (HL L 129., 2007.5.17., 27. o.). A megállapodás 2007. június 1-jén lépett hatályba.

| — | Albán Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 85. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Albán Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 85. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

| — | Bosznia és Hercegovina (HL L 334., 2007.12.19., 97. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Bosznia és Hercegovina (HL L 334., 2007.12.19., 97. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

| — | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 125. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 125. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

| — | Montenegrói Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 109. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Montenegrói Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 109. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

| — | Szerb Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 137. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Szerb Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 137. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

| — | Moldovai Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 169. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Moldovai Köztársaság (HL L 334., 2007.12.19., 169. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

| — | Ukrajna (HL L 332., 2007.12.18., 68. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Ukrajna (HL L 332., 2007.12.18., 68. o.). A megállapodás 2008. január 1-jén lépett hatályba.

(8)  Az akkreditált nagykövet és családja mentesül a vízumkötelezettség alól.

| — | Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam)
  A vatikáni útlevéllel rendelkezők az állampolgárságuktól függetlenül mentesülnek a vízumkötelezettség alól Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Franciaország, Lengyelország, Lettország, Németország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia területén.
  A Vatikáni Városállam hatóságai által kiállított érvényes személyi igazolvánnyal rendelkezők mentesülnek a vízumkötelezettség alól Dánia és Szlovákia területén.
  A Vatikáni Városállam illetékes hatóságai által kibocsátott érvényes közönséges, diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkezők vízum nélkül léphetnek be a Benelux országok területére.
  A Vatikáni Városállam által kibocsátott diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkezők Ausztriában mentesülnek a vízumkötelezettség alól. |
| --- | --- |

—

Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam)

A vatikáni útlevéllel rendelkezők az állampolgárságuktól függetlenül mentesülnek a vízumkötelezettség alól Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Franciaország, Lengyelország, Lettország, Németország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia területén.

A Vatikáni Városállam hatóságai által kiállított érvényes személyi igazolvánnyal rendelkezők mentesülnek a vízumkötelezettség alól Dánia és Szlovákia területén.

A Vatikáni Városállam illetékes hatóságai által kibocsátott érvényes közönséges, diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkezők vízum nélkül léphetnek be a Benelux országok területére.

A Vatikáni Városállam által kibocsátott diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkezők Ausztriában mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

| — | Szuverén Máltai Lovagrend
  A Szuverén Máltai Lovagrend által kibocsátott diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkezők Lengyelországban mentesülnek a vízumkötelezettség alól.
  A Szuverén Máltai Lovagrend által kibocsátott diplomata-útlevéllel rendelkezők Ausztriában mentesülnek a vízumkötelezettség alól.
  A Szuverén Máltai Lovagrend által kibocsátott útlevéllel rendelkezők Szlovéniában mentesülnek a vízumkötelezettség alól. |
| --- | --- |

—

Szuverén Máltai Lovagrend

A Szuverén Máltai Lovagrend által kibocsátott diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkezők Lengyelországban mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

A Szuverén Máltai Lovagrend által kibocsátott diplomata-útlevéllel rendelkezők Ausztriában mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

A Szuverén Máltai Lovagrend által kibocsátott útlevéllel rendelkezők Szlovéniában mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

(9)  Norvégia: Norvégia lemond a vízumkötelezettségről a következő személyek, illetve azok házastársa/élettársa és eltartott gyermekei esetében:

| a) | az ENSZ képviselői; |
| --- | --- |

a)

az ENSZ képviselői;

| b) | az ENSZ vagy az ENSZ valamely szakosított szervezete állandó állású köztisztviselői; |
| --- | --- |

b)

az ENSZ vagy az ENSZ valamely szakosított szervezete állandó állású köztisztviselői;

| c) | a Nemzetközi Bíróság bírái vagy a Bíróság titkárságának köztisztviselői; |
| --- | --- |

c)

a Nemzetközi Bíróság bírái vagy a Bíróság titkárságának köztisztviselői;

| d) | az ENSZ vagy a Bíróság valamely különleges szervezeténél tevékenykedő más személyek; |
| --- | --- |

d)

az ENSZ vagy a Bíróság valamely különleges szervezeténél tevékenykedő más személyek;

| e) | ENSZ laissez-passer-val rendelkező külföldiek (melyet az ENSZ-szel kötött külön megállapodással összhangban állítottak ki). |
| --- | --- |

e)

ENSZ laissez-passer-val rendelkező külföldiek (melyet az ENSZ-szel kötött külön megállapodással összhangban állítottak ki).

Egyesült Nemzetek: A táblázatban tagállamok szerint feltüntetett vízumkötelezettség alóli mentesség az ENSZ laisser-passer birtokosaira vonatkozik.

(10)  Svédország: Az Egyesült Nemzetekre vonatkozó vízumkötelezettség alóli mentesség a szolgálatban lévő ENSZ-alkalmazottakra vonatkozik, akik erre vonatkozóan az ENSZ által kiadott igazolással rendelkeznek.

(11)  A Ciprusi Köztársaság nem ír elő vízumkötelezettséget az égszínkék és vörös ENSZ laissez-passer-val rendelkezők számára. A fehér laissez-passer-k birtokosainak (menekültek) vízummal kell rendelkezniük.

Ezenfelül a dán védelmi minisztérium által kibocsátott „SHIRBRIG, Planning Element Offical” személyazonosító igazolvánnyal rendelkezők mentesülnek a vízumkötelezettség alól Dániában.

Vámegyüttműködési Tanács: A táblázat szerint a Benelux országok által biztosított vízumkötelezettség alóli mentesség vonatkozik a Vámegyüttműködési Tanács Főtitkársága által kibocsátott laisser-passer-k birtokosaira is.

(12)  Európa Tanács: A táblázat szerint a Benelux országok által biztosított vízumkötelezettség alóli mentesség vonatkozik az Európa Tanács Főtitkársága által kibocsátott laisser-passer-k birtokosaira is.

(13)  Ciprus: nemzeti csoportos vízum szükséges.

(14)  Svédország: 18 év alatti iskolai tanulók.

(15)  Általános követelmény, hogy az adott személy rendelkezzen a menekültek úti okmányának kiadásáról szóló, 1946. október 15-i megállapodás, a menekültek státuszáról szóló, 1951. július 28-i egyezmény vagy a hontalan személyek státuszáról szóló, 1954. szeptember 28-i egyezmény szabályainak megfelelően kiállított, érvényes úti okmánnyal. Az úti okmánynak tartalmaznia kell egy elégségesen hosszú érvényességi idejű visszatérési engedélyt.

(16)  Németország esetében: a menekültek és hontalan személyek úti okmányainak kibocsátásáról szóló, az (1) lábjegyzetben hivatkozott megállapodások és egyezmények hatálybalépésének időpontjától minden esetben alkalmazni kell.

(17)  Bulgária megjegyzése: az Észak-atlanti Szerződés Szervezete számára biztosított vízumkötelezettség alóli mentesség azon személyekre vonatkozik, akik érvényes úti okmánnyal vagy a NATO-parancsnokságok által kibocsátott utazási paranccsal rendelkeznek és egy adott félév során legfeljebb 90 (kilencven) napos kiküldetésen tartózkodnak.

(18)  Norvégia megjegyzése: Norvégia eltekint a vízumkötelezettségtől a NATO-tagországok katonai állománya, illetve valamely szövetséges parancsnokság katonai állománya tekintetében, amennyiben annak tagjai a kiküldő állam vagy a NATO illetékes hatósága által kibocsátott utazási paranccsal biztosított hivatalos missziót teljesítenek. Kérjük annak figyelembevételét, hogy Norvégia szintén felmenti a vízumkötelezettség alól az említett kategóriákba tartozó személyek családtagjait (házastárs/élettárs és eltartott gyermekek).

Norvégia emellett vízumkötelezettség alóli mentességben részesíti az USA, Kanada vagy Nagy-Britannia Európában állomásozó csapatainak tagjait, valamint a békepartnerségi szerződéssel összhangban norvégiai területen lévő állomáshelyre vezényelt vagy ott hadgyakorlatokon részt vevő katonai állományt is. A vízumkötelezettség alóli mentesség e kategóriák esetében nem terjed ki a házastársakra és a gyermekekre.

(19)  Franciaország: bár az Amerikai Egyesült Államok és Izrael aláírta a chicagói egyezményt, a vízumkötelezettség továbbra is fennmarad a személyzet tagjai számára, amennyiben e két ország állampolgárai.

(20)  Franciaország: bár az Amerikai Egyesült Államok és Izrael aláírták az 1965-ös londoni egyezményt, a vízumkötelezettség továbbra is fennmarad a személyzet tagjai számára, amennyiben e két ország állampolgárai.

(21)  Spanyolország: az Amerikai Egyesült Államok diplomata- vagy szolgálati/hivatali útlevéllel utazó, hivatalos kiküldetésen vagy hivatalos látogatáson lévő állampolgárai vízumkötelezettség alá esnek. Nincs szükségük vízumra, amennyiben belépésük az 1988. május 1-jei spanyol-észak-amerikai egyezmény alkalmazásával történik.

(22)  Franciaország és Portugália: csak abban az esetben, ha a diplomata- vagy hivatali útlevéllel rendelkezők kiküldetést teljesítenek.

(23)  Amennyiben hivatali ügyben történő utazáson vesznek részt.

(24)  Lengyelország: diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkezők, amennyiben kiküldetést teljesítenek.

(25)  Lengyelország: diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkezők, amennyiben kiküldetést teljesítenek (a vízumok érvényességi ideje legfeljebb 4 év).

(26)  Spanyolország megjegyzése: A tartózkodásuk idején gazdasági tevékenységet folytató andorrai állampolgárok mentesülnek a vízumkötelezettség alól, kivéve ha független foglalkozást űznek.

(27)  Franciaország megjegyzése: Kanada tekintetében a vízumkötelezettség csak azon fiatal kanadai állampolgárokra vonatkozik, akik a kanadai kormány és a Francia Köztársaság kormánya között 2003. október 3-án aláírt, az ifjúsági csereprogramokról szóló megállapodás keretében utaznak Franciaországba.

(28)  Észtország megjegyzése: Amennyiben külföldiek Észtországban kívánnak munkát vállalni, az alkalmazáshoz munkavállalási/tartózkodási engedéllyel kell rendelkezniük. Az Észtországba (D-típusú) vízummal vagy vízummentes alapon érkező vagy ott így tartózkodó külföldiek rövid távú munkavállalásához nyilvántartásba vétel szükséges (ha bármely nemzetközi megállapodás másként nem rendelkezik), és annak időtartama egy év során nem haladhatja meg a hat hónapot.

(29)  Németország megjegyzése: Az alkalmazottak következő csoportjainak tevékenysége nem minősül kereső tevékenységnek, ezért meghatározott feltételek mellett mentesülnek a vízumkötelezettség alól:

| — | német tengerészigazolvánnyal („Seefahrtbuch”) és a II. mellékletben felsorolt hatóságok által kibocsátott nemzeti útlevéllel rendelkező tengerészek, abban az esetben, ha olyan hajó személyzetének tagjai, amely engedélyt kapott arra, hogy a német lobogó alatt hajózzon vagy Németország területén tartózkodjon, |
| --- | --- |

—

német tengerészigazolvánnyal („Seefahrtbuch”) és a II. mellékletben felsorolt hatóságok által kibocsátott nemzeti útlevéllel rendelkező tengerészek, abban az esetben, ha olyan hajó személyzetének tagjai, amely engedélyt kapott arra, hogy a német lobogó alatt hajózzon vagy Németország területén tartózkodjon,

| — | nyílt tengeri és part menti hajózásban résztvevő, foglalkozásukat gyakorló révkalauzok, |
| --- | --- |

—

nyílt tengeri és part menti hajózásban résztvevő, foglalkozásukat gyakorló révkalauzok,

| — | személy- vagy áruszállítás céljából a Rajnán és a Dunán történő hajózás esetében (beleértve a Majna–Duna csatornát): egy külföldi székhelyű vállalkozáshoz külföldön bejegyzett hajón dolgozó harmadik országbeli állampolgárok, akik elismert útlevéllel vagy azt helyettesítő más úti okmánnyal rendelkeznek, amely igazolja, hogy a rajnai hajózás keretében állnak alkalmazásban, illetve egyéb elismert helyettesítő okmánnyal – ilyen például a „Donauschifferausweis” vagy a tengerészigazolvány („Seefahrtbuch”) – rendelkeznek, valamint szerepelnek a személyzeti jegyzékben. A hajózási szakma céljaival közvetlen kapcsolatban kell lenniük. |
| --- | --- |

—

személy- vagy áruszállítás céljából a Rajnán és a Dunán történő hajózás esetében (beleértve a Majna–Duna csatornát): egy külföldi székhelyű vállalkozáshoz külföldön bejegyzett hajón dolgozó harmadik országbeli állampolgárok, akik elismert útlevéllel vagy azt helyettesítő más úti okmánnyal rendelkeznek, amely igazolja, hogy a rajnai hajózás keretében állnak alkalmazásban, illetve egyéb elismert helyettesítő okmánnyal – ilyen például a „Donauschifferausweis” vagy a tengerészigazolvány („Seefahrtbuch”) – rendelkeznek, valamint szerepelnek a személyzeti jegyzékben. A hajózási szakma céljaival közvetlen kapcsolatban kell lenniük.

Az önfoglalkoztató szakmai tevékenységek szintén kereső tevékenységnek minősülnek. Egyes különleges tevékenységek – például különleges járművek vezetői esetében – nem minősülnek kereső tevékenységnek (a tartózkodásról szóló rendelet 17. cikkének (2) bekezdése a foglalkoztatásról szóló rendelet 16. cikkével egyetemben). Az ilyen tevékenységet végző személyek vízum nélkül léphetnek be az országba a különlegesen meghatározott feltételek mellett.

(30)  Bulgária megjegyzése: Amennyiben külföldiek Bulgáriában kívánnak munkát vállalni, az alkalmazáshoz munkavállalási/tartózkodási engedéllyel, valamint az első belépéshez hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal kell rendelkezniük. Bulgáriába történő belépésüket követően az illetékes bevándorlási hatóságok tartózkodási engedélyt bocsátanak ki a külföldi állampolgárok számára, amely feljogosítja őket a bulgáriai tartózkodásra, illetve Bulgária területének elhagyására és az oda való visszatérésre minden további vízumengedély nélkül.

(31)  Litvánia megjegyzése: Amennyiben külföldiek Litvániában kívánnak munkát vállalni, munkavállalási engedéllyel kell rendelkezniük (a társadalombiztosítási és munkaügyi miniszter 2004. július 16-i A1-179. rendeletében foglalt kivételekkel), melyet Litvánia területén szerezhetnek be.

(32)  Finnország megjegyzése: A munkavállaláshoz az alkalmazott személynek tartózkodási engedéllyel kell rendelkeznie.

(33)  Ciprus megjegyzése: Amennyiben külföldiek Cipruson kívánnak munkát vállalni, munkavállalási és tartózkodási engedéllyel kell rendelkezniük a külföldi állampolgárokról és a bevándorlásról szóló törvénnyel (105. alcím) és a vonatkozó 242/72 rendelettel összhangban.

(34)  Málta megjegyzése: Amennyiben külföldiek Máltán kívánnak munkát vállalni, az alkalmazáshoz munkavállalási/tartózkodási engedéllyel kell rendelkezniük.

(35)  Ausztria megjegyzése: Ausztriában a következő különleges rendelkezések vonatkoznak a jövedelemszerző tevékenységek végzésére jogosító vízumok kibocsátására:

A vízummentességet élvező idény- és szüreti munkások „D + C” vízum nélkül léphetnek be Ausztriába és ott azt követően kaphatnak munkavállalási engedélyt, hogy az illetékes idegenrendészeti hatóság az engedélyezési igazolást részükre kibocsátotta.

Más ideiglenes, önálló vagy függőséggel járó munkavégzés esetén a vízummentességet élvező külföldi állampolgárok a tevékenységüket csak azután kezdhetik meg, hogy számukra a tartózkodási turistavízumot („D + C” vízum) kibocsátották.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/62

---

Pályázati felhívás a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tévő többéves közösségi program keretében végrehajtandó közvetett cselekvésekre (e-tartalom-plusz program)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/13)

1.   Célkitűzések és leírás

Az Európai Bizottság a 2008. évre vonatkozóan munkaprogramot és pályázati felhívást fogadott el az e-tartalom-plusz elnevezésű program (1) végrehajtására.

E felhívás keretében közvetett cselekvésekre várunk pályázatokat a következő területeken és a következő tevékenységekre:

| — | Földrajzi információk







  3.1. | A földrajzi információk területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok |
| --- | --- | --- |

—

Földrajzi információk

3.1.

A földrajzi információk területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok

| — | Oktatási tartalom







  4.1. | Az oktatási tartalom területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok |
| --- | --- | --- |

—

Oktatási tartalom

4.1.

Az oktatási tartalom területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok

| 4.2. | Célzott projektek az oktatási tartalom területén |
| --- | --- |

4.2.

Célzott projektek az oktatási tartalom területén

| — | Digitális könyvtárak







  5.1. | A digitális könyvtárak műszaki átjárhatósága területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok |
| --- | --- | --- |

—

Digitális könyvtárak

5.1.

A digitális könyvtárak műszaki átjárhatósága területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok

| 5.2. | Az európai digitális könyvtár használata és szolgáltatásai területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok |
| --- | --- |

5.2.

Az európai digitális könyvtár használata és szolgáltatásai területén a bevált gyakorlattal foglalkozó hálózatok

| 5.3. | Célzott projektek a kulturális tartalom területén |
| --- | --- |

5.3.

Célzott projektek a kulturális tartalom területén

| 5.4. | Célzott projektek a tudományos/elméleti tartalom területén |
| --- | --- |

5.4.

Célzott projektek a tudományos/elméleti tartalom területén

| 5.5. | Tematikus hálózat az európai digitális könyvtár koordinálására és támogatására. |
| --- | --- |

5.5.

Tematikus hálózat az európai digitális könyvtár koordinálására és támogatására.

2.   Támogatásra jogosult pályázók

Az e-tartalom-plusz programban részt vehet bármely, az EU tagállamaiban székhellyel rendelkező jogalany.

A program nyitva áll az EGT-megállapodásban részes EFTA-államokban (Izlandon, Liechtensteinben és Norvégiában) székhellyel rendelkező jogalanyok előtt is, a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően (2).

A program nyitva áll továbbá a Horvátországban, Törökországban vagy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban székhellyel rendelkező jogalanyok előtt is, de ilyen jogalany csak akkor részesülhet támogatásban, ha az érintett országgal e tárgyban fennáll kétoldalú megállapodás.

Lehetőség van harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint nemzetközi szervezetek részvételére is, de részükre közösségi pénzügyi támogatás nem adható.

3.   Költségvetés

A közvetett cselekvések társfinanszírozására előirányzott teljes költségvetés becsült nagysága 42,5 millió EUR.

4.   Határidő

A pályázatoknak legkésőbb 2008. június 12-én, luxemburgi helyi idő szerint 17.00-ig kell beérkezniük a Bizottsághoz. Az eddig az időpontig be nem érkező pályázatok az elbírálásban nem vesznek részt.

5.   További információk

A felhívás teljes szövege és a pályázati űrlapok az alábbi weboldalon találhatók:

http://ec.europa.eu/econtentplus

A pályázatoknak meg kell felelniük a pályázati felhívás teljes szövegében, a munkaprogramban és a pályázóknak szóló útmutatóban foglalt előírásoknak és feltételeknek. A felsorolt dokumentumok a Bizottság fent megjelölt weblapján, angol nyelven hozzáférhetők, és tájékoztatást adnak a pályázatok elkészítésére és benyújtására vonatkozóan.

A pályázatok értékelése az átláthatóság és az egyenlő bánásmód alapelveire épül. Az értékelést a Bizottság külső szakértők bevonásával végzi. Az egyes benyújtott pályázatok értékelése az e-tartalom-plusz munkaprogramban meghatározott kritériumok szerint történik.

Az Európai Bizottsághoz beérkező valamennyi pályázat szigorúan bizalmas kezelésben részesül.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 456/2005/EK határozata (2005. március 9.) a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról (HL L 79., 2005.3.24., 1. o.).

(2)  A programban részt vevő országokról naprakész tájékoztatás az Európai Unió Hivatalos Lapjában olvasható. Ezen országok naprakész jegyzéke a program internetes honlapján is megtekinthető: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/64

---

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához kapcsolódó munkaprogramok alapján

(2008/C 74/14)

Ezúton értesítjük az érdeklődőket az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) munkaprogramjai alapján közzétett pályázati felhívásokról.

Az alábbi pályázati felhívások keretében várunk pályázatokat. A felhívások határidejéről és költségvetéséről a felhívások szövege ad tájékoztatást, amely a CORDIS internetes honlapon olvasható.

„Emberek” egyedi program:

| A felhívások azonosítója: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | „Európán belüli ösztöndíjak” |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | „Nemzetközi kimenő ösztöndíjak” |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | „Nemzetközi bejövő ösztöndíjak” |

A felhívások azonosítója:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

„Európán belüli ösztöndíjak”

FP7-PEOPLE-IOF-2008

„Nemzetközi kimenő ösztöndíjak”

FP7-PEOPLE-IIF-2008

„Nemzetközi bejövő ösztöndíjak”

Ezek a pályázati felhívások a 2007. november 28-i C(2007) 5740 bizottsági határozattal elfogadott munkaprogramhoz kapcsolódnak.

A felhívások részletei, a munkaprogramok és a pályázókat a pályázatok benyújtásának módjáról tájékoztató útmutatás a Cordis internetes honlapon olvasható: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Európai Gazdasági Térség EFTA-bíróság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/65

---

Az Oslo tingrett 2007. november 26-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a L'Oréal Norge AS kontra Smart Club Norge AS ügyben

(E-10/07. sz. ügy)

(2008/C 74/15)

Az Oslo tingrett (Oslo Körzeti Bíróság) 2007. november 26-i, a Bíróság Hivatalához 2007. november 29-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a L'Oréal Norge AS kontra Smart Club Norge AS ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

| 1. | Olyan értelemben alkalmazandó-e a 89/104/EGK tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdése, hogy valamely védjegyjogosult rendelkezik az EGT-n kívüli harmadik országból érkező behozatal megakadályozásának jogával, amennyiben az ilyen behozatalra a védjegyjogosult hozzájárulása nélkül került sor? |
| --- | --- |

1.

Olyan értelemben alkalmazandó-e a 89/104/EGK tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdése, hogy valamely védjegyjogosult rendelkezik az EGT-n kívüli harmadik országból érkező behozatal megakadályozásának jogával, amennyiben az ilyen behozatalra a védjegyjogosult hozzájárulása nélkül került sor?

| 2. | Olyan értelemben alkalmazandó-e a 89/104/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése, hogy a nemzetközi jogkimerülés elve megengedett? |
| --- | --- |

2.

Olyan értelemben alkalmazandó-e a 89/104/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése, hogy a nemzetközi jogkimerülés elve megengedett?

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/66

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatáról

(2008/C 74/16)

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz. A felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódik annak tisztázása érdekében, hogy egyes termékfajták egyes öntvényekre vonatkozó intézkedések hatálya alá tartoznak-e.

A kérelmet az Eurofonte (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

1.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a jelenleg a 7325 10 50, a 7325 10 92 és az ex 7325 10 99 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, kovácsolásra nem alkalmas öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt, géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült öntvények, a tűzcsapokat kivéve, valamint ezek részei (a továbbiakban: érintett termék) alkotják. Ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

2.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb a 268/2006/EK rendelettel (2) módosított, a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára a 1212/2005/EK tanácsi rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám. A 2006/109/EK bizottsági határozat (4) egy kötelezettségvállalást fogadott el.

3.   A felülvizsgálat indokai

Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkében meghatározott intézkedések hatálya alá tartozó terméket a kovácsolásra nem alkalmas öntöttvasból készült öntvények alkotják. Az említett rendelet leíró részében (18–23. preambulumbekezdés) lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre hivatkoznak. A kérelmező állítása szerint nem egyértelmű az említett rendeletben meghatározott intézkedések hatálya. E körülmények között a kérelmező azt állítja, hogy a termékkör pontosítására van szükség a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények tekintetében, és különösen annak egyértelmű meghatározására, hogy az öntvények e fajtái az érintett termék meghatározása alá tartoznak-e.

Ezért helyénvaló az eset felülvizsgálata az érintett termékkör vonatkozásában. Az e felülvizsgálat eredményeképpen hozott rendeletet visszamenőleges hatállyal lehet alkalmazni a vonatkozó intézkedések meghozatalának időpontjától, vagy egy későbbi időponttól, például ezen értesítés közzétételét követő időponttól. Valamennyi piaci szereplőt, és különösen az importőröket felkérik, hogy ismertessék az ezzel a kérdéssel kapcsolatos álláspontjukat, és azt támasszák alá bizonyítékokkal.

4.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít, mely a termékkör vizsgálatára korlátozódik.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: közösségi gazdasági ágazat, más ismert közösségi gyártók, ismert importőrök, ismert felhasználók, ismert kínai exportáló gyártók és a Kínai Népköztársaság hatóságai. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak az 5. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak az 5. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet az 5. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

5.   Határidők

a)   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

b)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

6.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon-, fax- és/vagy telexszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásbeli beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a levelezést – „LIMITED” (5) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni, és az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is mellékelni kell, melyet „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

7.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

8.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

9.   Egyéb időközi felülvizsgálatok az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján

A jelenlegi felülvizsgálat hatályát a fenti 4. pont ismerteti. Minden olyan fél, amely egyéb okok miatt kér felülvizsgálatot, ezt az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint teheti meg.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni.

11.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az azok érdekeinek védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található: (http://ec.europa.eu/trade)

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 47., 2006.2.17., 3. o.

(3)  HL L 199., 2005.7.29., 1. o.

(4)  HL L 47., 2006.2.17., 59. o.

(5)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. A 384/96/EK rendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkét végrehajtó WTO Egyezmény (Dömpingellenes Megállapodás) 6. cikke alapján bizalmas dokumentumnak minősül.

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/68

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5032 – Roxel/Protac)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/17)

| 1. | 2008. március 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Roxel SAS (a továbbiakban: Roxel, Franciaország) létező közös vállalkozásukon keresztül működő MBDA SAS (a továbbiakban: MBDA, Franciaország), és a francia állami tulajdonban álló SNPE csoport egyik leányvállalata, az SNPE Matériaux Énergétiques S.A. (a továbbiakban: SME, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbiak részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Protac (Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. március 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Roxel SAS (a továbbiakban: Roxel, Franciaország) létező közös vállalkozásukon keresztül működő MBDA SAS (a továbbiakban: MBDA, Franciaország), és a francia állami tulajdonban álló SNPE csoport egyik leányvállalata, az SNPE Matériaux Énergétiques S.A. (a továbbiakban: SME, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbiak részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Protac (Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az MBDA esetében: irányított fegyverek és irányított fegyverrendszerek gyártása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az MBDA esetében: irányított fegyverek és irányított fegyverrendszerek gyártása és értékesítése,

| — | az SME esetében: indítótöltetek és energetikai berendezések gyártása elsősorban a repülőgép-, a védelmi és a gépjárműipar számára, valamint hajtógázok és robbanóanyagok gyártása katonai célú alkalmazásra, |
| --- | --- |

—

az SME esetében: indítótöltetek és energetikai berendezések gyártása elsősorban a repülőgép-, a védelmi és a gépjárműipar számára, valamint hajtógázok és robbanóanyagok gyártása katonai célú alkalmazásra,

| — | a Protac esetében: taktikai irányított fegyverek hajtórendszereinek tervezése, gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a Protac esetében: taktikai irányított fegyverek hajtórendszereinek tervezése, gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5032 – Roxel/Protac hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5032 – Roxel/Protac hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/69

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet))

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/18)

| 1. | 2008. március 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a StatoilHydro ASA (a továbbiakban: StatoilHydro, Norvégia) által tervezett összefonódásról, amely szerint az említett vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Jet Scandinaviát alkotó három vállalkozás, a ConocoPhillips Danmark ApS (Dánia), a ConocoPhillips Nordic AB (Svédország) és a ConocoPhillips JET AS (Norvégia) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. március 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a StatoilHydro ASA (a továbbiakban: StatoilHydro, Norvégia) által tervezett összefonódásról, amely szerint az említett vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Jet Scandinaviát alkotó három vállalkozás, a ConocoPhillips Danmark ApS (Dánia), a ConocoPhillips Nordic AB (Svédország) és a ConocoPhillips JET AS (Norvégia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a StatoilHydro esetében: integrált olaj- és gáztársaság a következő tevékenységekkel: olaj- és gázfeltárás, -kitermelés, -feldolgozás és -értékesítés, valamint benzinkutak üzemeltetése Dániában, Norvégiában és Svédországban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a StatoilHydro esetében: integrált olaj- és gáztársaság a következő tevékenységekkel: olaj- és gázfeltárás, -kitermelés, -feldolgozás és -értékesítés, valamint benzinkutak üzemeltetése Dániában, Norvégiában és Svédországban,

| — | a Jet Scandinavia esetében: a „Jet” márkanév alatt benzinkutak üzemeltetése Dániában, Norvégiában és Svédországban, valamint raktárterminálok üzemeltetése Svédországban. |
| --- | --- |

—

a Jet Scandinavia esetében: a „Jet” márkanév alatt benzinkutak üzemeltetése Dániában, Norvégiában és Svédországban, valamint raktárterminálok üzemeltetése Svédországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet) hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet) hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/70

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/19)

| 1. | 2008. március 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Altor Fund II (a továbbiakban: Altor, Svédország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Papyrus AB és kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban: Papyrus, Svédország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. március 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Altor Fund II (a továbbiakban: Altor, Svédország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Papyrus AB és kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban: Papyrus, Svédország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Altor esetében: magántőke-befektetés, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Altor esetében: magántőke-befektetés,

| — | a Papyrus esetében: finom papír, csomagolóanyag, fogyóeszközök és irodaszerek forgalmazása. |
| --- | --- |

—

a Papyrus esetében: finom papír, csomagolóanyag, fogyóeszközök és irodaszerek forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/71

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 74/20)

| 1. | 2008. március 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Colony Capital group (a továbbiakban: Colony Capital, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Colony Investors VII, L.P. és Colyzeo Investors, L.P. (mindkettő Egyesült Királyság), valamint a Morgan Stanley group (a továbbiakban: Morgan Stanley, Egyesült Államok) csoporthoz tartozó Morgan Stanley & Co. International plc tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Colfilm SAS (a továbbiakban: Colfilm, Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. március 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Colony Capital group (a továbbiakban: Colony Capital, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Colony Investors VII, L.P. és Colyzeo Investors, L.P. (mindkettő Egyesült Királyság), valamint a Morgan Stanley group (a továbbiakban: Morgan Stanley, Egyesült Államok) csoporthoz tartozó Morgan Stanley & Co. International plc tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Colfilm SAS (a továbbiakban: Colfilm, Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Colony Capital esetében: magántőke-kezelő vállalkozás, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Colony Capital esetében: magántőke-kezelő vállalkozás,

| — | a Morgan Stanley esetében: globális pénzügyi szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

a Morgan Stanley esetében: globális pénzügyi szolgáltatások,

| — | a Colfilm esetében: a Paris Saint-Germain Football SA holdingvállalata és ehhez kapcsolódó (sport-)tevékenységek. |
| --- | --- |

—

a Colfilm esetében: a Paris Saint-Germain Football SA holdingvállalata és ehhez kapcsolódó (sport-)tevékenységek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 20.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 74/72

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2008/C 74/21)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„KAINUUN RÖNTTÖNEN”

EK-szám: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Cím: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Tel.: | (358-9) 1605 42 78 |
| Fax: | (358-9) 1605 34 00 |
| E-mail: | maija.heinonen@mmm.fi |

Név:

Maa- ja metsätalousministeriö

Cím:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Tel.:

(358-9) 1605 42 78

Fax:

(358-9) 1605 34 00

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Csoportosulás:

| Név: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Cím: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Név:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Cím:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Tel.:

(358-020) 833 53 35

Fax:

(358-8) 655 12 74

E-mail:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Összetétel:

termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( )

3.   A termék típusa:

2.4. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

4.   Termékleírás

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés: „Kainuun rönttönen”

4.2.   Leírás: A „Kainuun rönttönen” kisméretű, kerek, nyílt rozstészta-burokkal készülő lepény, melynek tölteléke főtt tört burgonyából, rozslisztből és vörös áfonyából áll. A töltelékben a vörös áfonyával kevert, édes ízű burgonya barnásvöröses színű, amelynek csillogását az olvasztott vaj adja. A „Kainuun rönttönen” előállítása három szakaszban történik. Először a töltelékmasszát keverik ki, ezt követi a burokhoz való tészta elkészítése, végül a két összetevőt egyesítik.

4.3.   Földrajzi terület: A kainuui régiót, mely Oulu tartományban található, nyolc járás és két város alkotja. Lakosainak száma 86 000, népsűrűsége 4 fő négyzetkilométerenként. Területe 24 451 négyzetkilométer, ennek 12 %-a vízfelület. Kainuu több mint 2 millió hektárnyi erdővel rendelkezik, a táj arculatát főként hegyek, erdők, vizek és mocsarak határozzák meg.

4.4.   A származás igazolása: A terméket a hatályos jogszabályok figyelembevételével állítják elő. A gyártási folyamatot a HACCP minőség-ellenőrző rendszer kontrollálja. A részletes termékleírásnak való megfelelést az Állami Élelmiszerbiztonsági Hivatal felügyeli.

A termék nyomon követhetőségét azzal biztosítják, hogy a gyártó nevét feltüntetik a csomagoláson, illetve azon a címkén, amelyet a gyártó köteles a termék csomagolására felragasztani. A gyártást a „Kainuun rönttönen” előállítására kijelölt földrajzi területen végzik.

4.5.   Az előállítás módja: A „Kainuun rönttönen” előállítása három munkafázisban történik. Először a tölteléket, azaz a masszát keverik ki, ezt követi a buroknak való tészta elkészítése, végül a két összetevőt egyesítik. A „Kainuun rönttönent” teljes egészében kézi munkával állítják elő, kezdve a nyersanyagok kimérésén. Gépi erő csupán a tészta gyúrását, nyújtását és a burgonya hámozását segíti.

Nyersanyagok:

Buroknak való tészta:

| — | 0,500 kg hideg víz, |
| --- | --- |

—

0,500 kg hideg víz,

| — | 0,007 kg só, |
| --- | --- |

—

0,007 kg só,

| — | 0,300 kg búzaliszt, |
| --- | --- |

—

0,300 kg búzaliszt,

| — | 0,800 kg rozsliszt, |
| --- | --- |

—

0,800 kg rozsliszt,

| — | 0,050 kg repceolaj. |
| --- | --- |

—

0,050 kg repceolaj.

Töltelék:

| — | 2,000 kg burgonya, |
| --- | --- |

—

2,000 kg burgonya,

| — | 0,300 kg rozsliszt, |
| --- | --- |

—

0,300 kg rozsliszt,

| — | 0,400 kg vörösáfonya-pép, |
| --- | --- |

—

0,400 kg vörösáfonya-pép,

| — | 0,100 kg cukor, |
| --- | --- |

—

0,100 kg cukor,

| — | 0,007 kg só. |
| --- | --- |

—

0,007 kg só.

A töltelék (belső rész) elkészítése:

A burgonyát meghámozzák, puhára főzik, majd megtörik.

A kissé lehűlt tört burgonyához hozzákeverik a rozslisztet.

A masszát szobahőmérsékleten 2–3 órán át állni hagyják, időnként megkeverik.

Az állást és a kihűlést követően a keverékhez cukrozott vörösáfonya-pépet és sót adnak.

A buroknak való tészta elkészítése:

Sós hideg vízhez fokozatosan rozslisztet, egy kevés búzalisztet, valamint kovászt adagolnak, tésztává dagasztják, majd repceolajat adnak hozzá és összekeverik.

A tésztát 2 mm vékonyságúra nyújtják, a kinyújtott tésztából tésztaformával 50–130 mm átmérőjű korongokat vágnak ki, melyeket bőségesen megtöltenek töltelékkel. A korong szélét 1 centiméteres szélességben szabadon hagyják. A helyes töltelék–burok arány: 1:1.

A „Kainuun rönttönen” összehajtogatása, sütése:

A burok szélét ráfordítják a töltelékre úgy, hogy a közepe fedetlen maradjon, befodrozzák, azaz egyenletesen kerek, sima fodrokba rendezik. A lepényeket a tepsibe helyezik.

Forró sütőben ropogósra sütik, amíg a szélek aranybarnára nem pirulnak; ezt követően a széleket forró olvasztott vajjal megkenik.

A „Kainuun rönttönen” tárolása:

A „Kainuun rönttönen” kissé lehűlve, ropogósan tálalva a legízletesebb.

Jól eláll egy-két napig, szobahőmérsékleten kendő alatt vagy papírzacskóban tárolva. Hűtőszekrényben egy hétig is eláll. Csak meg kell melegíteni, és máris ízletes csemegeként fogyasztható.

Lefagyasztható nyersen vagy sülve, ez esetben lényegesen tovább tárolható. A nyersen lefagyasztott rönttönent valamennyivel fogyasztás előtt (igény szerint) megsütik.

4.6.   Kapcsolat: Kainuu régióban a kenyér és a pékáru központi szerepet játszik az étkezésben. A kainuui kenyérről szóló könyvében Götha és Reima Rannikko a következőt írja: „Amellett, hogy Kainuuban mindenütt megtaláljuk ugyanazokat az alapvető kenyérféleségeket, tucatnyi helyi specialitással is találkozunk. Ötéves munkánk eredményeként csaknem száz különféle alapvető pékárut sikerült meghatároznunk. Ha hozzávesszük az összes létező változatot, ennek a számnak sokszorosát kapjuk. Ez a változatosság – legalábbis részben – azzal magyarázható, hogy Kainuu az észak-pohjalai, savói és orosz-karjalai kulturális hagyományok találkozási pontjában fekszik”.

A legenda szerint réges-régen, amikor valóban nehéz volt élelemhez jutni, és tél végén a szegényember erdei munkára indult, asszonya összekotorta az áfonyáscsupor aljáról a maradékot, a láda fenekéről összeszedte az utolsó szem krumplikat, és a belőlük készült masszát belesütötte a tésztaburokba. Így keletkezett a nagyméretű, tápláló „rönttönen”. Manapság e lepényfajtát kisebb, ún. koktélméretben is készítik.

Az emberi ízvilág négy alapíze a sós, az édes, a savanyú és a keserű. A régebbi időkben nem állt rendelkezésre – vagy csak nagyon korlátozott mértékben – cukor. A „Kainuun rönttönen” mégis kielégítette az édesszájúak igényét: az édes ízt a benne lévő állni hagyott burgonya adja. A savanyítás során a tésztaburok porhanyóssá és zamatossá vált. A sütőrostélyon a rönttönen egyedülállóan ropogós lepénnyé sült.

A rönttönen kifejezetten és kizárólag kainuui termékként ismert. Kuhmo járás helyi étke. A rönttönent a tan- és szakácskönyvek is magától értetődően Kainuuval kötik össze. A Manne Stenros-féle Baker's à la carte rönttönenreceptje például azon gyártótók egyikétől származik, akik ezt a kérelmet benyújtják.

A kainuui régióban sokféle lepényt állítanak elő, ám a „rönttönen” elnevezést egyes-egyedül az e recept szerint, nyílt burokkal készülő lepény viseli. A régióval való kapcsolatát többek között a Suomalaisia leipäerikoisuuksia című szakácskönyv dokumentálja (Leipätoimikunta, 1988). A termék és a régió közös történetének legjobb feldolgozását Götha és Reima Rannikko Kainuun leipä című könyve adja (Otava, 1978). Jaakko Kolmonen mesterszakács Suomen maakuntaleivät című műve, amely mintegy nyolcvan finn kenyérféleség receptjét tartalmazza, a kainuui pékárura éppen a „Kainuun rönttönent” hozza példaként. A kainuui emberek mindennapjait bemutató szépirodalmi művekben a rönttönen kifejezetten e vidék termékeként jelenik meg (pl. Veikko Huovinen: Muina miehinä). A „Kainuun rönttönen” azonban fontos eleme az olyan kainuui kulturális eseményeknek is, mint az évente megrendezésre kerülő, hagyományos kuhmói kamarazene-fesztivál, amelynek a világ minden tájáról érkező látogatói szívesen fogyasztják e tájegység különleges csemegéit. A „Kainuun rönttönent” bemutatták többek között Helsinkiben az 1998-as finn gasztronómiai fesztiválon, a vidéki termékek 1944-es helsinki vásárán, Stuttgartban az 1996-os cukrászati és sütőipari kiállításon, de rendszeresen helyet kap a Helsinkiben rendezett, éves turisztikai vásár kainuui repertoárjában is.

A „Kainuun rönttönent” ma is előszeretettel tálalják levesek mellé. Ízletes és tápláló harapnivaló gyermekeknek és felnőtteknek egyaránt. Ízlés szerint fogyasztható magában vagy vajjal megkenve. Páratlan élvezetet nyújt kávé mellé vagy útravalóként fogyasztva.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Cím: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Tel.: | (358-020) 772 003 |
| Fax: | (358-020) 772 43 50 |
| E-mail: | kirjaamo@evira.fi |

Név:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Cím:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Tel.:

(358-020) 772 003

Fax:

(358-020) 772 43 50

E-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Címkézés: –

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---