# Eiropas Savienības C 58/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 58 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 1. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 58

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 1. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaČetrpadsmito sesiju rīkoja Kigali (Ruanda) no 2007. gada 19. līdz 22. novembrim. |
| 2008/C 058/01 | Pirmdienas, 2007. gada 19. novembra, sēdes protokols | 1 |
| Oficiālā atklāšanas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs


  Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija


  Aizstājēji


  Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.185)


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 254, 26.10.2007.)


  Steidzams jautājums Nr. 1 — Dabas katastrofas ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)


  Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja


  Situācija Somālijā |
| 2008/C 058/02 | Otrdienas, 2007. gada 20. novembra, sēdes protokols | 3 |
| Aizstājēji


  Sociālo lietu un vides komiteja


  Valstu un reģionālie stratēģijas dokumenti saistībā ar 10. EAF — debates (bez rezolūcijas)


  Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekme uz reģionu


  ES un Āfrikas kopīgā stratēģija un ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksme — debates (bez rezolūcijas) |
| 2008/C 058/03 | Trešdienas, 2007. gada 21. novembra, sēdes protokols | 4 |
| Aizstājēji


  Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika pirmdien, 2007. gada 19. novembrī, un otrdien, 2007. gada 20. novembrī (priekšpusdienā)


  Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums — Migrācija un attīstība — iespējas un uzdevumi



  Politisko lietu komiteja


  Pārskatītā Kotonū nolīguma ratificēšana un iespējamie pasākumi pagaidu finansējumam — debates (bez rezolūcijas)


  Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi


  Kigali deklarācija par tirdzniecību — pašreizējais stāvoklis saistībā ar ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem un Dohas sarunām


  ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, par tirdzniecību, rūpniecību, nodarbinātību un tūrismu atbildīgā ministru prezidenta biedra Misa Telefoni (Samoa) paziņojums


  Portugāles Ārlietu ministrijas valsts sekretāra un pašreizējā Padomes priekšsēdētāja João Cravinho paziņojums


  Jautājumi Padomei


  Debates ar Padomes pārstāvjiem


  Jautājumi Komisijai |
| 2008/C 058/04 | Ceturtdienas, 2007. gada 22. novembra, sēdes protokols | 7 |
| Aizstājēji


  Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika trešdien, 2007. gada 21. novembrī


  Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Louis Michel paziņojums


  Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijā Vīsbādenē (Vācija) pieņemtajām rezolūcijām


  Debates ar Komisijas pārstāvjiem


  Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos


  Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem


  Kigali deklarācijas par tirdzniecību apstiprināšana


  Citi jautājumi


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijas laiks un vieta |
| I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā | 9 |
| II pielikums   Kigali (Ruanda) 19.-22. novembrī notikušās sesijas apmeklējuma reģistrs | 13 |
| III pielikums   Pirmdienas, 2007. gada 19. novembra, sēdes protokola pielikums | 17 |
| IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas | 18 |
| —   Rezolūcija par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs | 18 |
| —   Rezolūcija par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs | 26 |
| —   Rezolūcija par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos | 29 |
| —   Rezolūcija par dabas katastrofām ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi) | 35 |
| —   Rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu | 40 |
| V pielikums   Kigali deklarācija par attīstībai labvēlīgiem ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem (EPN) | 44 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaČetrpadsmito sesiju rīkoja Kigali (Ruanda) no 2007. gada 19. līdz 22. novembrim.

2008/C 058/01

Pirmdienas, 2007. gada 19. novembra, sēdes protokols

1

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

Aizstājēji

Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.185)

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 254, 26.10.2007.)

Steidzams jautājums Nr. 1 — Dabas katastrofas ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)

Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Situācija Somālijā

2008/C 058/02

Otrdienas, 2007. gada 20. novembra, sēdes protokols

3

Aizstājēji

Sociālo lietu un vides komiteja

Valstu un reģionālie stratēģijas dokumenti saistībā ar 10. EAF — debates (bez rezolūcijas)

Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekme uz reģionu

ES un Āfrikas kopīgā stratēģija un ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksme — debates (bez rezolūcijas)

2008/C 058/03

Trešdienas, 2007. gada 21. novembra, sēdes protokols

4

Aizstājēji

Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika pirmdien, 2007. gada 19. novembrī, un otrdien, 2007. gada 20. novembrī (priekšpusdienā)

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums — Migrācija un attīstība — iespējas un uzdevumi

Politisko lietu komiteja

Pārskatītā Kotonū nolīguma ratificēšana un iespējamie pasākumi pagaidu finansējumam — debates (bez rezolūcijas)

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Kigali deklarācija par tirdzniecību — pašreizējais stāvoklis saistībā ar ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem un Dohas sarunām

ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, par tirdzniecību, rūpniecību, nodarbinātību un tūrismu atbildīgā ministru prezidenta biedra Misa Telefoni (Samoa) paziņojums

Portugāles Ārlietu ministrijas valsts sekretāra un pašreizējā Padomes priekšsēdētāja João Cravinho paziņojums

Jautājumi Padomei

Debates ar Padomes pārstāvjiem

Jautājumi Komisijai

2008/C 058/04

Ceturtdienas, 2007. gada 22. novembra, sēdes protokols

7

Aizstājēji

Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika trešdien, 2007. gada 21. novembrī

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Louis Michel paziņojums

Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijā Vīsbādenē (Vācija) pieņemtajām rezolūcijām

Debates ar Komisijas pārstāvjiem

Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Kigali deklarācijas par tirdzniecību apstiprināšana

Citi jautājumi

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijas laiks un vieta

I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā

9

II pielikums   Kigali (Ruanda) 19.-22. novembrī notikušās sesijas apmeklējuma reģistrs

13

III pielikums   Pirmdienas, 2007. gada 19. novembra, sēdes protokola pielikums

17

IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas

18

—   Rezolūcija par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs

18

—   Rezolūcija par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs

26

—   Rezolūcija par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos

29

—   Rezolūcija par dabas katastrofām ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)

35

—   Rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu

40

V pielikums   Kigali deklarācija par attīstībai labvēlīgiem ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem (EPN)

44

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja Četrpadsmito sesiju rīkoja Kigali (Ruanda) no 2007. gada 19. līdz 22. novembrim.

| 1.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/1

---

PIRMDIENAS, 2007. GADA 19. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 58/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.08)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja:

Ceremonijas vadītājs Gedeon Kayinamura, Senāta priekšsēdētājs Dr. Vincent Biruta, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs René Radembino-Coniquet, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock un Ruandas Republikas prezidents Paul Kagame.

(Plkst. 12.12 sēdi pārtrauca, atsākot to plkst. 15.15.)

SĒDI VADĪJA: RENÉ RADEMBINO-CONIQUET

(līdzpriekšsēdētājs)

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pievienos protokolam.

2.   Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas parlamentiem nepiederošo pārstāvju sarakstu. Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantu līdzpriekšsēdētājs ierosināja akreditēt šos pārstāvjus un viņu vārdus iekļaut protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

3.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. Attard-Montalto (aizstāj E. Ferreira), A. Battilocchio (aizstāj L. McAvan), T. Berman (aizstāj K. Arif), R. Czarnecki (aizstāj L. Aylward), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), Ch. Klass (aizstāj P. Gaubert), J. Leinen (aizstāj M. Zani), E. Maldeikis (aizstāj R. Zīli), L. Morgantini (aizstāj J. Holm), C. Neris (aizstāj U. Bullmann) un A. T. Zapalowski (aizstāj A. Bielan).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.185)

Uzstājās: Assarid (Mali)

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

Līdzpriekšsēdētājs sniedza praktiskus norādījumus par darbsemināru organizēšanu.

Līdzpriekšsēdētāju G. Kinnock lūdza sniegt ziņojumu par svētdien, 18. novembrī, notikušās Prezidija sanāksmes lēmumiem, t.i.,

| — | atļaut pastāvīgajām komitejām sagatavot šādus ziņojumus:






  — | Politisko lietu komitejai — par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operācijās; |
| --- | --- | --- |

—

atļaut pastāvīgajām komitejām sagatavot šādus ziņojumus:

—

Politisko lietu komitejai — par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operācijās;

| — | Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai — par atbalsta efektivitāti un oficiālās attīstības palīdzības (Official Development Assistance) definīciju; |
| --- | --- |

—

Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai — par atbalsta efektivitāti un oficiālās attīstības palīdzības (Official Development Assistance) definīciju;

| — | Sociālo lietu un vides komitejai — par bērnu darba ietekmi un pasākumiem šīs problēmas novēršanai; |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu un vides komitejai — par bērnu darba ietekmi un pasākumiem šīs problēmas novēršanai;

| — | atļaut Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai uzsākt ĀKK valstu reģionālās attīstības dokumentu analīzi; |
| --- | --- |

—

atļaut Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai uzsākt ĀKK valstu reģionālās attīstības dokumentu analīzi;

| — | atļaut organizēt Apvienotās parlamentārās asamblejas reģionālo sanāksmi Vindhukā (Namībija), kurā piedalīsies 15 Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļi no Dienvidāfrikas Attīstības kopienas, 15 EP deputāti, kā arī abi līdzpriekšsēdētāji, un pirms šīs sanāksmes organizēt faktu vākšanas misiju par tunzivju rūpniecību Seišelu salās; |
| --- | --- |

—

atļaut organizēt Apvienotās parlamentārās asamblejas reģionālo sanāksmi Vindhukā (Namībija), kurā piedalīsies 15 Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļi no Dienvidāfrikas Attīstības kopienas, 15 EP deputāti, kā arī abi līdzpriekšsēdētāji, un pirms šīs sanāksmes organizēt faktu vākšanas misiju par tunzivju rūpniecību Seišelu salās;

| — | izveidot projekta sagatavošanas grupu, kuras sastāvā būs pa vienam pārstāvim no katras no piecām politiskajām grupām un katra no pieciem ĀKK reģioniem, kā arī līdzpriekšsēdētāji, lai apspriestu Kigali deklarāciju par tirdzniecību. Ja tiktu panākta vienošanās, deklarāciju vienprātīgi pieņemtu pēc 22. novembra balsojumiem. |
| --- | --- |

—

izveidot projekta sagatavošanas grupu, kuras sastāvā būs pa vienam pārstāvim no katras no piecām politiskajām grupām un katra no pieciem ĀKK reģioniem, kā arī līdzpriekšsēdētāji, lai apspriestu Kigali deklarāciju par tirdzniecību. Ja tiktu panākta vienošanās, deklarāciju vienprātīgi pieņemtu pēc 22. novembra balsojumiem.

Līdzpriekšsēdētājs informēja par nedēļas gaitā paredzētajiem sabiedriskajiem pasākumiem, kā arī izskaidroja runāšanai paredzētā laika sadales principus.

Uzstājās: Assarid (Mali)

Līdzpriekšsēdētājs izziņoja šādus termiņus:

| — | grozījumu iesniegšanai attiecībā uz rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos — pirmdien, 19. novembrī, plkst. 18.00; |
| --- | --- |

—

grozījumu iesniegšanai attiecībā uz rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos — pirmdien, 19. novembrī, plkst. 18.00;

| — | grozījumu iesniegšanai attiecībā uz kompromisa rezolūciju priekšlikumiem, par kuriem jābalso — otrdien, 20. novembrī, plkst. 15.00; |
| --- | --- |

—

grozījumu iesniegšanai attiecībā uz kompromisa rezolūciju priekšlikumiem, par kuriem jābalso — otrdien, 20. novembrī, plkst. 15.00;

| — | jautājumu iesniegšanai par balsošanas kārtību — trešdien, 21. novembrī, plkst. 18.00 (rakstveidā). |
| --- | --- |

—

jautājumu iesniegšanai par balsošanas kārtību — trešdien, 21. novembrī, plkst. 18.00 (rakstveidā).

5.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 254, 26.10.2007.)

Uzstājās: Baldeh (Gambija)

Lēmums — atzīmēt Baldeh (Gambija) dalību.

Protokolu apstiprināja.

6.   Steidzams jautājums Nr. 1 — Dabas katastrofas ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: R. Berend, Assarid (Mali), G. Grabowska, E. Humphrey (Barbados), F. Hall, W. William (Seišelu salas), M. Irujo Amezaga, Nzomukunda (Burundi), J. Bowis, Toga (Etiopija), T. Berman, Miguel (Mozambika), C. Neris, Mugambe (Uganda), Tapsoba (Burkinafaso), E. Reid (Jamaika), Jimenez (Dominikānas Republika), Cheron (Haiti), Ramotar (Gajāna), N. Deerpalsing (Maurīcija) un Baum (Eiropas Komisija).

7.   Timothy Harris (Sentkitsa un Nevisa) un Astrid Lulling ziņojums par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija)

A. Lulling un L. B. Sebetela (Botsvāna), kurš aizstāja T. Harris (Sentkitsa un Nevisa), iepazīstināja ar sestdien, 17. novembrī, pieņemtajiem Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas galvenajiem priekšlikumiem.

Uzstājās: R. Berend, Issoufou (Nigēra), Assarid (Mali), A. Hutchinson, W. William (Seišelu salas), Schmidt, Amon-Ago (Kotdivuāra), M. Irujo Amezaga, Danata (Kamerūna), Ch. Klass, Waziri (Nigērija) un Baum (Eiropas Komisija).

A. Lulling un L. B. Sebetela (Botsvāna) atbildēja uz debatēs paustajiem viedokļiem.

8.   Situācija Somālijā

Debates (bez rezolūcijas)

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: Assarid (Mali), J. Bowis, Abdi Said (Džibutija), A. Hutchinson, Kahende (Kenija), M.-H. Aubert, Mugambe (Uganda), Nair (Eritreja), Toga (Etiopija) un Baum (Eiropas Komisija).

(Sēdi slēdza plkst. 18.25)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 1.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/3

---

OTRDIENAS, 2007. GADA 20. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 58/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.20)

SĒDI VADĪJA: RENÉ RADEMBINO-CONIQUET

(līdzpriekšsēdētājs)

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja asamblejas dalībniekiem, ka pieprasījumi saistībā ar balsošanas kārtību jāiesniedz līdz trešdienai, 2007. gada 21. novembrim, plkst. 18.00.

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. Attard-Montalto (aizstāj E. Ferreira), A. Battilocchio (aizstāj L. McAvan), T. Berman (aizstāj K. Arif), R. Czarnecki (aizstāj L. Aylward), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), Ch. Klass (aizstāj P. Gaubert), J. Leinen (aizstāj M. Zani), E. Maldeikis (aizstāj R. Zīli), C. Neris (aizstāj U. Bullmann) un A. T. Zapalowski (aizstāj A. Bielan).

2.   Martin Magga (Zālamana salas) un John Bowis ziņojums “Veselības aprūpes un medikamentu pieejamība, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos” (ACP-EU/100.083/07/galīgā redakcija)

John Bowis iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: G. Mitchell, Thwala (Svazilenda), E. Jardim Fernandes, Assarid (Mali), M.-H. Aubert, L. Novak, D. J. Sithole (Mozambika), V. Agnoletto, Issoufou (Nigēra), Z. Roithova, W. William (Seišelu salas), J. Haug, M. Cashman, Sall (Senegāla), Bie Bongenge (Kongo Demokrātiskā Republika), Lahai (Sjerraleone) un Baum (Eiropas Komisija).

John Bowis noslēdza debates.

3.   Valstu un reģionālie stratēģijas dokumenti saistībā ar 10. EAF — debates (bez rezolūcijas)

Uzstājās: līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock, Thwala (Svazilenda), Assarid (Mali), M.-A. Carlotti, Mafura (Lesoto), Said (Džibutija), Sall (Senegāla), W. William (Seišelu salas), L. B. Sebetela (Botsvāna) un Baum (Eiropas Komisija).

4.   Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekme uz reģionu

Uzstājās: J. Schröder, Issoufou (Nigēra), A. Hutchinson, Bounkoulou (Kongo Republika), J. Van Hecke, Baah (Gana), M.-H. Aubert, R. Berend, M.-A. Carlotti, Polisi (Ruanda), de Sousa (Angola), Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) un Baum (Eiropas Komisija).

5.   ES un Āfrikas kopīgā stratēģija un ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksme — debates (bez rezolūcijas)

Uzstājās: Baum (Eiropas Komisija), M. Martens, N. Deerpalsing (Maurīcija), A. Hutchinson, Assarid (Mali), Mafura (Lesoto), O. Schmidt, Sall (Senegāla), Toga (Etiopija), T. Berman, Amou-Ago (Kotdivuāra), G. Zimmer, Yaw Baah (Gana), Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), R. Wieland, Abdou (Nigēra) un E. Jardim Fernandes.

(Sēdi slēdza plkst. 12.45)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 1.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/4

---

TREŠDIENAS, 2007. GADA 21. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 58/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.14)

SĒDI VADĪJA: GLENYS KINNOCK

(līdzpriekšsēdētāja)

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. Attard-Montalto (aizstāj E. Ferreira), T. Berman (aizstāj K. Arif), R. Czarnecki (aizstāj L. Aylward), J. M. García Margallo y Marfil (aizstāj A. López Istúriz White), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), Ch. Klass (aizstāj P. Gaubert), J. Leinen (aizstāj M. Zani), E. Maldeikis (aizstāj R. Zīli), C. Neris (aizstāj U. Bullmann) un J. J. Pomés Ruiz (aizstāj C. Coelho).

2.   Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika pirmdien, 2007. gada 19. novembrī, un otrdien, 2007. gada 20. novembrī (priekšpusdienā)

Protokolus apstiprināja.

3.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums — “Migrācija un attīstība — iespējas un uzdevumi”

AKP un ES Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs Dantin iepazīstināja ar ziņojuma projektu “Migrācija un attīstība — iespējas un uzdevumi”.

Uzstājās: Thwala (Svazilenda), J. Attard-Montalto, Sall (Senegāla), Ramotar (Gajāna), Darbo (Čada) un A. Thomas (Sentkitsa un Nevisa).

Dantin sniedza atbildes.

4.   Betty Amongi (Uganda) un Miguel Angel Martínez Martínez ziņojums par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs (ACP-EU/100.123/07/galīgā redakcija)

Betty Amongi (Uganda) un Miguel Angel Martínez Martínez iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: F. Kaczmarek, Atcha (Togo), Assarid (Mali), M.-H. Aubert, Ramotar (Gajāna), Amon-Ago (Kotdivuāra), M.-A. Carlotti, Kambayi-Cimbumbu (Kongo Demokrātiskā Republika), Baah (Gana), G. Zimmer, D. J. Sithole (Mozambika), R. Wieland, K. Jöns, Kollie (Libērija) un F. Hall.

Baum (Eiropas Komisija) atbildēja uz jautājumiem.

Betty Amongi (Uganda) un Miguel Angel Martínez Martínez noslēdza debates.

5.   Pārskatītā Kotonū nolīguma ratificēšana un iespējamie pasākumi pagaidu finansējumam — debates (bez rezolūcijas)

Komisijas vārdā uzstājās Petit (Eiropas Komisija).

Uzstājās: M.-A. Carlotti, Assarid (Mali), Mafura (Lesoto), Said (Džibutija), W. William (Seišelu salas) un L. B. Sebetela (Botsvāna).

6.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

| — | Ould Guelaye (Mauritānija) ziņojums par Gacaca tiesu centrālo nozīmi Ruandas samierināšanās procesā; |
| --- | --- |

—

Ould Guelaye (Mauritānija) ziņojums par Gacaca tiesu centrālo nozīmi Ruandas samierināšanās procesā;

| — | J. Bowis ziņojums par veselības aprūpes jautājumiem, īpašu uzmanību veltot vakcinācijas projektiem; |
| --- | --- |

—

J. Bowis ziņojums par veselības aprūpes jautājumiem, īpašu uzmanību veltot vakcinācijas projektiem;

| — | L. B. Sebetela (Botsvāna) ziņojums par tūrismu un nabadzības mazināšanu Ruandā. |
| --- | --- |

—

L. B. Sebetela (Botsvāna) ziņojums par tūrismu un nabadzības mazināšanu Ruandā.

Uzstājās: Assarid (Mali), N. Deerpalsing (Maurīcija), L. Sbarbati, A. Hutchinson, M. Gahler un M.-A. Carlotti.

7.   Kigali deklarācija par tirdzniecību — pašreizējais stāvoklis saistībā ar ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem un Dohas sarunām

Uzstājās: M. Gahler, M.-A. Carlotti, Bah (Mali), B. Lehideux, E. Humphrey (Barbadosa), Schmidt, W. William (Seišelu salas), V. Agnoletto, Baah (Gana), N. Deva, N. Deerpalsing (Maurīcija), A. Hutchinson, Ernesto (Mozambika), Amongi (Uganda), C. Neris, Danata (Kamerūna), G. Mitchell, L. B. Sebetela (Botsvāna), M. A. Martínez Martínez, Amon-Ago (Kotdivuāra) un Rasmussen (Kuka salas).

Petit (Eiropas Komisija) sniedza atbildes.

(Plkst. 13.15 sēdi pārtrauca, atsākot to plkst. 15.22)

8.   ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, par tirdzniecību, rūpniecību, nodarbinātību un tūrismu atbildīgā ministru prezidenta biedra Misa Telefoni (Samoa) paziņojums

M. Telefoni uzstājās ar paziņojumu ĀKK Padomes vārdā.

9.   Portugāles Ārlietu ministrijas valsts sekretāra un pašreizējā Padomes priekšsēdētāja João Cravinho paziņojums

J. Cravinho uzstājās ar paziņojumu ES Padomes vārdā.

10.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei uzdeva divus jautājumus.

M. Telefoni atbildēja uz šādiem jautājumiem (saistībā ar otro jautājumu tika uzdots papildjautājums):

E. J. Fernandes (M.-A. Carlotti vārdā) uzdoto jautājumu Nr. 2 par valstu parlamentu iesaistīšanu valstu stratēģiju dokumentu izstrādāšanā un pārraudzībā;

W. William (Seišelu salas) uzdoto jautājumu Nr. 1 par reģionālo dialogu ĀKK grupā.

ES Padomei tika adresēti divdesmit seši jautājumi.

J. Cravinho atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem, un dažus no tiem aplūkoja arī M. Telefoni:

J. J. Pomés Ruiz (G. Mitchell vārdā) uzdoto jautājumu Nr. 10 par dalībvalstīm un palīdzības efektivitāti;

G. Zimmer uzdoto jautājumu Nr. 12 par ĀKK valstu parādu dzēšanas pasākumiem;

V. Agnoletto uzdoto jautājumu Nr. 19 par TRIPS+ un ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem;

W. William (Seišelu salas) uzdoto jautājumu Nr. 20 par izvairīšanos no tirdzniecības pārtraukšanas ĀKK valstu un ES starpā;

M.-J.-A. Tapsoba (Burkinafaso) uzdoto jautājumu Nr. 21 par ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem;

M. A. Martínez Martínez (J. Borrell Fontelles vārdā) uzdoto jautājumu Nr. 22 par ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem;

B. Lehideux uzdoto jautājumu Nr. 23 un N. Deerpalsing (Maurīcija) uzdoto jautājumu Nr. 24 par ES lēmumu denonsēt Cukura protokolu;

M. A. Martínez Martínez uzdoto jautājumu Nr. 3 par ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi 2007. gada decembrī;

E. J. Fernandes uzdoto jautājumu Nr. 6 un D. J. Sithole (Dienvidāfrika) uzdoto jautājumu Nr. 7 par ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi;

J. Bowis uzdoto jautājumu Nr. 15 par Āfriku un klimata pārmaiņām;

J. Van Hecke uzdoto jautājumu Nr. 27 par Togo;

M. Cashman uzdoto jautājumu Nr. 26 par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu vajāšanu Ugandā;

A. Van Lancker uzdoto jautājumu Nr. 8 par veselību; autorei klāt neesot, tika izskatīts arī L. Morgantini uzdotais jautājums Nr. 16 par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām.

Papildjautājumu nebija pēc šādiem jautājumiem:

E. J. Fernandes (M.-A. Carlotti vārdā) uzdotā jautājuma Nr. 5 par ĀKK un ES sadarbības finansēšanu, sākot no 2008. gada janvāra;

C. Neris uzdotā jautājuma Nr. 9 par valdības struktūru;

E. J. Fernandes (A. M. Gomes vārdā) uzdotā jautājuma Nr. 25 par Angolu;

M.-H. Aubert uzdotā jautājuma Nr. 26 par Kongo Demokrātisko Republiku;

A. Ciré Sall (Senegāla) uzdotā jautājuma Nr. 4 par migrējošo darba ņēmēju ieguldījuma veicināšanu un pārvaldību;

T. Berman uzdotā jautājuma Nr. 14 par labu pārvaldību un nestabilām valstīm.

Jautājumu Nr. 11, Nr. 13, Nr. 16, Nr. 17 un Nr. 18 autori sēdē nepiedalījās.

11.   Debates ar Padomes pārstāvjiem

Uzstājās: N. Deerpalsing (Maurīcija), W. William (Seišelu salas), L. B. Sebetela (Botsvāna), M. Telefoni (ĀKK Padome) un J. Cravinho (ES Padome).

12.   Jautājumi Komisijai

Komisijai pavisam bija uzdoti 33 jautājumi.

Komisija uz jautājumiem atbildēja rakstveidā. L. Michel klāt neesot, Komisijas pārstāvis Petit sniedza mutiskas atbildes uz šādiem papildjautājumiem:

A. Van Lancker uzdoto jautājumu Nr. 12 par veselības aprūpi; J. Borrell Fontelles uzdoto jautājumu Nr. 11 par veselības aprūpi un pamatizglītību kā svarīgākajām nozarēm un K. Scheele uzdoto jautājumu Nr. 26 par veselības aprūpei un izglītībai paredzētajiem Komisijas izdevumiem 10. EAF izskatīja, to autoriem klāt neesot.

G. Zimmer (L. Morgantini vārdā) uzdoto jautājumu Nr. 5 par ES un Āfrikas kopīgo stratēģiju;

F. Hall uzdoto jautājumu Nr. 25 par vides ilgtspējību;

N. Deerpalsing (Maurīcija) uzdoto jautājumu Nr. 22 par ĀKK un EK Cukura protokolu un ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem;

B. Lehideux uzdoto jautājumu Nr. 23 par ES lēmumu denonsēt Cukura protokolu;

G. Mitchell uzdoto jautājumu Nr. 24 par īpašumtiesībām uz zemi un šīs īpašumtiesības apliecinošiem dokumentiem, un attīstību;

M.-H. Aubert uzdoto jautājumu Nr. 29 par Kongo Demokrātisko Republiku;

O. Schmidt uzdoto jautājumu Nr. 30 par Eritrejā apcietināto žurnālistu Dawit Isaak;

J. Van Hecke uzdoto jautājumu Nr. 31 par Burundi;

M. A. Martínez Martínez uzdoto jautājumu Nr. 32 par attiecībām ar Kubu.

Papildjautājumu nebija pēc šādiem jautājumiem:

M.-A. Carlotti uzdotā jautājuma Nr. 16 par valstu parlamentu iesaistīšanos 10. EAF plānošanā;

G. Zimmer uzdotā jautājuma Nr. 17 par parlamentu lomu ĀKK valstu attīstības finansēšanas pasākumos;

A. Ciré Sall (Senegāla) uzdotā jautājuma Nr. 1 par ĀKK un ES sadarbību;

J. Bowis uzdotā jautājuma Nr. 6 par Āfriku un klimata pārmaiņām;

T. Berman uzdotā jautājuma Nr. 7 par nestabilām valstīm;

W. William (Seišelu salas) uzdotā jautājuma Nr. 8 par ĀKK valstu privātā sektora iespējām saņemt ES fondu atbalstu;

C. Neris uzdotā jautājuma Nr. 13 par vardarbību pret sievietēm;

K. Jöns uzdotā jautājuma Nr. 14 par dzimumu līdztiesību;

A. M. Gomes uzdotā jautājuma Nr. 15 par dzimumu līdztiesību;

D. J. Sithole (Dienvidāfrika) uzdotā jautājuma Nr. 21 par pārejas pasākumiem attiecībā uz ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem;

Ramotar (Gajāna) uzdotā jautājuma Nr. 33 par cukura nozari un ekonomikas partnerattiecību nolīgumos paredzētajām piekļuves iespējām EK tirgum.

Jautājumu Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 9, Nr. 10, Nr. 11, Nr. 18, Nr. 19, Nr. 20, Nr. 27 un Nr. 28 autori sēdē nepiedalījās.

Mutiskus papildjautājumus uzdeva Assarid (Mali) un W. William (Seišelu salas).

(Sēdi slēdza plkst. 18.55.)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 1.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/7

---

CETURTDIENAS, 2007. GADA 22. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 58/04)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10)

SĒDI VADĪJA: GLENYS KINNOCK

(līdzpriekšsēdētāja)

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: T. Berman (aizstāj K. Arif), R. Czarnecki (aizstāj L. Aylward), J. M. García Margallo y Marfil (aizstāj A. López-Istúriz White), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), Ch. Klass (aizstāj P. Gaubert), C. Neris (aizstāj U. Bullmann) un J. J. Pomés Ruiz (aizstāj C. Coelho).

2.   Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika trešdien, 2007. gada 21. novembrī

Protokolu apstiprināja.

3.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Louis Michel paziņojums

L. Michel uzstājās ar paziņojumu Komisijas vārdā.

4.   Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijā Vīsbādenē (Vācija) pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs atsaucās uz dalībniekiem izdalīto dokumentu ar plašu izklāstu par Komisijas īstenotajiem pasākumiem saistībā ar Vīsbādenē pieņemtajām rezolūcijām.

5.   Debates ar Komisijas pārstāvjiem

Uzstājās: N. Deerpalsing (Maurīcija), M. Martens, Jímenez (Dominikānas Republika), A. Hutchinson, Thwalia (Svazilenda), O. Schmidt, Mporogomyi (Tanzānija), M.-H. Aubert, W. William (Seišelu salas), J. Bowis, Ramotar (Gajāna), B. Lehideux, D. J. Sithole (Dienvidāfrika), E. J. Fernandes, Rodgers (Surinama), T. Berman, A. Thomas (Sentkitsa un Nevisa) un E. Reid (Jamaika).

L. Michel atbildēja uz debatēs paustajiem viedokļiem.

6.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

| — | Ziņojums par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs (ACP-EU/100.123/07/galīgā redakcija) — Politisko lietu komiteja. Referenti: Betty Amongi (Uganda) un Miguel Ángel Martínez Martínez.
  Rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs (ACP-EU/100.123/07/galīgā redakcija) — Politisko lietu komiteja. Referenti: Betty Amongi (Uganda) un Miguel Ángel Martínez Martínez.

Rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Ziņojums par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Referenti: Astrid Lulling un Timothy Harris (Sentkitsa un Nevisa).
  Grozījumus Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 5 un Nr. 6 noraidīja. Grozīto rezolūciju pieņēma, 5 locekļiem atturoties. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Referenti: Astrid Lulling un Timothy Harris (Sentkitsa un Nevisa).

Grozījumus Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 5 un Nr. 6 noraidīja. Grozīto rezolūciju pieņēma, 5 locekļiem atturoties.

| — | Ziņojums par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos (ACP-EU/100.083/07/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. Referenti: Martin Magga (Zālamana salas) un John Bowis.
  ES pārstāvošais referents ierosināja divus mutiskus grozījumus, kurus abus pieņēma. Pieņēma arī grozījumus Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 5, Nr. 6, Nr. 7 un Nr. 8. Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos (ACP-EU/100.083/07/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. Referenti: Martin Magga (Zālamana salas) un John Bowis.

ES pārstāvošais referents ierosināja divus mutiskus grozījumus, kurus abus pieņēma. Pieņēma arī grozījumus Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 5, Nr. 6, Nr. 7 un Nr. 8. Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

7.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Kompromisa rezolūcijas priekšlikums “Dabas katastrofas ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)” (ACP-EU/100.173/07/comp.), ar ko aizstāj rezolūcijas APP/100.161, APP/100.162, APP/100.163, APP/100.164, APP/100.165 un APP/100.166.
  Grozījumus Nr. 1 un Nr. 2 pieņēma. Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Kompromisa rezolūcijas priekšlikums “Dabas katastrofas ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)” (ACP-EU/100.173/07/comp.), ar ko aizstāj rezolūcijas APP/100.161, APP/100.162, APP/100.163, APP/100.164, APP/100.165 un APP/100.166.

Grozījumus Nr. 1 un Nr. 2 pieņēma. Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Kompromisa rezolūcijas priekšlikums “Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un situācijas ietekme uz reģionu” (ACP-EU/100.174/07/comp.), ar ko aizstāj rezolūcijas APP 100.167, APP 100.168, APP 100.169, APP 100.170, APP 100.171 un APP 100.172.
  Tika paziņots par vienu labojumu rezolūcijas projekta angļu valodas versijā. Rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Kompromisa rezolūcijas priekšlikums “Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un situācijas ietekme uz reģionu” (ACP-EU/100.174/07/comp.), ar ko aizstāj rezolūcijas APP 100.167, APP 100.168, APP 100.169, APP 100.170, APP 100.171 un APP 100.172.

Tika paziņots par vienu labojumu rezolūcijas projekta angļu valodas versijā. Rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

8.   Kigali deklarācijas par tirdzniecību apstiprināšana

Līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock uzsvēra, ka Kigali deklarācijas par tirdzniecību pieņemšana ir ļoti svarīga.

Asambleja vienprātīgi apstiprināja deklarāciju.

Uzstājās: T. Berman

9.   Citi jautājumi

Ould Guelaye (Mauritānija) pateicās Ruandas varasiestādēm, īpaši Ruandas prezidentam Paul Kagame un Ruandas parlamentam, par viesmīlību un ieguldīto darbu, organizējot Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesiju Kigali un programmā iekļautos sabiedriskos pasākumus.

10.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesija notiks Slovēnijā, Ļubļanā 2008. gada 17.-20. martā.

(Sēdi slēdza plkst. 11.10)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABONA), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| BENINA (PV) | GAHLER (PV) |
| KAMERŪNA (PV) | MANTOVANI (PV) |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA (PV) | ... (PV) |
| GANA (PV) | CARLOTTI (PV) |
| JAMAIKA (PV) | MITCHELL (PV) |
| KENIJA (PV) | AUBERT (PV) |
| NIUE (PV) | LULLING (PV) |
| SEIŠELU SALAS (PV) | BIELAN (PV) |
| ZĀLAMANA SALAS (PV) | POLFER (PV) |
| SURINAMA (PV) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) |
| ZAMBIJA (PV) | BOWIS (PV) |
| ZIMBABVE (PV) | GOUDIN (PV) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| AUSTRUMTIMORA | ARIF |
| BAHAMU SALAS | AYLWARD |
| BARBADOSA | BEREND |
| BELIZA | BORRELL FONTELLES |
| BOTSVĀNA | BULLMAN |
| BURKINAFASO | BUSK |
| BURUNDI | CALLANAN |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASHMAN |
| ČADA | COELHO |
| DIENVIDĀFRIKA | CORNILLET |
| DOMINIKA | DEVA |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | DILLEN |
| DŽIBUTIJA | DOMBROVSKIS |
| ERITREJA | FERNANDES |
| ETIOPIJA | FERREIRA |
| FIDŽI | GAUBERT |
| GAMBIJA | GOMES |
| GAJĀNA | GRABOWSKA |
| GRENĀDA | GRÖNER |
| GVINEJA | GURMAI |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KABOVERDE | HERRANZ GARCĺA |
| KIRIBATI | HOLM |
| KOMORU SAVIENĪBA | JÖNS |
| KONGO (Republika) | IRUJO AMEZAGA |
| KONGO (Demokrātiskā Republika) | KACZMAREK |
| KOTDIVUĀRA | KORHOLA |
| KUKA SALAS | KOZLIK |
| LESOTO | LANGENDRIES |
| LIBĒRIJA | LEHIDEUX |
| MADAGASKARA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALĀVIJA | LOUIS |
| MALI | MARTENS |
| MĀRŠALA SALAS (Republika) | McAVAN |
| MAURITĀNIJA | MAYER |
| MAURĪCIJA | MORILLON |
| MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis) | NOVAK |
| MOZAMBIKA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAMĪBIJA | RIBEIRO E CASTRO |
| NAURU (Republika) | ROITHOVÁ |
| NIGĒRA | ROSATI |
| NIGĒRIJA | SBARBATI |
| PALAU | SCHEELE |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | SCHLYTER |
| RUANDA | SCHMIDT F. |
| SAMOA | SCHMIDT O. |
| SANTOME UN PRINSIPI | SCHNELLHARDT |
| SENEGĀLA | SCHRÖDER |
| SENTKITSA UN NEVISA | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENTLŪSIJA | SPERONI |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | STURDY |
| SJERRALEONE | VAN HECKE |
| SOMĀLIJA | VAN LANCKER |
| SUDĀNA | VENETO |
| SVAZILENDA | VENTRE |
| TANZĀNIJA | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDĀDA UN TOBAGO | ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | ZANI |
| UGANDA | ZĪLE |
| VANUATU | ZIMMER |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

RADEMBINO-CONIQUET (GABONA), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

BENINA (PV)

GAHLER (PV)

KAMERŪNA (PV)

MANTOVANI (PV)

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (PV)

... (PV)

GANA (PV)

CARLOTTI (PV)

JAMAIKA (PV)

MITCHELL (PV)

KENIJA (PV)

AUBERT (PV)

NIUE (PV)

LULLING (PV)

SEIŠELU SALAS (PV)

BIELAN (PV)

ZĀLAMANA SALAS (PV)

POLFER (PV)

SURINAMA (PV)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV)

ZAMBIJA (PV)

BOWIS (PV)

ZIMBABVE (PV)

GOUDIN (PV)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

AUSTRUMTIMORA

ARIF

BAHAMU SALAS

AYLWARD

BARBADOSA

BEREND

BELIZA

BORRELL FONTELLES

BOTSVĀNA

BULLMAN

BURKINAFASO

BUSK

BURUNDI

CALLANAN

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASHMAN

ČADA

COELHO

DIENVIDĀFRIKA

CORNILLET

DOMINIKA

DEVA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

DILLEN

DŽIBUTIJA

DOMBROVSKIS

ERITREJA

FERNANDES

ETIOPIJA

FERREIRA

FIDŽI

GAUBERT

GAMBIJA

GOMES

GAJĀNA

GRABOWSKA

GRENĀDA

GRÖNER

GVINEJA

GURMAI

GVINEJA-BISAVA

HALL

HAITI

HAUG

KABOVERDE

HERRANZ GARCĺA

KIRIBATI

HOLM

KOMORU SAVIENĪBA

JÖNS

KONGO (Republika)

IRUJO AMEZAGA

KONGO (Demokrātiskā Republika)

KACZMAREK

KOTDIVUĀRA

KORHOLA

KUKA SALAS

KOZLIK

LESOTO

LANGENDRIES

LIBĒRIJA

LEHIDEUX

MADAGASKARA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALĀVIJA

LOUIS

MALI

MARTENS

MĀRŠALA SALAS (Republika)

McAVAN

MAURITĀNIJA

MAYER

MAURĪCIJA

MORILLON

MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis)

NOVAK

MOZAMBIKA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAMĪBIJA

RIBEIRO E CASTRO

NAURU (Republika)

ROITHOVÁ

NIGĒRA

ROSATI

NIGĒRIJA

SBARBATI

PALAU

SCHEELE

PAPUA-JAUNGVINEJA

SCHLYTER

RUANDA

SCHMIDT F.

SAMOA

SCHMIDT O.

SANTOME UN PRINSIPI

SCHNELLHARDT

SENEGĀLA

SCHRÖDER

SENTKITSA UN NEVISA

SORNOSA MARTÍNEZ

SENTLŪSIJA

SPERONI

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

STURDY

SJERRALEONE

VAN HECKE

SOMĀLIJA

VAN LANCKER

SUDĀNA

VENETO

SVAZILENDA

VENTRE

TANZĀNIJA

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDĀDA UN TOBAGO

ZÁBORSKÁ

TUVALU

ZANI

UGANDA

ZĪLE

VANUATU

ZIMMER

POLITISKO LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| NZOMUKUNDA (BURUNDI), līdzpriekšsēdētājs | CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs |
| LUTUNDULA (KONGO Demokrātiskā Republika), PV | JÖNS, PV |
| DUGUID (BARBADOSA), PV | POLFER, PV |
| ANGOLA | BIELAN |
| BELIZA | CARLOTTI |
| BENINA | COELHO |
| DŽIBUTIJA | DILLEN |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | GAHLER |
| FIDŽI | GAUBERT |
| GRENĀDA | GOMES |
| GVINEJA | GRABOWSKA |
| HAITI | GRÖNER |
| KUKA SALAS | GURMAI |
| LIBĒRIJA | HERRANZ GARCÍA |
| MAURITĀNIJA | KACZMAREK |
| NAMĪBIJA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGĒRIJA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | MORILLON |
| SUDĀNA | SCHMIDT F. |
| TOGO | VAN HECKE |
| TUVALU | VENTRE |
| UGANDA | WIELAND |
| ZIMBABVE | ZANI |
| | ZIMMER |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

NZOMUKUNDA (BURUNDI), līdzpriekšsēdētājs

CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs

LUTUNDULA (KONGO Demokrātiskā Republika), PV

JÖNS, PV

DUGUID (BARBADOSA), PV

POLFER, PV

ANGOLA

BIELAN

BELIZA

CARLOTTI

BENINA

COELHO

DŽIBUTIJA

DILLEN

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GAHLER

FIDŽI

GAUBERT

GRENĀDA

GOMES

GVINEJA

GRABOWSKA

HAITI

GRÖNER

KUKA SALAS

GURMAI

LIBĒRIJA

HERRANZ GARCÍA

MAURITĀNIJA

KACZMAREK

NAMĪBIJA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGĒRIJA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAPUA-JAUNGVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

MORILLON

SUDĀNA

SCHMIDT F.

TOGO

VAN HECKE

TUVALU

VENTRE

UGANDA

WIELAND

ZIMBABVE

ZANI

ZIMMER

EKONOMISKĀS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| EVERISTUS (SENTLŪSIJA), līdzpriekšsēdētājs | SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs |
| SEBETELA (BOTSVĀNA), PV | DOMBROVSKIS, PV |
| DARBO (ČADA), PV | RIBEIRO E CASTRO, PV |
| DIENVIDĀFRIKA | AGNOLETTO |
| ERITREJA | BEREND |
| ETIOPIJA | BULLMANN |
| GABONA | BUSK |
| GANA | CORNILLET |
| GAJĀNA | DEVA |
| KAMERŪNA | FERREIRA |
| KENIJA | IRUJO AMEZAGA |
| KONGO (Republika) | KINNOCK |
| KOTDIVUĀRA | KOZLÍK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MAURĪCIJA | LEHIDEUX |
| MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis) | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGĀLA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SENTKITSA UN NEVISA | ROSATI |
| SJERRALEONE | SPERONI |
| SVAZILENDA | STURDY |
| TANZĀNIJA | VAN LANCKER |
| TONGA | de VILLIERS |
| TRINIDĀDA UN TOBAGO | ZĪLE |
| ZAMBIJA | WIJKMAN |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

EVERISTUS (SENTLŪSIJA), līdzpriekšsēdētājs

SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs

SEBETELA (BOTSVĀNA), PV

DOMBROVSKIS, PV

DARBO (ČADA), PV

RIBEIRO E CASTRO, PV

DIENVIDĀFRIKA

AGNOLETTO

ERITREJA

BEREND

ETIOPIJA

BULLMANN

GABONA

BUSK

GANA

CORNILLET

GAJĀNA

DEVA

KAMERŪNA

FERREIRA

KENIJA

IRUJO AMEZAGA

KONGO (Republika)

KINNOCK

KOTDIVUĀRA

KOZLÍK

MALI

LANGENDRIES

MAURĪCIJA

LEHIDEUX

MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis)

LULLING

PALAU

MAYER

SAMOA

McAVAN

SENEGĀLA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SENTKITSA UN NEVISA

ROSATI

SJERRALEONE

SPERONI

SVAZILENDA

STURDY

TANZĀNIJA

VAN LANCKER

TONGA

de VILLIERS

TRINIDĀDA UN TOBAGO

ZĪLE

ZAMBIJA

WIJKMAN

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGĒRA), līdzpriekšsēdētājs | SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja |
| MAGGA (ZĀLAMANA SALAS), PV | NOVAK, PV |
| SITHOLE (MOZAMBIKA), PV | ARIF, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| AUSTRUMTIMORA | AUBERT |
| BAHAMU SALAS | AYLWARD |
| BURKINAFASO | BORRELL FONTELLES |
| DOMINIKA | BOWIS |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | CASHMAN |
| GAMBIJA | FERNANDES |
| GVINEJA BISAVA | GOUDIN |
| JAMAIKA | HALL |
| KABOVERDE | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| KOMORU SAVIENĪBA | KORHOLA |
| LESOTO | MARTENS |
| MADAGASKARA | MITCHELL |
| MALĀVIJA | ROITHOVA |
| MĀRŠALA SALAS (Republika) | SBARBATI |
| NAURU | SCHMIDT O. |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SANTOME UN PRINSIPI | SCHRÖDER |
| SEIŠELU SALAS | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SOMĀLIJA | VENETO |
| SURINAMA | ... (GUE/NGL) |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

OUMAROU (NIGĒRA), līdzpriekšsēdētājs

SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja

MAGGA (ZĀLAMANA SALAS), PV

NOVAK, PV

SITHOLE (MOZAMBIKA), PV

ARIF, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

AUSTRUMTIMORA

AUBERT

BAHAMU SALAS

AYLWARD

BURKINAFASO

BORRELL FONTELLES

DOMINIKA

BOWIS

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

CASHMAN

GAMBIJA

FERNANDES

GVINEJA BISAVA

GOUDIN

JAMAIKA

HALL

KABOVERDE

HAUG

KIRIBATI

HOLM

KOMORU SAVIENĪBA

KORHOLA

LESOTO

MARTENS

MADAGASKARA

MITCHELL

MALĀVIJA

ROITHOVA

MĀRŠALA SALAS (Republika)

SBARBATI

NAURU

SCHMIDT O.

RUANDA

SCHNELLHARDT

SANTOME UN PRINSIPI

SCHRÖDER

SEIŠELU SALAS

SORNOSA MARTÍNEZ

SOMĀLIJA

VENETO

SURINAMA

... (GUE/NGL)

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

II PIELIKUMS

KIGALI (RUANDA) 19.-22. NOVEMBRĪ NOTIKUŠĀS SESIJAS APMEKLĒJUMA REĢISTRS

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO |
| HUMPHREY (Barbadosa) (1) | ATTARD-MONTALTO (aizstāj FERREIRA) (2)
   (3)
   (4) |
| DAYORI (Benina) (PV) | AUBERT (PV) |
| SEBETELA (Botsvāna) | BATTILOCCHIO (aizstāj McAVAN) (2)
   (3) |
| TAPSOBA (Burkinafaso) | BEREND |
| NZOMUKUNDA (Burundi) | BERMAN (aizstāj ARIF) |
| DARBO (Čada) | BOWIS (PV) |
| SITHOLE (Dienvidāfrika) | CALLANAN |
| JIMENEZ (Dominikānas Republika) | CARLOTTI (PV) |
| ABDI SAID (Džibutija) | CASHMAN |
| SALOMON (Ekvatoriālā Gvineja) | CZARNECKI (aizstāj AYLWARD) |
| NAIB (Eritreja) | DEVA (3)
   (4)
   (5) |
| TOGA (Etiopija) | DILLEN (2)
   (3) |
| RATURAGA (Fidži) (1) | FERNANDES |
| OBIANG NDONG (Gabona) | GAHLER (PV) (2)
   (3)
   (4) |
| RAMOTAR (Gajāna) | GARCIA-MARGALLO Y MARFIL (aizstāj LOPEZ-ISTURIZ) (4)
   (5) |
| BAAH (Gana) (PV) | GOUDIN (PV) (2)
   (3)
   (4) |
| SOREL (Haiti) | GRABOWSKA |
| REID (Jamaika) (PV) (1) | GURMAI (2)
   (3) |
| DANATA (Kamerūna) (PV) | HALL |
| KAHENDE (Kenija) (VP) (1) | HAUG |
| BOUNKOULOU (Kongo Republika) | HUTCHINSON (aizstāj ROSATI) |
| GOYA KITENGA (Kongo Demokrātiskā Republika) | IRUJO AMEZAGA |
| AMON-AGO (Kotdivuāra) | JÖNS |
| RASMUSSEN (Kuka Salas) | KACZMAREK |
| MAFURA (Lesoto) | KLASS (aizstāj GAUBERT) |
| KOLLIE (Libērija) | LEHIDEUX |
| ZAFILAZA (Madagaskara) | LEINEN (aizstāj ZANI) (2)
   (3)
   (4) |
| MATOLA (Malāvija) | LULLING (PV) |
| IMBARCAOUNANE (Mali) | MALDEIKIS (aizstāj ZĪLE) |
| GUELAYE (Mauritānija) | MANTOVANI (PV) (2)
   (3)
   (5) |
| DEERPALSING (Maurīcija) | MARTENS |
| SITHOLE (Mozambika) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) |
| MUSHELENGA (Namībija) | MITCHELL (PV |
| ISSOUFOU (Nigēra) | MORGANTINI (aizstāj HOLM) (2) |
| WAZIRI (Nigērija) | NERIS (aizstāj BULLMANN) |
| McCLAY (Niue) (1) | NOVAK |
| AIMO (Papua-Jaungvineja) | POLFER (PV) (2)
   (3) |
| POLISI (Ruanda) | POMÉS RUIZ (aizstāj COELHO) (4)
   (5) |
| WILLIAM (Seišelu salas) (PV) | ROITHOVÁ |
| DIAGNE (Senegāla) | SBARBATI |
| THOMAS (Sentkitsa un Nevisa) (1) | SCHMIDT F. (2)
   (3)
   (4) |
| MARIE (Sentlūsija) | SCHMIDT O. |
| STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | SCHRÖDER |
| LAHAI (Sjerraleone) | SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)
   (4) |
| DEKUEK (Sudāna) | SPERONI (2)
   (3) |
| RODGERS (Surinama) (PV) | VAN HECKE |
| THWALA (Svazilenda) | VAN LANCKER |
| MPOROGOMYI (Tanzānija) | VENETO |
| ATCHA (Togo) | WIELAND |
| MUGAMBE (Uganda) | ZAPALOWSKI (aizstāj BIELAN) (2)
   (3) |
| TASUL (Vanuatu) | ZIMMER |
| NJOBVU (Zambija) (PV) | |
| MA'AHANUA (Zālamana salas) | |
| MAGADU (Zimbabve) (PV) | |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO

HUMPHREY (Barbadosa) (1)

ATTARD-MONTALTO (aizstāj FERREIRA) (2)
   (3)
   (4)

DAYORI (Benina) (PV)

AUBERT (PV)

SEBETELA (Botsvāna)

BATTILOCCHIO (aizstāj McAVAN) (2)
   (3)

TAPSOBA (Burkinafaso)

BEREND

NZOMUKUNDA (Burundi)

BERMAN (aizstāj ARIF)

DARBO (Čada)

BOWIS (PV)

SITHOLE (Dienvidāfrika)

CALLANAN

JIMENEZ (Dominikānas Republika)

CARLOTTI (PV)

ABDI SAID (Džibutija)

CASHMAN

SALOMON (Ekvatoriālā Gvineja)

CZARNECKI (aizstāj AYLWARD)

NAIB (Eritreja)

DEVA (3)
   (4)
   (5)

TOGA (Etiopija)

DILLEN (2)
   (3)

RATURAGA (Fidži) (1)

FERNANDES

OBIANG NDONG (Gabona)

GAHLER (PV) (2)
   (3)
   (4)

RAMOTAR (Gajāna)

GARCIA-MARGALLO Y MARFIL (aizstāj LOPEZ-ISTURIZ) (4)
   (5)

BAAH (Gana) (PV)

GOUDIN (PV) (2)
   (3)
   (4)

SOREL (Haiti)

GRABOWSKA

REID (Jamaika) (PV) (1)

GURMAI (2)
   (3)

DANATA (Kamerūna) (PV)

HALL

KAHENDE (Kenija) (VP) (1)

HAUG

BOUNKOULOU (Kongo Republika)

HUTCHINSON (aizstāj ROSATI)

GOYA KITENGA (Kongo Demokrātiskā Republika)

IRUJO AMEZAGA

AMON-AGO (Kotdivuāra)

JÖNS

RASMUSSEN (Kuka Salas)

KACZMAREK

MAFURA (Lesoto)

KLASS (aizstāj GAUBERT)

KOLLIE (Libērija)

LEHIDEUX

ZAFILAZA (Madagaskara)

LEINEN (aizstāj ZANI) (2)
   (3)
   (4)

MATOLA (Malāvija)

LULLING (PV)

IMBARCAOUNANE (Mali)

MALDEIKIS (aizstāj ZĪLE)

GUELAYE (Mauritānija)

MANTOVANI (PV) (2)
   (3)
   (5)

DEERPALSING (Maurīcija)

MARTENS

SITHOLE (Mozambika)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV)

MUSHELENGA (Namībija)

MITCHELL (PV

ISSOUFOU (Nigēra)

MORGANTINI (aizstāj HOLM) (2)

WAZIRI (Nigērija)

NERIS (aizstāj BULLMANN)

McCLAY (Niue) (1)

NOVAK

AIMO (Papua-Jaungvineja)

POLFER (PV) (2)
   (3)

POLISI (Ruanda)

POMÉS RUIZ (aizstāj COELHO) (4)
   (5)

WILLIAM (Seišelu salas) (PV)

ROITHOVÁ

DIAGNE (Senegāla)

SBARBATI

THOMAS (Sentkitsa un Nevisa) (1)

SCHMIDT F. (2)
   (3)
   (4)

MARIE (Sentlūsija)

SCHMIDT O.

STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

SCHRÖDER

LAHAI (Sjerraleone)

SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)
   (4)

DEKUEK (Sudāna)

SPERONI (2)
   (3)

RODGERS (Surinama) (PV)

VAN HECKE

THWALA (Svazilenda)

VAN LANCKER

MPOROGOMYI (Tanzānija)

VENETO

ATCHA (Togo)

WIELAND

MUGAMBE (Uganda)

ZAPALOWSKI (aizstāj BIELAN) (2)
   (3)

TASUL (Vanuatu)

ZIMMER

NJOBVU (Zambija) (PV)

MA'AHANUA (Zālamana salas)

MAGADU (Zimbabve) (PV)

Citi klātesošie:

| ANGOLA
  VALENTE
  ALBERTO | BARBADOSA
  GODDARD | BOTSVĀNA
  BATLHOKI |
| --- | --- | --- |
| BURKINAFASO
  OUEDRAOGO
  YERBANGA | BURUNDI
  MASABO
  KAVAKURE
  NAHIMANA
  SINDARUSIBA
  NIYONGABO
  MABOBORI | ČADA
  MAHAMAT OUMAR MALLOUN
  HAHAMAT HAMDANE DJIMAI |
| DIENVIDĀFRIKA
  THETJENG
  BASSON
  MAGAU | ERITREJA
  TEKLE | ETIOPIJA
  ALI
  CHRISTOS
  ABERA
  AHMEDIN
  KEBEDE
  NEGUSSIE |
| GABONA
  MBOUMBA
  NDIMAL
  MAKONGO
  MOUBELOU | GANA
  OPPONG-NTIRI | HAITI
  RICARD
  MELIUS
  ELOUNE
  NELSON |
| KAMERŪNA
  AWUDU MBAYA
  HAMATOU KOUR
  BAH OUMAROU SANDA | KENIJA
  WAMBUA | KONGO (Republika)
  IBOVI
  ODZOCKI
  MBERI |
| KONGO (Demokrātiskā Republika)
  KUTEKALA
  KAMBAYI
  BIE BONGENDE
  KILUBALONGO | KOTDIVUĀRA
  AMANI | LESOTO
  TIHELI |
| LIBĒRIJA
  BARCALY
  DUNAH | MALĀVIJA
  KALICHERO | MAURITĀNIJA
  ZAMEL
  AHMEDOU |
| MAURĪCIJA
  GUNNESSEE | MOZAMBIKA
  ERNESTO
  MIGUEL
  MATE | NIGĒRA
  ABDOURHAMANE
  BAKO
  CAZALICA |
| NIGĒRIJA
  SHU'AIBU
  ABDUL'AZIZ
  ADEFIDIPE | RUANDA
  MUKABARANGA
  HIGIRO
  KANTENGWA
  MUNYABAGISHA
  KANZAYIRE
  NKUSI | SENEGĀLA
  DIOP
  SOW
  SALL |
| SJERRALEONE
  KABBA | SUDĀNA
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVASE YAK | SURINAMA
  SOMOHARDJO
  MANSARAM
  BRADLEY |
| TANZĀNIJA
  CHECHE
  MWAKILUMA | TOGO
  SAGBO | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  AMONGI
  DOMBO |
| ZAMBIJA
  MBEWE | ZIMBABVE
  CHAMISA
  MUCHENGETI
  MANDIZHA | |

ANGOLA

VALENTE

ALBERTO

BARBADOSA

GODDARD

BOTSVĀNA

BATLHOKI

BURKINAFASO

OUEDRAOGO

YERBANGA

BURUNDI

MASABO

KAVAKURE

NAHIMANA

SINDARUSIBA

NIYONGABO

MABOBORI

ČADA

MAHAMAT OUMAR MALLOUN

HAHAMAT HAMDANE DJIMAI

DIENVIDĀFRIKA

THETJENG

BASSON

MAGAU

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

ALI

CHRISTOS

ABERA

AHMEDIN

KEBEDE

NEGUSSIE

GABONA

MBOUMBA

NDIMAL

MAKONGO

MOUBELOU

GANA

OPPONG-NTIRI

HAITI

RICARD

MELIUS

ELOUNE

NELSON

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

HAMATOU KOUR

BAH OUMAROU SANDA

KENIJA

WAMBUA

KONGO (Republika)

IBOVI

ODZOCKI

MBERI

KONGO (Demokrātiskā Republika)

KUTEKALA

KAMBAYI

BIE BONGENDE

KILUBALONGO

KOTDIVUĀRA

AMANI

LESOTO

TIHELI

LIBĒRIJA

BARCALY

DUNAH

MALĀVIJA

KALICHERO

MAURITĀNIJA

ZAMEL

AHMEDOU

MAURĪCIJA

GUNNESSEE

MOZAMBIKA

ERNESTO

MIGUEL

MATE

NIGĒRA

ABDOURHAMANE

BAKO

CAZALICA

NIGĒRIJA

SHU'AIBU

ABDUL'AZIZ

ADEFIDIPE

RUANDA

MUKABARANGA

HIGIRO

KANTENGWA

MUNYABAGISHA

KANZAYIRE

NKUSI

SENEGĀLA

DIOP

SOW

SALL

SJERRALEONE

KABBA

SUDĀNA

MUSTAFA

ALLOBA

BEDRI

JERVASE YAK

SURINAMA

SOMOHARDJO

MANSARAM

BRADLEY

TANZĀNIJA

CHECHE

MWAKILUMA

TOGO

SAGBO

UGANDA

ATIM-OGWAL

AMONGI

DOMBO

ZAMBIJA

MBEWE

ZIMBABVE

CHAMISA

MUCHENGETI

MANDIZHA

ĀKK UN ES PADOME

TELEFONI, par tirdzniecību, rūpniecību, nodarbinātību un tūrismu atbildīgais ministru prezidenta biedrs, pašreizējais ĀKK padomes priekšsēdētājs (Samoa)

CRAVINHO, Portugāles Ārlietu ministrijas valsts sekretārs, pašreizējais ES Padomes priekšsēdētājs

EIROPAS KOMISIJA

MICHEL, par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais EK komisārs

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

DEFAYE

DANTIN

COULIBALY

CSUPORT

SOMVILLE

MAKEKA

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BURGUET

BOTO

RIETUMĀFRIKAS VALSTU EKONOMIKAS KOPIENA (ECOWAS)

SOFOLA

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

KAPUTIN, APA ģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

NICKEL, APA ģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2007. gada 19. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2007. gada 20. novembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2007. gada 21. novembra sēdē.

(5)  Piedalījās 2007. gada 22. novembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIRMDIENAS, 2007. GADA 19. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Parlamentiem nepiederošo delegātu akreditācija

BARBADOSA

Errol HUMPHREY

Vēstnieks, Barbadosas vēstniecība Briselē

FIDŽI

Tupou RATURAGA

Padomniece, Fidži vēstniecība Briselē

JAMAIKA

Esmond REID

Padomnieks, Jamaikas vēstniecība Briselē

KENIJA

V.E. Marx G.N. KAHENDE

Vēstnieks, Kenijas vēstniecība Briselē

NIUE

V.E. Todd McCLAY

Vēstnieks, Niues īpašais pārstāvis Briselē

ZĀLAMANA SALAS

V.E. Joseph MA'AHANUA

Vēstnieks, Zālamana salu vēstniecība Briselē

SENTKITSA UN NEVISA

Dr. Arnold THOMAS

Pagaidu pilnvarotais lietvedis

Sentkitsas un Nevisas vēstniecība Briselē

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs (ACP-EU/100.123/07/galīgā redakcija |
| --- | --- |

—

| — | par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos (ACP-EU/100.083/07/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | par dabas katastrofām ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi) (ACP-EU/100.173/07/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu (ACP-EU/100.174/07/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

REZOLŪCIJA
   (1)

par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū Nolīgums”) (2) un grozīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (3), un jo īpaši tā 8. pantu, 17. panta 2. punktu, 20., 31., 33., 96. un 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū Nolīgums”) (2) un grozīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (3), un jo īpaši tā 8. pantu, 17. panta 2. punktu, 20., 31., 33., 96. un 97. pantu,

| — | uzsverot, ka “politiskā vide, kas garantē mieru, drošību un stabilitāti, cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas principus, tiesiskumu un labu pārvaldību, ir ilgtermiņa attīstības neatņemama daļa” (Kotonū Nolīguma preambula), |
| --- | --- |

—

uzsverot, ka “politiskā vide, kas garantē mieru, drošību un stabilitāti, cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas principus, tiesiskumu un labu pārvaldību, ir ilgtermiņa attīstības neatņemama daļa” (Kotonū Nolīguma preambula),

| — | uzsverot, ka saskaņā ar ĀKK un ES valstu Partnerattiecību nolīguma 9. pantu “visu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, tostarp pilsoņu pamattiesību ievērošana un demokrātija, kuras pamatā ir tiesiskums un pārredzama un atbildīga pārvaldība, ir ilgtspējīgas attīstības neatņemama daļa”, |
| --- | --- |

—

uzsverot, ka saskaņā ar ĀKK un ES valstu Partnerattiecību nolīguma 9. pantu “visu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, tostarp pilsoņu pamattiesību ievērošana un demokrātija, kuras pamatā ir tiesiskums un pārredzama un atbildīga pārvaldība, ir ilgtspējīgas attīstības neatņemama daļa”,

| — | uzsverot, ka saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pantu pusēm ir “jāīsteno aktīva, visaptveroša un integrēta miera nostiprināšanas un konfliktu novēršanas un atrisināšanas politika”, kuras pamatā ir piederības princips, un jo īpaši tai jāpievēršas reģionālo potenciālu palielināšanai, |
| --- | --- |

—

uzsverot, ka saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pantu pusēm ir “jāīsteno aktīva, visaptveroša un integrēta miera nostiprināšanas un konfliktu novēršanas un atrisināšanas politika”, kuras pamatā ir piederības princips, un jo īpaši tai jāpievēršas reģionālo potenciālu palielināšanai,

| — | ņemot vērā tās rezolūciju par ĀKK un ES politisko dialogu (Kotonū Nolīguma 8. pants), ko pieņēma 8. sesijā, kura notika Hāgā 2004. gada 25. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās rezolūciju par ĀKK un ES politisko dialogu (Kotonū Nolīguma 8. pants), ko pieņēma 8. sesijā, kura notika Hāgā 2004. gada 25. novembrī,

| — | ņemot vērā tās rezolūciju par pēckonfliktu rehabilitāciju ĀKK valstīs, ko pieņēma 9. sesijā, kura notika Bamako 2005. gada 21. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās rezolūciju par pēckonfliktu rehabilitāciju ĀKK valstīs, ko pieņēma 9. sesijā, kura notika Bamako 2005. gada 21. aprīlī,

| — | ņemot vērā tās rezolūciju par valstu parlamentu lomu, īstenojot Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, ko pieņēma 10. sesijā, kura notika Edinburgā 2005. gada 24. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās rezolūciju par valstu parlamentu lomu, īstenojot Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, ko pieņēma 10. sesijā, kura notika Edinburgā 2005. gada 24. novembrī,

| — | ņemot vērā tās rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma 11. sesijā, kura notika 2006. gada 22. jūnijā Vīnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma 11. sesijā, kura notika 2006. gada 22. jūnijā Vīnē,

| — | ņemot vērā rezolūciju par ĀKK un ES valstu sadarbību un līdzdalību vēlēšanu procesos ĀKK valstīs un Apvienotās asamblejas nozīmi (ACP-EU 2748/99/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par ĀKK un ES valstu sadarbību un līdzdalību vēlēšanu procesos ĀKK valstīs un Apvienotās asamblejas nozīmi (ACP-EU 2748/99/galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES palīdzība vēlēšanās un to novērošana” (COM(2000)0191), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES palīdzība vēlēšanās un to novērošana” (COM(2000)0191),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības lomu cilvēktiesību ievērošanas un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības lomu cilvēktiesību ievērošanas un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ES palīdzību vēlēšanās un to novērošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ES palīdzību vēlēšanās un to novērošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta rezolūciju (6) par Eiropas Savienības attīstības politikas pārvaldību un 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta rezolūciju (6) par Eiropas Savienības attīstības politikas pārvaldību un 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (7),

| — | ņemot vērā 2005. gada 24. oktobra Deklarāciju par starptautiskās vēlēšanu novērošanas principiem un Starptautisko novērotāju rīcības kodeksu, ko 2007. gada 16. maijā atbalstīja Eiropas Parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 24. oktobra Deklarāciju par starptautiskās vēlēšanu novērošanas principiem un Starptautisko novērotāju rīcības kodeksu, ko 2007. gada 16. maijā atbalstīja Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos un reģionālos juridiskos instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus, Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos un reģionālos juridiskos instrumentus,

| — | ņemot vērā Jauno partnerību Āfrikas attīstībai (NEPAD), ar kuru ir izveidots mehānisms Āfrikas valdību darbības pārskatīšanai visās nozarēs, izmantojot APRM (Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisms), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jauno partnerību Āfrikas attīstībai (NEPAD), ar kuru ir izveidots mehānisms Āfrikas valdību darbības pārskatīšanai visās nozarēs, izmantojot APRM (Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisms),

| — | ņemot vērā ANO un citu starptautisko tiesisko instrumentu aicinājumu veidot apzinātas, tūlītējas un ilgtspējīgas pozitīvas rīcības mehānismus, lai kompensētu vēstures, tradīciju vai paražu radītu nelīdzsvarotību, kas neļauj sievietēm piedalīties sabiedriskajā jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO un citu starptautisko tiesisko instrumentu aicinājumu veidot apzinātas, tūlītējas un ilgtspējīgas pozitīvas rīcības mehānismus, lai kompensētu vēstures, tradīciju vai paražu radītu nelīdzsvarotību, kas neļauj sievietēm piedalīties sabiedriskajā jomā,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 21. panta 3. punktu un EDSO saistības, par kurām panākta vienošanās Kopenhāgenā 1990. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 21. panta 3. punktu un EDSO saistības, par kurām panākta vienošanās Kopenhāgenā 1990. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko izsludināja Nicā 2000. gada 7. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko izsludināja Nicā 2000. gada 7. decembrī,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru,

| — | ņemot vērā visus nolīgumus starp Eiropas Savienību un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visus nolīgumus starp Eiropas Savienību un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP-UE 100.123/07/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP-UE 100.123/07/galīgā redakcija),

| A. | tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstīšana un nostiprināšana un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) vispārējs mērķis un neatņemama Eiropas Savienības ārpolitikas daļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstīšana un nostiprināšana un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) vispārējs mērķis un neatņemama Eiropas Savienības ārpolitikas daļa;

| B. | tā kā centieni veicināt cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu kā ES ārējo attiecību politikas pamatmērķi netiks sasniegti, ja šiem raksturīgajiem principiem netiks piešķirta pietiekama prioritāte attiecībā uz drošības, ekonomiskajām un politiskajām interesēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā centieni veicināt cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu kā ES ārējo attiecību politikas pamatmērķi netiks sasniegti, ja šiem raksturīgajiem principiem netiks piešķirta pietiekama prioritāte attiecībā uz drošības, ekonomiskajām un politiskajām interesēm;

| C. | tā kā, lai sasniegtu Eiropas Savienības attīstības politikas galveno mērķi — nabadzības samazināšanu —, ir jāpastāv patiesai līdzdalības demokrātijai un atbildīgām, nekorumpētām valdībām, parlamentiem un tiesību sistēmām; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai sasniegtu Eiropas Savienības attīstības politikas galveno mērķi — nabadzības samazināšanu —, ir jāpastāv patiesai līdzdalības demokrātijai un atbildīgām, nekorumpētām valdībām, parlamentiem un tiesību sistēmām;

| D. | tā kā Apvienotā asambleja, kas saskaņā ar demokrātiskās likumības principu pārstāv ĀKK un ES valstu iedzīvotājus, ir ĀKK un ES attiecību galvenais elements un var sniegt būtisku ieguldījumu ĀKK un ES turpmākās sadarbības politiskās dimensijas padziļināšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienotā asambleja, kas saskaņā ar demokrātiskās likumības principu pārstāv ĀKK un ES valstu iedzīvotājus, ir ĀKK un ES attiecību galvenais elements un var sniegt būtisku ieguldījumu ĀKK un ES turpmākās sadarbības politiskās dimensijas padziļināšanā;

| E. | tā kā Kotonū Nolīgums piešķir pilnvaras ES un ĀKK Apvienotajai parlamentārajai asamblejai veicināt demokrātijas procesus ar dialoga un konsultāciju palīdzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kotonū Nolīgums piešķir pilnvaras ES un ĀKK Apvienotajai parlamentārajai asamblejai veicināt demokrātijas procesus ar dialoga un konsultāciju palīdzību;

| F. | tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir unikāls forums dialogam starp ĀKK un ES parlamentāriešiem — arī par cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir unikāls forums dialogam starp ĀKK un ES parlamentāriešiem — arī par cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem;

| G. | tā kā demokrātija politiskā līmenī nozīmē daudz vairāk nekā tikai regulāru balsošanu un aptver pilsoņu līdzdalības visu procesu lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

G.

tā kā demokrātija politiskā līmenī nozīmē daudz vairāk nekā tikai regulāru balsošanu un aptver pilsoņu līdzdalības visu procesu lēmumu pieņemšanas procesā;

| H. | tā kā pilsoņu tiesības piedalīties sabiedrisko lietu veidošanā var panākt, izmantojot plašu demokrātiski politisko mehānismu klāstu; |
| --- | --- |

H.

tā kā pilsoņu tiesības piedalīties sabiedrisko lietu veidošanā var panākt, izmantojot plašu demokrātiski politisko mehānismu klāstu;

| I. | ņemot vērā vajadzību stiprināt jaunattīstības valstu parlamentu iespējas, lai tiem ļautu efektīvi pildīt to izpildvaras uzraudzības un budžeta iestāžu pilnvaras; |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā vajadzību stiprināt jaunattīstības valstu parlamentu iespējas, lai tiem ļautu efektīvi pildīt to izpildvaras uzraudzības un budžeta iestāžu pilnvaras;

| J. | atzīstot, ka nevalstisku dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība ir būtiska, lai demokrātija funkcionētu, un ka baznīcu un reliģisko kopienu vai organizāciju, tradicionālo kopienu līderu un pilsoniskās sabiedrības loma valsts NVO un forumu veidā varētu veicināt mieru vai tie varētu darboties kā starpnieki, radot iespējas debatēt un risināt strīdus; |
| --- | --- |

J.

atzīstot, ka nevalstisku dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība ir būtiska, lai demokrātija funkcionētu, un ka baznīcu un reliģisko kopienu vai organizāciju, tradicionālo kopienu līderu un pilsoniskās sabiedrības loma valsts NVO un forumu veidā varētu veicināt mieru vai tie varētu darboties kā starpnieki, radot iespējas debatēt un risināt strīdus;

| K. | uzskatot, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir viens no demokrātisku vēlēšanu būtiskiem elementiem, jo pilsoņiem ir tiesības būt informētiem par dažādiem politiskiem uzskatiem, tā ka plašsaziņas līdzekļiem jābūt brīvi pieejamiem visiem demokrātiskajiem politiskajiem spēkiem un vēlēšanu kandidātiem; |
| --- | --- |

K.

uzskatot, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir viens no demokrātisku vēlēšanu būtiskiem elementiem, jo pilsoņiem ir tiesības būt informētiem par dažādiem politiskiem uzskatiem, tā ka plašsaziņas līdzekļiem jābūt brīvi pieejamiem visiem demokrātiskajiem politiskajiem spēkiem un vēlēšanu kandidātiem;

| L. | tā kā Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā norādīts, ka visiem pilsoņiem ir jābūt tiesībām vēlēt brīvi izvēlētus pārstāvjus aizklātās, regulārās un patiesās vēlēšanās, pamatojoties uz vispārējām un vienlīdzīgām vēlēšanu tiesībām, un ka šīs tiesības ir demokrātijas un tiesiskuma būtisks elements, ko Eiropas Savienība un ĀKK valstis ir apņēmušās ievērot saskaņā ar vairākām juridiskām saistībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā norādīts, ka visiem pilsoņiem ir jābūt tiesībām vēlēt brīvi izvēlētus pārstāvjus aizklātās, regulārās un patiesās vēlēšanās, pamatojoties uz vispārējām un vienlīdzīgām vēlēšanu tiesībām, un ka šīs tiesības ir demokrātijas un tiesiskuma būtisks elements, ko Eiropas Savienība un ĀKK valstis ir apņēmušās ievērot saskaņā ar vairākām juridiskām saistībām;

| M. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāuzņemas galvenā loma, atbalstot ĀKK valstis, aizstāvot cilvēktiesības un demokrātiju, atbalstot šo tiesību veicināšanu ar savu ārējo darbību un ātri un efektīvi reaģējot nopietnu un pastāvīgu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāuzņemas galvenā loma, atbalstot ĀKK valstis, aizstāvot cilvēktiesības un demokrātiju, atbalstot šo tiesību veicināšanu ar savu ārējo darbību un ātri un efektīvi reaģējot nopietnu un pastāvīgu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā;

| N. | uzskatot, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība, kā arī sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas vai izpildvaras līmenī ir svarīgi labas pārvaldības elementi; |
| --- | --- |

N.

uzskatot, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība, kā arī sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas vai izpildvaras līmenī ir svarīgi labas pārvaldības elementi;

| O. | tā kā ir jānodrošina un jāveicina cilvēktiesību universālums, īpatnības un nedalāmība, domājot ne vien par pilsoņu un politiskajām tiesībām, bet arī ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir jānodrošina un jāveicina cilvēktiesību universālums, īpatnības un nedalāmība, domājot ne vien par pilsoņu un politiskajām tiesībām, bet arī ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām;

| P. | tā kā politiskais plurālisms, vārda brīvība, vienlīdzīga piekļuve plašsaziņas līdzekļiem vēlēšanu kampaņas laikā, aizklātas balsošanas un kandidātu pamattiesību ievērošana ir demokrātisku, brīvu un godīgu vēlēšanu svarīgi elementi; |
| --- | --- |

P.

tā kā politiskais plurālisms, vārda brīvība, vienlīdzīga piekļuve plašsaziņas līdzekļiem vēlēšanu kampaņas laikā, aizklātas balsošanas un kandidātu pamattiesību ievērošana ir demokrātisku, brīvu un godīgu vēlēšanu svarīgi elementi;

| Q. | atzīstot, ka vēlēšanu process ir būtisks, lai noteiktu pakāpi, kādā ievēro politiskā plurālisma pamatprincipus, un ka tas nozīmē, ka valstīm vēlēšanas jāorganizē saskaņā ar starptautiski un reģionāli atzītiem standartiem; |
| --- | --- |

Q.

atzīstot, ka vēlēšanu process ir būtisks, lai noteiktu pakāpi, kādā ievēro politiskā plurālisma pamatprincipus, un ka tas nozīmē, ka valstīm vēlēšanas jāorganizē saskaņā ar starptautiski un reģionāli atzītiem standartiem;

| R. | tā kā vēlēšanu novērošana un vēlēšanu atbalsts ir ES vispārējās cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanas un attīstības veicināšanas stratēģijas pamatelementi attiecībās ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā vēlēšanu novērošana un vēlēšanu atbalsts ir ES vispārējās cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanas un attīstības veicināšanas stratēģijas pamatelementi attiecībās ar jaunattīstības valstīm;

| S. | tā kā demokrātijas veicināšanas pamatā, sniedzot vēlēšanu atbalstu, ir jābūt attiecīgās valsts politiskās vides iepriekšējai novērošanai un vēlēšanu pārbaudei ir jāveido daļa no nepārtrauktas novērošanas procesa un demokratizācijas atbalsta; |
| --- | --- |

S.

tā kā demokrātijas veicināšanas pamatā, sniedzot vēlēšanu atbalstu, ir jābūt attiecīgās valsts politiskās vides iepriekšējai novērošanai un vēlēšanu pārbaudei ir jāveido daļa no nepārtrauktas novērošanas procesa un demokratizācijas atbalsta;

| T. | tā kā vēlēšanu pārbaude, jo īpaši, ja to veic demokrātiski ievēlēti parlamenta deputāti, ir svarīga, lai nostiprinātu vēlēšanu procesa likumību, palielinātu sabiedrības uzticību vēlēšanām, novērstu nelikumības vēlēšanu laikā, labāk aizsargātu cilvēktiesības un sekmētu konfliktu risināšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā vēlēšanu pārbaude, jo īpaši, ja to veic demokrātiski ievēlēti parlamenta deputāti, ir svarīga, lai nostiprinātu vēlēšanu procesa likumību, palielinātu sabiedrības uzticību vēlēšanām, novērstu nelikumības vēlēšanu laikā, labāk aizsargātu cilvēktiesības un sekmētu konfliktu risināšanu;

| U. | tā kā vienmērīgi izveidotas ĀKK un ES vēlēšanu novērošanas delegācijas un misijas vienlaikus var dot svarīgu ieguldījumu, lai samazinātu kritiskas situācijas attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

U.

tā kā vienmērīgi izveidotas ĀKK un ES vēlēšanu novērošanas delegācijas un misijas vienlaikus var dot svarīgu ieguldījumu, lai samazinātu kritiskas situācijas attiecīgajās valstīs;

| V. | tā kā Eiropas Parlamentam būtu jāuzņemas svarīga loma saistībā ar ES vēlēšanu pārbaudēm, ņemot vērā tā demokrātisko likumību un īpašo kompetenci, un tā kā šāda rīcība palielina šādu misiju politisko nozīmi; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Parlamentam būtu jāuzņemas svarīga loma saistībā ar ES vēlēšanu pārbaudēm, ņemot vērā tā demokrātisko likumību un īpašo kompetenci, un tā kā šāda rīcība palielina šādu misiju politisko nozīmi;

| W. | paužot nopietnas bažas par faktu, ka daudzas nestabilas ĀKK valstis, kuras pāriet no konfliktsituācijām uz demokrātiju ar ierobežotu institucionālo kapacitāti, lai rīkotu brīvas, godīgas un drošas vēlēšanas, var viegli nonākt atpakaļ pie konflikta, ja tās neatbalsta vēlēšanu miera uzturētāji, lai aizsargātu vēlēšanas un vēlēšanu procesus; |
| --- | --- |

W.

paužot nopietnas bažas par faktu, ka daudzas nestabilas ĀKK valstis, kuras pāriet no konfliktsituācijām uz demokrātiju ar ierobežotu institucionālo kapacitāti, lai rīkotu brīvas, godīgas un drošas vēlēšanas, var viegli nonākt atpakaļ pie konflikta, ja tās neatbalsta vēlēšanu miera uzturētāji, lai aizsargātu vēlēšanas un vēlēšanu procesus;

| X. | paužot bažas arī par faktu, ka vairākās ĀKK valstīs bruņotu drošības spēku klātbūtne vēlēšanu iecirkņu ārpusē, kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanās un iedzīvotāju militarizācija palielina iebiedēšanas, aizskaršanas un vardarbības gadījumu risku vēlēšanu laikā, tādējādi daudziem cilvēkiem radot grūtības piedalīties balsošanā; |
| --- | --- |

X.

paužot bažas arī par faktu, ka vairākās ĀKK valstīs bruņotu drošības spēku klātbūtne vēlēšanu iecirkņu ārpusē, kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanās un iedzīvotāju militarizācija palielina iebiedēšanas, aizskaršanas un vardarbības gadījumu risku vēlēšanu laikā, tādējādi daudziem cilvēkiem radot grūtības piedalīties balsošanā;

| Y. | uzskatot, ka sieviešu kā demokrātijas procesa dalībnieku līdzdalība lēmumu pieņemšanā saistībā ar ĀKK un ES ir neapmierinoša un tāpēc ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai labotu šo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

Y.

uzskatot, ka sieviešu kā demokrātijas procesa dalībnieku līdzdalība lēmumu pieņemšanā saistībā ar ĀKK un ES ir neapmierinoša un tāpēc ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai labotu šo nevienlīdzību;

| Z. | apzinoties, ka tādas ĀKK un ES valstis kā Ruanda, Zviedrija, Dienvidāfrika, Uganda un citas, kas ir sasniegušas 30 % sieviešu pārstāvību valstu parlamentos, to veikušas, institucionalizējot dažādu veidu pozitīvu rīcību par labu sievietēm; |
| --- | --- |

Z.

apzinoties, ka tādas ĀKK un ES valstis kā Ruanda, Zviedrija, Dienvidāfrika, Uganda un citas, kas ir sasniegušas 30 % sieviešu pārstāvību valstu parlamentos, to veikušas, institucionalizējot dažādu veidu pozitīvu rīcību par labu sievietēm;

| AA. | būdama pārliecināta, ka ir galēji nepieciešams institucionalizēt kandidātu, balsotāju un vēlēšanu darbinieku pilsonisko izglītošanu, apmācību un sabiedrības izpratni; |
| --- | --- |

AA.

būdama pārliecināta, ka ir galēji nepieciešams institucionalizēt kandidātu, balsotāju un vēlēšanu darbinieku pilsonisko izglītošanu, apmācību un sabiedrības izpratni;

| AB. | uzskatot, ka valstu valdībām ir jāizveido valsts finansējums politiskajām partijām, lai izvairītos no to atkarības no ārējas ietekmes un attiecīgajās valstīs nepieļautu šādas partijas, kas ir atkarīgas no ārējiem avotiem, kuri var tās ietekmēt par labu savām konkrētajām interesēm šādās valstīs un veicināt korupciju; |
| --- | --- |

AB.

uzskatot, ka valstu valdībām ir jāizveido valsts finansējums politiskajām partijām, lai izvairītos no to atkarības no ārējas ietekmes un attiecīgajās valstīs nepieļautu šādas partijas, kas ir atkarīgas no ārējiem avotiem, kuri var tās ietekmēt par labu savām konkrētajām interesēm šādās valstīs un veicināt korupciju;

| AC. | atzīstot, ka institucionālu struktūru izveide un atbalsts demokrātijas, labas pārvaldības, miera un drošības, atbildības un cilvēktiesību veicināšanai ir pamats, lai sekmētu brīvas un godīgas vēlēšanas un vēlēšanu procesus; |
| --- | --- |

AC.

atzīstot, ka institucionālu struktūru izveide un atbalsts demokrātijas, labas pārvaldības, miera un drošības, atbildības un cilvēktiesību veicināšanai ir pamats, lai sekmētu brīvas un godīgas vēlēšanas un vēlēšanu procesus;

| AD. | atzīmējot, ka vairākās ĀKK valstīs opozīcijas partijām dažādos veidos neļauj brīvi darboties, lai uzņemtu biedrus, īstenotu savas tiesības uz apvienošanās, pulcēšanās un vārda brīvību, |
| --- | --- |

AD.

atzīmējot, ka vairākās ĀKK valstīs opozīcijas partijām dažādos veidos neļauj brīvi darboties, lai uzņemtu biedrus, īstenotu savas tiesības uz apvienošanās, pulcēšanās un vārda brīvību,

Demokrātijas principi un prakse

| 1. | aicina visas valstis atzīt, ka brīvām vēlēšanām, kuras veiktas ar aizklātu balsošanu un uz vispārēju vēlēšanu tiesību pamata, piemīt ievērojama nozīme kā vienam no demokrātijas garantēšanas pamatprincipiem, un saprast, ka brīvas un godīgas vēlēšanas un likumīgas valsts iestādes ir demokrātijas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

1.

aicina visas valstis atzīt, ka brīvām vēlēšanām, kuras veiktas ar aizklātu balsošanu un uz vispārēju vēlēšanu tiesību pamata, piemīt ievērojama nozīme kā vienam no demokrātijas garantēšanas pamatprincipiem, un saprast, ka brīvas un godīgas vēlēšanas un likumīgas valsts iestādes ir demokrātijas priekšnoteikums;

| 2. | apstiprina, ka starptautiskos un reģionālos juridiskos instrumentos ir ietverti universāli demokrātijas principi un standarti, kuriem jābūt vadošiem principiem, kas valstīm jāievēro, veidojot demokrātiskas iestādes un struktūras; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka starptautiskos un reģionālos juridiskos instrumentos ir ietverti universāli demokrātijas principi un standarti, kuriem jābūt vadošiem principiem, kas valstīm jāievēro, veidojot demokrātiskas iestādes un struktūras;

| 3. | mudina attiecīgās valdības nodrošināt godīgu konkurenci starp politiskajām partijām un grupām, lai vēlēšanas varētu atbilst starptautiskiem standartiem, kā arī uzsver nepieciešamību nepieļaut nekādu vēlāku vēlēšanu sistēmas maiņu, piemēram, mainot vēlēšanu procesu vai atskaitot balsotājus no saraksta; |
| --- | --- |

3.

mudina attiecīgās valdības nodrošināt godīgu konkurenci starp politiskajām partijām un grupām, lai vēlēšanas varētu atbilst starptautiskiem standartiem, kā arī uzsver nepieciešamību nepieļaut nekādu vēlāku vēlēšanu sistēmas maiņu, piemēram, mainot vēlēšanu procesu vai atskaitot balsotājus no saraksta;

| 4. | atbalsta to, ka valstis izmanto politisko sistēmu — vai tā būtu plurālisma/vairākuma, proporcionālās pārstāvniecības vai jaukta tipa sistēma —, kas atspoguļo valstu vēsturisko un kultūras vidi un kas garantē visu pilsoņu līdzdalības pamatprincipus demokrātiskā pārvaldē; |
| --- | --- |

4.

atbalsta to, ka valstis izmanto politisko sistēmu — vai tā būtu plurālisma/vairākuma, proporcionālās pārstāvniecības vai jaukta tipa sistēma —, kas atspoguļo valstu vēsturisko un kultūras vidi un kas garantē visu pilsoņu līdzdalības pamatprincipus demokrātiskā pārvaldē;

| 5. | atbalsta uzskatu, ka valstīm ir jāizmanto tāds vēlēšanu pārvaldības modelis, kura pamatā ir neatkarīgs modelis, kurā atzīta attiecīgās valsts vēsturiskā un kultūras attīstība un kurš var nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas; kā arī uzsver, ka vēlēšanu pārvaldības iestādes nedrīkst darboties par labu valdībai un tajās jāpieņem darbā neatkarīgi un neitrāli ierēdņi; |
| --- | --- |

5.

atbalsta uzskatu, ka valstīm ir jāizmanto tāds vēlēšanu pārvaldības modelis, kura pamatā ir neatkarīgs modelis, kurā atzīta attiecīgās valsts vēsturiskā un kultūras attīstība un kurš var nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas; kā arī uzsver, ka vēlēšanu pārvaldības iestādes nedrīkst darboties par labu valdībai un tajās jāpieņem darbā neatkarīgi un neitrāli ierēdņi;

| 6. | uzsver, ka jebkura vēlēšanu sagatavošanas procesa svarīgākie aspekti ir, no vienas puses, pasākumi, lai nepieļautu vēlēšanu tiesību ļaunprātīgu izmantošanu un novērstu krāpšanu vēlēšanu laikā, un, no otras puses, tādu pēc iespējas vienkāršāku, skaidrāku un tiešāku procedūru izveide, pamatojoties uz pamatotu administratīvā darba līmeni, kas nodrošina, ka vēlēšanu sarakstos tiek iekļautas visas personas, kurām ir vēlēšanu tiesības; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka jebkura vēlēšanu sagatavošanas procesa svarīgākie aspekti ir, no vienas puses, pasākumi, lai nepieļautu vēlēšanu tiesību ļaunprātīgu izmantošanu un novērstu krāpšanu vēlēšanu laikā, un, no otras puses, tādu pēc iespējas vienkāršāku, skaidrāku un tiešāku procedūru izveide, pamatojoties uz pamatotu administratīvā darba līmeni, kas nodrošina, ka vēlēšanu sarakstos tiek iekļautas visas personas, kurām ir vēlēšanu tiesības;

| 7. | uzsver, ka vēlēšanu procesa svarīgākie aspekti ir, no vienas puses, pasākumi, kas nodrošina, ka cilvēkiem, nododot savas balsis, nav jāsaskaras ar šķēršļiem vai represijām, un, no otras puses, nepieciešamība nodrošināt, lai nekādā veidā netiktu sagrozīts balsu skaitīšanas process un lai rezultātu noteikšanas process būtu pārredzams un publiski pieejams visos posmos; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka vēlēšanu procesa svarīgākie aspekti ir, no vienas puses, pasākumi, kas nodrošina, ka cilvēkiem, nododot savas balsis, nav jāsaskaras ar šķēršļiem vai represijām, un, no otras puses, nepieciešamība nodrošināt, lai nekādā veidā netiktu sagrozīts balsu skaitīšanas process un lai rezultātu noteikšanas process būtu pārredzams un publiski pieejams visos posmos;

| 8. | uzsver, ka par pasākumiem, ko valsts iestādes vai trešās puses veic ar apzinātu nodomu ietekmēt vēlēšanu sagatavošanu, norisi vai pēcvēlēšanu periodu vai falsificēt to rezultātus, jāparedz atbilstošas kriminālsankcijas; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka par pasākumiem, ko valsts iestādes vai trešās puses veic ar apzinātu nodomu ietekmēt vēlēšanu sagatavošanu, norisi vai pēcvēlēšanu periodu vai falsificēt to rezultātus, jāparedz atbilstošas kriminālsankcijas;

| 9. | mudina visas valstis vēl vairāk nostiprināt sieviešu vietu politiskajā jomā kā balsotājām un kā kandidātēm ar brīvprātīgi vai konstitucionāli noteiktām dzimumu kvotām un stimuliem sievietēm kļūt par kandidātēm; |
| --- | --- |

9.

mudina visas valstis vēl vairāk nostiprināt sieviešu vietu politiskajā jomā kā balsotājām un kā kandidātēm ar brīvprātīgi vai konstitucionāli noteiktām dzimumu kvotām un stimuliem sievietēm kļūt par kandidātēm;

| 10. | mudina valdības izveidot juridisku režīmu, kas ļauj izveidot neatkarīgus, brīvus un līdzsvarotus plašsaziņas līdzekļus, nodrošinot, lai valstij nav monopolistiskas vai dominējošas pozīcijas, un veicinot dažādus privātos plašsaziņas līdzekļus, kuros nedominē viena grupa vai persona; |
| --- | --- |

10.

mudina valdības izveidot juridisku režīmu, kas ļauj izveidot neatkarīgus, brīvus un līdzsvarotus plašsaziņas līdzekļus, nodrošinot, lai valstij nav monopolistiskas vai dominējošas pozīcijas, un veicinot dažādus privātos plašsaziņas līdzekļus, kuros nedominē viena grupa vai persona;

| 11. | aicina politiskās struktūras sniegt objektīvu informāciju par vēlēšanām, piemēram, par reģistrācijas procedūru, vēlēšanu sistēmām, vēlēšanu iecirkņu darba laiku un partijām un kandidātiem, kas piedalās vēlēšanās, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, jo īpaši televīziju un pirmkārt radio, jo pat tos cilvēkus, kuri neprot lasīt, un iedzīvotājus attālākos reģionos var sasniegt ar radio palīdzību; uzskata, ka ir arī svarīgi, lai šī informācija tiktu pārraidīta vietējās un reģionālajās valodās; |
| --- | --- |

11.

aicina politiskās struktūras sniegt objektīvu informāciju par vēlēšanām, piemēram, par reģistrācijas procedūru, vēlēšanu sistēmām, vēlēšanu iecirkņu darba laiku un partijām un kandidātiem, kas piedalās vēlēšanās, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, jo īpaši televīziju un pirmkārt radio, jo pat tos cilvēkus, kuri neprot lasīt, un iedzīvotājus attālākos reģionos var sasniegt ar radio palīdzību; uzskata, ka ir arī svarīgi, lai šī informācija tiktu pārraidīta vietējās un reģionālajās valodās;

| 12. | aicina visas valdības atzīt starptautiskos cilvēktiesību standartus, arī tos, kas saistīti ar vārda un apvienošanās brīvību saistībā ar opozīcijas tiesību veicināšanu pilntiesīgi piedalīties vēlēšanu procesos; |
| --- | --- |

12.

aicina visas valdības atzīt starptautiskos cilvēktiesību standartus, arī tos, kas saistīti ar vārda un apvienošanās brīvību saistībā ar opozīcijas tiesību veicināšanu pilntiesīgi piedalīties vēlēšanu procesos;

| 13. | mudina visas valstis nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret pilsoņiem un pilsoņu politisko līdztiesību (īpaši tām grupām, kuras tradicionāli ir sociāli atstumtas vai ir minoritātes) un sniegt vispusīgu un vispārēju apmācību saistībā ar vēlēšanām; |
| --- | --- |

13.

mudina visas valstis nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret pilsoņiem un pilsoņu politisko līdztiesību (īpaši tām grupām, kuras tradicionāli ir sociāli atstumtas vai ir minoritātes) un sniegt vispusīgu un vispārēju apmācību saistībā ar vēlēšanām;

| 14. | mudina visas valstis izveidot juridiskus mehānismus, lai aizsargātu opozīcijas efektīvu līdzdalību, dodot tai brīvību mobilizēt un popularizēt savu alternatīvo politiku, lai sekmētu politisko konkurenci; |
| --- | --- |

14.

mudina visas valstis izveidot juridiskus mehānismus, lai aizsargātu opozīcijas efektīvu līdzdalību, dodot tai brīvību mobilizēt un popularizēt savu alternatīvo politiku, lai sekmētu politisko konkurenci;

Demokrātija un laba pārvaldība

| 15. | mudina ĀKK un ES valstis īstenot valsts politiku, kuras pamatā ir cieņa pret demokrātijas un cilvēktiesību vērtībām, principiem un standartiem un kuras mērķis ir tiesiskuma veidošana, vēlēšanu procesu pārredzamības nodrošināšana, juridisko un drošības dienestu efektivitātes nostiprināšana un cīņa pret diskriminējošu politisko izslēgšanu un vardarbību vēlēšanu laikā; |
| --- | --- |

15.

mudina ĀKK un ES valstis īstenot valsts politiku, kuras pamatā ir cieņa pret demokrātijas un cilvēktiesību vērtībām, principiem un standartiem un kuras mērķis ir tiesiskuma veidošana, vēlēšanu procesu pārredzamības nodrošināšana, juridisko un drošības dienestu efektivitātes nostiprināšana un cīņa pret diskriminējošu politisko izslēgšanu un vardarbību vēlēšanu laikā;

| 16. | aicina ĀKK un ES valstis valsts politikā iekļaut dzimumu līdztiesību, ieviešot tiesību normas, lai nostiprinātu pozitīvu rīcību (kvotas) par labu sievietēm un nodrošinātu, ka šādi pozitīvas rīcības mehānismi var garantēt vismaz 30 % sieviešu pārstāvību amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK un ES valstis valsts politikā iekļaut dzimumu līdztiesību, ieviešot tiesību normas, lai nostiprinātu pozitīvu rīcību (kvotas) par labu sievietēm un nodrošinātu, ka šādi pozitīvas rīcības mehānismi var garantēt vismaz 30 % sieviešu pārstāvību amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu;

| 17. | aicina valstis nodrošināt, lai tiesību akti par politiskajām partijām būtībā risina sieviešu vienlīdzīgu iekļaušanu partiju vēlēšanu sarakstos, kā arī veicina iekšējo demokrātiju šādās partijās, pieņemot skaidras prasības, un nodrošināt, lai sievietes ar ierobežotiem materiālajiem līdzekļiem saņemtu īpašu atbalstu savām vēlēšanu kampaņām, lai viņas tādējādi varētu uz vienlīdzīgiem pamatiem sacensties ar vīriešu kārtas pretiniekiem, kam parasti ir vairāk līdzekļu; |
| --- | --- |

17.

aicina valstis nodrošināt, lai tiesību akti par politiskajām partijām būtībā risina sieviešu vienlīdzīgu iekļaušanu partiju vēlēšanu sarakstos, kā arī veicina iekšējo demokrātiju šādās partijās, pieņemot skaidras prasības, un nodrošināt, lai sievietes ar ierobežotiem materiālajiem līdzekļiem saņemtu īpašu atbalstu savām vēlēšanu kampaņām, lai viņas tādējādi varētu uz vienlīdzīgiem pamatiem sacensties ar vīriešu kārtas pretiniekiem, kam parasti ir vairāk līdzekļu;

| 18. | mudina valstis izveidot konstitucionāli neatkarīgu vēlēšanu iestādi, kas nav pakļauta nekādas iestādes vadībai un kontrolei un kas ir atbildīga par vēlēšanu organizēšanu, norisi un uzraudzību; iedalījumu vēlēšanu apgabalos; balsotāju reģistra apkopošanu, uzturēšanu, pārskatīšanu un atjaunošanu; tādu vēlēšanu sūdzību uzklausīšanu un noteikšanu, kuras radušās pirms vēlēšanām un to laikā, kā arī balsotāju izglītošanas programmu organizēšanu saistībā ar vēlēšanām; |
| --- | --- |

18.

mudina valstis izveidot konstitucionāli neatkarīgu vēlēšanu iestādi, kas nav pakļauta nekādas iestādes vadībai un kontrolei un kas ir atbildīga par vēlēšanu organizēšanu, norisi un uzraudzību; iedalījumu vēlēšanu apgabalos; balsotāju reģistra apkopošanu, uzturēšanu, pārskatīšanu un atjaunošanu; tādu vēlēšanu sūdzību uzklausīšanu un noteikšanu, kuras radušās pirms vēlēšanām un to laikā, kā arī balsotāju izglītošanas programmu organizēšanu saistībā ar vēlēšanām;

| 19. | aicina ĀKK valstis piemērot stingrus sodus par vēlēšanu līdzekļu nepareizu izmantošanu, vēlēšanu solījumu un dāvanu negodīgu izmantošanu, lai ievērojami ietekmētu vēlēšanas, balsu pirkšanu, vardarbības draudiem pret cilvēkiem, kas vēlas balsot par pretinieku kandidātu, vai krāpšanu vēlēšanu laikā; |
| --- | --- |

19.

aicina ĀKK valstis piemērot stingrus sodus par vēlēšanu līdzekļu nepareizu izmantošanu, vēlēšanu solījumu un dāvanu negodīgu izmantošanu, lai ievērojami ietekmētu vēlēšanas, balsu pirkšanu, vardarbības draudiem pret cilvēkiem, kas vēlas balsot par pretinieku kandidātu, vai krāpšanu vēlēšanu laikā;

| 20. | aicina ĀKK valstis izveidot valsts tiesisko regulējumu visu politisko partiju finansēšanai, pamatojoties uz partiju proporcionālu pārstāvību Nacionālajā asamblejā, kā tas notiek Dienvidāfrikā, Namībijā, Seišelu salās, kā arī mudina ĀKK valstis aizliegt politisko partiju ārējo finansējumu; |
| --- | --- |

20.

aicina ĀKK valstis izveidot valsts tiesisko regulējumu visu politisko partiju finansēšanai, pamatojoties uz partiju proporcionālu pārstāvību Nacionālajā asamblejā, kā tas notiek Dienvidāfrikā, Namībijā, Seišelu salās, kā arī mudina ĀKK valstis aizliegt politisko partiju ārējo finansējumu;

Vēlēšanu cikla nozīme

| 21. | uzsver, ka vēlēšanas nevar būt sekmīgas, pietiekami nerūpējoties par visiem trim vēlēšanu procesa posmiem: pirmsvēlēšanu periodu, vēlēšanu periodu un pēcvēlēšanu periodu, jo katrs no tiem ir savā ziņā svarīgs un par tādu ir jāatzīst; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka vēlēšanas nevar būt sekmīgas, pietiekami nerūpējoties par visiem trim vēlēšanu procesa posmiem: pirmsvēlēšanu periodu, vēlēšanu periodu un pēcvēlēšanu periodu, jo katrs no tiem ir savā ziņā svarīgs un par tādu ir jāatzīst;

| 22. | mudina visas valstis iesaistīties pilnīgā vēlēšanu sagatavošanā ar vēlēšanu pārvaldības iestādes palīdzību, kas veicina vārda brīvību, kā arī partiju brīvību sagatavot un uzņemt biedrus; |
| --- | --- |

22.

mudina visas valstis iesaistīties pilnīgā vēlēšanu sagatavošanā ar vēlēšanu pārvaldības iestādes palīdzību, kas veicina vārda brīvību, kā arī partiju brīvību sagatavot un uzņemt biedrus;

| 23. | aicina reģistrēt balsotājus pārredzamā veidā, kas iesaista visus pilsoņus un nodrošina balsotāju plašu izglītošanu; aicina laikus sagatavot balsošanas sarakstu, lai visi pilsoņi zina par reģistrāciju un lai ir pietiekams laiks iesniegt iebildumus, pirms pilsoņi veic balsošanu; |
| --- | --- |

23.

aicina reģistrēt balsotājus pārredzamā veidā, kas iesaista visus pilsoņus un nodrošina balsotāju plašu izglītošanu; aicina laikus sagatavot balsošanas sarakstu, lai visi pilsoņi zina par reģistrāciju un lai ir pietiekams laiks iesniegt iebildumus, pirms pilsoņi veic balsošanu;

| 24. | aicina vēlēšanu pārvaldības iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu godīgu un drošu vēlēšanu dienas norisi, rūpējoties par vēlēšanu iecirkņu pilnīgu pieejamību un rezultātu pārredzamu skaitīšanu un aprēķināšanu; |
| --- | --- |

24.

aicina vēlēšanu pārvaldības iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu godīgu un drošu vēlēšanu dienas norisi, rūpējoties par vēlēšanu iecirkņu pilnīgu pieejamību un rezultātu pārredzamu skaitīšanu un aprēķināšanu;

| 25. | mudina kandidātus un partijas darīt visu, kas ir to spēkos, lai vēlēšanu laikā novērstu vardarbību un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

25.

mudina kandidātus un partijas darīt visu, kas ir to spēkos, lai vēlēšanu laikā novērstu vardarbību un iebiedēšanu;

| 26. | uzsver nepieciešamību vēlēšanu novērotājiem ievērot Starptautisko vēlēšanu novērošanas rīcības kodeksu (parakstīts ANO 2005. gada oktobrī) un valstīm, kas aicina novērotājus, pilnībā ņemt vērā viņu ieteikumus; |
| --- | --- |

26.

uzsver nepieciešamību vēlēšanu novērotājiem ievērot Starptautisko vēlēšanu novērošanas rīcības kodeksu (parakstīts ANO 2005. gada oktobrī) un valstīm, kas aicina novērotājus, pilnībā ņemt vērā viņu ieteikumus;

| 27. | aicina visas valstis pieņemt noteikumus, kas vēlēšanu procesu padara pēc iespējas pārredzamāku, un veicināt un atbalstīt no pilsoniskās sabiedrības izvirzītu neitrālu vietējo novērotāju līdzdalību, kuri tiek pilnvaroti ar akreditācijas procedūru, kuriem ir pieejami visi vēlēšanu iecirkņi, kuri piedalās visā vēlēšanu laikā no vēlēšanu iecirkņu atvēršanas līdz balsu skaitīšanas beigām un kuri sniedz procedūras novērtējumu, un kuriem šajā sakarībā ir jāuzņemas striktas politiskās neitralitātes saistības; |
| --- | --- |

27.

aicina visas valstis pieņemt noteikumus, kas vēlēšanu procesu padara pēc iespējas pārredzamāku, un veicināt un atbalstīt no pilsoniskās sabiedrības izvirzītu neitrālu vietējo novērotāju līdzdalību, kuri tiek pilnvaroti ar akreditācijas procedūru, kuriem ir pieejami visi vēlēšanu iecirkņi, kuri piedalās visā vēlēšanu laikā no vēlēšanu iecirkņu atvēršanas līdz balsu skaitīšanas beigām un kuri sniedz procedūras novērtējumu, un kuriem šajā sakarībā ir jāuzņemas striktas politiskās neitralitātes saistības;

| 28. | aicina ĀKK valstis arī atļaut akreditētiem partiju pārstāvjiem brīvi piekļūt vēlēšanu iecirkņiem no to atvēršanas brīža līdz to slēgšanai un balsu skaitīšanas laikā ar nosacījumu, ka šādiem pārstāvjiem jārīkojas pilnīgi objektīvi un ka viņi nedrīkst aģitēt savu partiju vārdā; apstiprina viedokli, ka kritiska uzraudzība, ko veic konkurējošās partijas, ievērojami samazina ļaunprātību un krāpšanas risku; |
| --- | --- |

28.

aicina ĀKK valstis arī atļaut akreditētiem partiju pārstāvjiem brīvi piekļūt vēlēšanu iecirkņiem no to atvēršanas brīža līdz to slēgšanai un balsu skaitīšanas laikā ar nosacījumu, ka šādiem pārstāvjiem jārīkojas pilnīgi objektīvi un ka viņi nedrīkst aģitēt savu partiju vārdā; apstiprina viedokli, ka kritiska uzraudzība, ko veic konkurējošās partijas, ievērojami samazina ļaunprātību un krāpšanas risku;

| 29. | uzsver nepieciešamību iecelt vēlēšanu novērotājus no APA, pamatojoties uz ĀKK un ES vienādas pārstāvības principu, un tos sūtīt uz visām ĀKK valstīm, kurās Eiropas Savienība atbalsta demokrātijas procesu, un uzsver, ka ir svarīgi šīs vēlēšanu novērošanas delegācijas decentralizēti sūtīt uz dažādām pilsētām un reģioniem, lai iegūtu pēc iespējas precīzāku priekšstatu par notiekošo; |
| --- | --- |

29.

uzsver nepieciešamību iecelt vēlēšanu novērotājus no APA, pamatojoties uz ĀKK un ES vienādas pārstāvības principu, un tos sūtīt uz visām ĀKK valstīm, kurās Eiropas Savienība atbalsta demokrātijas procesu, un uzsver, ka ir svarīgi šīs vēlēšanu novērošanas delegācijas decentralizēti sūtīt uz dažādām pilsētām un reģioniem, lai iegūtu pēc iespējas precīzāku priekšstatu par notiekošo;

| 30. | uzskata, ka vēlēšanu novērotāji ir katrā ziņā jāiepazīstina ar attiecīgo valsti un tās politisko un sociālo situāciju un ka viņiem ir jādodas ceļā pietiekami laicīgi, lai attiecīgo valsti iepazītu uz vietas un iepazītos ar rajonu, par kuru viņi ir atbildīgi, un ka viņi var no attiecīgās valsts doties prom tikai tad, kad vēlēšanu rezultāts ir paredzams, — tikai tad ir iespējams sniegt uzticamu izvērtējumu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka vēlēšanu novērotāji ir katrā ziņā jāiepazīstina ar attiecīgo valsti un tās politisko un sociālo situāciju un ka viņiem ir jādodas ceļā pietiekami laicīgi, lai attiecīgo valsti iepazītu uz vietas un iepazītos ar rajonu, par kuru viņi ir atbildīgi, un ka viņi var no attiecīgās valsts doties prom tikai tad, kad vēlēšanu rezultāts ir paredzams, — tikai tad ir iespējams sniegt uzticamu izvērtējumu;

| 31. | mudina visos valsts vēlēšanu tiesību aktos paredzēt iespēju izlabot un izskatīt sūdzības saistībā ar vēlēšanām, izmantojot efektīvu mehānismu neatkarīgā tiesā, kā arī atzīt pēcvēlēšanu perioda nozīmi; |
| --- | --- |

31.

mudina visos valsts vēlēšanu tiesību aktos paredzēt iespēju izlabot un izskatīt sūdzības saistībā ar vēlēšanām, izmantojot efektīvu mehānismu neatkarīgā tiesā, kā arī atzīt pēcvēlēšanu perioda nozīmi;

| 32. | aicina sniegt pēcvēlēšanu atbalstu valdībām, kuras ievēlētas likumīgās vēlēšanās, kas atbilst starptautiskiem un reģionāliem standartiem, kā arī ieņemt stingru pozīciju attiecībā pret valdībām, kuras nav ievēlētas brīvās un godīgās vēlēšanās; |
| --- | --- |

32.

aicina sniegt pēcvēlēšanu atbalstu valdībām, kuras ievēlētas likumīgās vēlēšanās, kas atbilst starptautiskiem un reģionāliem standartiem, kā arī ieņemt stingru pozīciju attiecībā pret valdībām, kuras nav ievēlētas brīvās un godīgās vēlēšanās;

| 33. | aicina starptautiskos līdzekļu piešķīrējus un jo īpaši Eiropas Komisiju organizēt pēcvēlēšanu atbalstu, lai stiprinātu jaunievēlētās demokrātiskās iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un Valsts drošības iestādi (VDI), jo īpaši, lai uzraudzītu demokrātijas īstenošanu valstī; |
| --- | --- |

33.

aicina starptautiskos līdzekļu piešķīrējus un jo īpaši Eiropas Komisiju organizēt pēcvēlēšanu atbalstu, lai stiprinātu jaunievēlētās demokrātiskās iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un Valsts drošības iestādi (VDI), jo īpaši, lai uzraudzītu demokrātijas īstenošanu valstī;

Miers un drošība

| 34. | aicina ĀKK un ES valstis nodrošināt, lai bijušo kaujinieku un militāristu atbruņošana, demobilizācija un reintegrācija ir galvenā prioritāte visās pēckonflikta rekonstrukcijas programmās, lai nodrošinātu, ka laiks līdz demokrātijas reformām vēlēšanu organizēšanai ir drošs un bez vardarbības; |
| --- | --- |

34.

aicina ĀKK un ES valstis nodrošināt, lai bijušo kaujinieku un militāristu atbruņošana, demobilizācija un reintegrācija ir galvenā prioritāte visās pēckonflikta rekonstrukcijas programmās, lai nodrošinātu, ka laiks līdz demokrātijas reformām vēlēšanu organizēšanai ir drošs un bez vardarbības;

| 35. | aicina valstis, jo īpaši ĀKK un ES valstis, atbalstīt un stiprināt Nairobi Protokola par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem īstenošanu un uzraudzību, lai nodrošinātu to, ka šos ieročus neizmanto, lai iebiedētu pretiniekus un balsotājus vēlēšanu periodā; |
| --- | --- |

35.

aicina valstis, jo īpaši ĀKK un ES valstis, atbalstīt un stiprināt Nairobi Protokola par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem īstenošanu un uzraudzību, lai nodrošinātu to, ka šos ieročus neizmanto, lai iebiedētu pretiniekus un balsotājus vēlēšanu periodā;

| 36. | mudina ĀKK un ES valstis izveidot mehānismus, lai nodrošinātu, ka tiek atbalstītas pēckonflikta valstis, piemēram, Kongo Demokrātiskā Republika, Ruanda, Sjerraleone, Libērija utt., pirmsvēlēšanu periodā un pēc tam, izvietojot miera uzturēšanas personālu, lai nostiprinātu mieru un drošību, līdz šādās valstīs tiek ieviestas demokrātiskas reformas; |
| --- | --- |

36.

mudina ĀKK un ES valstis izveidot mehānismus, lai nodrošinātu, ka tiek atbalstītas pēckonflikta valstis, piemēram, Kongo Demokrātiskā Republika, Ruanda, Sjerraleone, Libērija utt., pirmsvēlēšanu periodā un pēc tam, izvietojot miera uzturēšanas personālu, lai nostiprinātu mieru un drošību, līdz šādās valstīs tiek ieviestas demokrātiskas reformas;

ĀKK un ES partnerība

| 37. | aicina ES izveidot koordinācijas centru, no kura varētu koordinēt atbalstu demokratizācijai un vēlēšanu palīdzībai/novērošanai; mudina ES pārstāvēt vienu viedokli attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar demokrātiju un vēlēšanām; |
| --- | --- |

37.

aicina ES izveidot koordinācijas centru, no kura varētu koordinēt atbalstu demokratizācijai un vēlēšanu palīdzībai/novērošanai; mudina ES pārstāvēt vienu viedokli attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar demokrātiju un vēlēšanām;

| 38. | iesaka visām trim ES iestādēm uzņemties noteiktus un papildinošus pienākumus saistībā ar demokrātiju un vēlēšanu palīdzību/novērošanu, kas var palielināt ES efektivitāti un spējas; |
| --- | --- |

38.

iesaka visām trim ES iestādēm uzņemties noteiktus un papildinošus pienākumus saistībā ar demokrātiju un vēlēšanu palīdzību/novērošanu, kas var palielināt ES efektivitāti un spējas;

| 39. | atzīst demokrātijas nozīmi vardarbīgu konfliktu novēršanā un ekonomikas ilgtermiņa attīstības sekmēšanā; |
| --- | --- |

39.

atzīst demokrātijas nozīmi vardarbīgu konfliktu novēršanā un ekonomikas ilgtermiņa attīstības sekmēšanā;

| 40. | atzīst Eiropas Komisijas paveikto darbu vēlēšanu novērošanas procesā un uzsver Eiropas Parlamenta deputātu lielo nozīmi ES vēlēšanu delegāciju novērošanas darbā, un izsaka vēlmi turpināt jau izveidoto labo sadarbību; |
| --- | --- |

40.

atzīst Eiropas Komisijas paveikto darbu vēlēšanu novērošanas procesā un uzsver Eiropas Parlamenta deputātu lielo nozīmi ES vēlēšanu delegāciju novērošanas darbā, un izsaka vēlmi turpināt jau izveidoto labo sadarbību;

| 41. | uzsver skaidras saskaņotības nozīmi EK politikā attiecībā uz vēlēšanu procesu ar vēlēšanu novērošanas un atbalsta nepārtrauktību un saskaņošanu, lai nodrošinātu vēlēšanu cikla ievērošanu; |
| --- | --- |

41.

uzsver skaidras saskaņotības nozīmi EK politikā attiecībā uz vēlēšanu procesu ar vēlēšanu novērošanas un atbalsta nepārtrauktību un saskaņošanu, lai nodrošinātu vēlēšanu cikla ievērošanu;

| 42. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis sadarboties un palielināt sadarbību demokrātijas attīstības un vēlēšanu procesa jomā; un iesaka veidot vairāk ĀKK un ES apvienoto misiju, jo īpaši demokratizācijas jomā; |
| --- | --- |

42.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis sadarboties un palielināt sadarbību demokrātijas attīstības un vēlēšanu procesa jomā; un iesaka veidot vairāk ĀKK un ES apvienoto misiju, jo īpaši demokratizācijas jomā;

| 43. | mudina ES un ĀKK valstis atbalstīt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, nevalstiskajiem dalībniekiem, NVO, pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un vietējām kustībām, lai uzlabotu vai stiprinātu atbalstu demokrātiskai pārvaldībai; |
| --- | --- |

43.

mudina ES un ĀKK valstis atbalstīt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, nevalstiskajiem dalībniekiem, NVO, pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un vietējām kustībām, lai uzlabotu vai stiprinātu atbalstu demokrātiskai pārvaldībai;

| 44. | aicina valstis iesaistīties vēlēšanu un parlamenta administrācijas darbinieku spēju attīstīšanā un apmācībā, kā arī sniegt atbalstu un nostiprināt politiskās partijas; |
| --- | --- |

44.

aicina valstis iesaistīties vēlēšanu un parlamenta administrācijas darbinieku spēju attīstīšanā un apmācībā, kā arī sniegt atbalstu un nostiprināt politiskās partijas;

| 45. | mudina ievērot un garantēt vienlīdzīgu balsošanas pieejamību un pilsoniskās/politiskās tiesības nelabvēlīgā situācijā esošām un sociāli atstumtām grupām, piemēram, invalīdiem, etniskajām un citām minoritātēm, kā arī pārvietotām personām; |
| --- | --- |

45.

mudina ievērot un garantēt vienlīdzīgu balsošanas pieejamību un pilsoniskās/politiskās tiesības nelabvēlīgā situācijā esošām un sociāli atstumtām grupām, piemēram, invalīdiem, etniskajām un citām minoritātēm, kā arī pārvietotām personām;

Pilsoniskās sabiedrības nozīme

| 46. | iesaka uzsākt augsta līmeņa apmācības iniciatīvas, kas vērstas uz pilsonisko sabiedrību, valstu parlamentiem, Visāfrikas Parlamentu un vēlēšanu administrācijas darbiniekiem un kas jāveic pietiekami laicīgi un pastāvīgi, nevis tikai pirms vēlēšanu perioda; |
| --- | --- |

46.

iesaka uzsākt augsta līmeņa apmācības iniciatīvas, kas vērstas uz pilsonisko sabiedrību, valstu parlamentiem, Visāfrikas Parlamentu un vēlēšanu administrācijas darbiniekiem un kas jāveic pietiekami laicīgi un pastāvīgi, nevis tikai pirms vēlēšanu perioda;

| 47. | mudina valstis atbalstīt ilgtspējīgu pieeju, lai uzlabotu vietējo potenciālu pārvaldīt vēlēšanu procesu un nostiprināt demokratizāciju; |
| --- | --- |

47.

mudina valstis atbalstīt ilgtspējīgu pieeju, lai uzlabotu vietējo potenciālu pārvaldīt vēlēšanu procesu un nostiprināt demokratizāciju;

| 48. | mudina valstis novērot vēlēšanu procesus, kad vien pastāv apstākļi demokrātisku vēlēšanu rīkošanai, un mudina attiecīgās valstis prasīt šādu novērošanu kā līdzekli, lai nodrošinātu vēlēšanu brīvu un godīgu norisi un sekmētu vēlēšanu atbalsta iniciatīvas ar pasākumu labāku plānošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

48.

mudina valstis novērot vēlēšanu procesus, kad vien pastāv apstākļi demokrātisku vēlēšanu rīkošanai, un mudina attiecīgās valstis prasīt šādu novērošanu kā līdzekli, lai nodrošinātu vēlēšanu brīvu un godīgu norisi un sekmētu vēlēšanu atbalsta iniciatīvas ar pasākumu labāku plānošanu un īstenošanu;

| 49. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Āfrikas Savienības Komisijai, Visāfrikas Parlamentam un valstu un reģionālajiem parlamentiem, Eiropas Komisijai, Padomes prezidentūrai un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

49.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Āfrikas Savienības Komisijai, Visāfrikas Parlamentam un valstu un reģionālajiem parlamentiem, Eiropas Komisijai, Padomes prezidentūrai un Āfrikas Savienībai.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmē 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruandā).

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(3)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

(4)  OV C 131 E, 5.6.2003., 147. lpp.

(5)  OV C 343, 5.12.2001., 270. lpp.

(6)  OV C 103 E, 29.4.2004., 550. lpp.

(7)  OV C 293 E, 2.12.2006., 316. lpp.

REZOLŪCIJA
   (1)

par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties no 2007. gada 19. līdz 22. novembrim Kigali (Ruandā), |
| --- | --- |

—

tiekoties no 2007. gada 19. līdz 22. novembrim Kigali (Ruandā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma (2) mērķus ieguldījumu un privātā sektora attīstības atbalsta un tirdzniecības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma (2) mērķus ieguldījumu un privātā sektora attīstības atbalsta un tirdzniecības jomā,

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Pasaules ieguldījuma ziņojumus (2005./2006. gads) un tās ziņojumu par ekonomisko attīstību Āfrikā: vēlreiz pārdomājot ieguldījumu lomu (2006. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Pasaules ieguldījuma ziņojumus (2005./2006. gads) un tās ziņojumu par ekonomisko attīstību Āfrikā: vēlreiz pārdomājot ieguldījumu lomu (2006. gads),

| — | ņemot vērā ANO Rūpniecības attīstības organizācijas (UNIDO) ziņojumu par Āfrikas ārvalstu ieguldītāju pārskatu (2005./2006. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Rūpniecības attīstības organizācijas (UNIDO) ziņojumu par Āfrikas ārvalstu ieguldītāju pārskatu (2005./2006. gads),

| — | ņemot vērā tās 2002. gada marta Keiptaunas Deklarāciju par turpmākajām sarunām par jauniem tirdzniecības nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās 2002. gada marta Keiptaunas Deklarāciju par turpmākajām sarunām par jauniem tirdzniecības nolīgumiem,

| — | ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu deklarāciju (2000. gads) un tās saistības attiecībā uz nabadzības izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu deklarāciju (2000. gads) un tās saistības attiecībā uz nabadzības izskaušanu,

| — | ņemot vērā starptautiskās sabiedrības saistības, kas noteiktas ANO Tirdzniecības un attīstības konferencē (Monterejā, 2002. gadā), jo īpaši attiecībā uz starptautisko resursu mobilizēšanu un finanšu resursu tīrās plūsmas paplašināšanu, un tehnisko sadarbību attīstībai, lai cita starpā sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās sabiedrības saistības, kas noteiktas ANO Tirdzniecības un attīstības konferencē (Monterejā, 2002. gadā), jo īpaši attiecībā uz starptautisko resursu mobilizēšanu un finanšu resursu tīrās plūsmas paplašināšanu, un tehnisko sadarbību attīstībai, lai cita starpā sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija),

| A. | tā kā ĀTI ir svarīga loma saņēmēju valstu attīstības procesā, jo īpaši nodrošinot gan kapitālu, gan arī tehnoloģijas un līdz ar to radot prasmes, zinātību un piekļuvi tirgum, kas veicina resursu izmantošanas lielāku efektivitāti un augstāku produktivitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ĀTI ir svarīga loma saņēmēju valstu attīstības procesā, jo īpaši nodrošinot gan kapitālu, gan arī tehnoloģijas un līdz ar to radot prasmes, zinātību un piekļuvi tirgum, kas veicina resursu izmantošanas lielāku efektivitāti un augstāku produktivitāti;

| B. | tā kā privātā kapitāla plūsma uz attīstības valstīm pēdējos gados ir pieaugusi un tai kā finansējuma avotam ir pieaugoša nozīme, salīdzinot ar oficiālo attīstības palīdzību (OAP); |
| --- | --- |

B.

tā kā privātā kapitāla plūsma uz attīstības valstīm pēdējos gados ir pieaugusi un tai kā finansējuma avotam ir pieaugoša nozīme, salīdzinot ar oficiālo attīstības palīdzību (OAP);

| C. | tā kā ĀTI sekmē izaugsmi, iekļaujot saņēmējas valsts ražošanas procesā jaunus ieguldījumus un tehnoloģijas, ĀTI var paplašināt piegādes jaudas ĀKK valstīs un veicināt dinamiskas ieguldījuma un eksporta saiknes izveidi, kas varētu palīdzēt šīm valstīm sasniegt to ekonomiskās izaugsmes un attīstības mērķus, arī Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĀTI sekmē izaugsmi, iekļaujot saņēmējas valsts ražošanas procesā jaunus ieguldījumus un tehnoloģijas, ĀTI var paplašināt piegādes jaudas ĀKK valstīs un veicināt dinamiskas ieguldījuma un eksporta saiknes izveidi, kas varētu palīdzēt šīm valstīm sasniegt to ekonomiskās izaugsmes un attīstības mērķus, arī Tūkstošgades attīstības mērķus;

| D. | uzskata, ka ĀTI var būt liela nozīme Āfrikas valstu ekonomikas transformācijā, turklāt rezultāti būs atkarīgi gan no ieguldījumu kvantitātes, gan no kvalitātes, un uzsver, ka ES un Āfrikas attiecību uzdevums ir kritiski apsvērt tādu ĀTI piesaistīšanu un regulēšanu, kuri veicinātu taisnīgu izaugsmi, radot darbavietas un atbalstot un uzlabojot vietējo rūpniecību; |
| --- | --- |

D.

uzskata, ka ĀTI var būt liela nozīme Āfrikas valstu ekonomikas transformācijā, turklāt rezultāti būs atkarīgi gan no ieguldījumu kvantitātes, gan no kvalitātes, un uzsver, ka ES un Āfrikas attiecību uzdevums ir kritiski apsvērt tādu ĀTI piesaistīšanu un regulēšanu, kuri veicinātu taisnīgu izaugsmi, radot darbavietas un atbalstot un uzlabojot vietējo rūpniecību;

| E. | apzinoties šķēršļus ĀTI plūsmām, kas ļoti atšķiras ĀKK valstīs un atsevišķos reģionos, ietverot cita starpā vadības pamatjautājumus, tiesisko regulējumu un korporatīvo klimatu, iestāžu skaitu, finanšu starpniecības pakāpi un tādus ar atrašanās vietu saistītus faktorus kā transports un infrastruktūra, izglītība, kvalificēta darbaspēka pieejamība un veselība; |
| --- | --- |

E.

apzinoties šķēršļus ĀTI plūsmām, kas ļoti atšķiras ĀKK valstīs un atsevišķos reģionos, ietverot cita starpā vadības pamatjautājumus, tiesisko regulējumu un korporatīvo klimatu, iestāžu skaitu, finanšu starpniecības pakāpi un tādus ar atrašanās vietu saistītus faktorus kā transports un infrastruktūra, izglītība, kvalificēta darbaspēka pieejamība un veselība;

| F. | tā kā vairumā ĀKK valstu ekonomiku ir ieviesti tādi tiesību akti, kas ārvalstu investoriem piedāvā plašu garantiju un iespēju spektru, arī samazinātus ierobežojumus zemes un nekustamā īpašuma īpašumtiesībām, un ārvalstu valūtas maiņas ierobežojumus, līdz ar to garantējot ārvalstu investoriem tiesības repatriēt kapitālu un peļņu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairumā ĀKK valstu ekonomiku ir ieviesti tādi tiesību akti, kas ārvalstu investoriem piedāvā plašu garantiju un iespēju spektru, arī samazinātus ierobežojumus zemes un nekustamā īpašuma īpašumtiesībām, un ārvalstu valūtas maiņas ierobežojumus, līdz ar to garantējot ārvalstu investoriem tiesības repatriēt kapitālu un peļņu;

| G. | tā kā daudzu ĀKK valstu ekonomikā ir ieviesti tiesību akti, kas ļauj ārvalstu investoriem piedalīties privatizācijas programmās, un šīs valstis piedāvā ievērojamus nodokļu atvieglojumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzu ĀKK valstu ekonomikā ir ieviesti tiesību akti, kas ļauj ārvalstu investoriem piedalīties privatizācijas programmās, un šīs valstis piedāvā ievērojamus nodokļu atvieglojumus;

| H. | tā kā ĀKK valstis ir noslēgušas 210 divpusējos ieguldījumu līgumus (DIL) ar ES dalībvalstīm un pieaug arī noslēgto līgumu skaits ar citām jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā ĀKK valstis ir noslēgušas 210 divpusējos ieguldījumu līgumus (DIL) ar ES dalībvalstīm un pieaug arī noslēgto līgumu skaits ar citām jaunattīstības valstīm;

| I. | tā kā papildu finanšu resursu pieejamībai, arī ĀTI apjomīgākai ieplūdei un tirdzniecības iespējām, ir ievērojama nozīme attiecībā uz ĀKK valstu ekonomisko un sociālo stabilitāti un šo valstu ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

I.

tā kā papildu finanšu resursu pieejamībai, arī ĀTI apjomīgākai ieplūdei un tirdzniecības iespējām, ir ievērojama nozīme attiecībā uz ĀKK valstu ekonomisko un sociālo stabilitāti un šo valstu ilgtspējīgu attīstību,

ĀTI svarīgums

| 1. | uzskata, ka, ņemot vērā ilgtermiņa attīstības finansēšanai nepietiekamos resursus, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķus, kas šķiet aizvien grūtāk sasniedzami līdz 2015. gadam, ĀTI piesaistīšana ir ieņēmusi svarīgu vietu ekonomikas atjaunošanas stratēģijās; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, ņemot vērā ilgtermiņa attīstības finansēšanai nepietiekamos resursus, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķus, kas šķiet aizvien grūtāk sasniedzami līdz 2015. gadam, ĀTI piesaistīšana ir ieņēmusi svarīgu vietu ekonomikas atjaunošanas stratēģijās;

| 2. | uzsver vajadzību atbalstīt ĀKK valstis lielāku ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistē un atbilstīgu tehnoloģiju pārņemšanā, lai sekmēto ĀKK valstu attīstību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

2.

uzsver vajadzību atbalstīt ĀKK valstis lielāku ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistē un atbilstīgu tehnoloģiju pārņemšanā, lai sekmēto ĀKK valstu attīstību un konkurētspēju;

| 3. | uzskata, ka jāpārskata pasākumi ĀTI piesaistīšanai un rūpīgi jāpievēršas izmaksu un ieguvumu aspektam, ņemot vērā arī vides degradāciju un sociālās problēmas, kā arī ieguldījumu tautsaimniecības ilgtspējīgas attīstības mērķos; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka jāpārskata pasākumi ĀTI piesaistīšanai un rūpīgi jāpievēršas izmaksu un ieguvumu aspektam, ņemot vērā arī vides degradāciju un sociālās problēmas, kā arī ieguldījumu tautsaimniecības ilgtspējīgas attīstības mērķos;

Korporatīvā vide

| 4. | atkārtoti apstiprina ĀKK valstu primāro atbildību par savu attīstību un valstu atbildības izšķirošo lomu attiecībā uz attīstības centieniem, iekļaujot arī ilgtspējīgu makroekonomisko stabilitāti un uzņēmējdarbības vidi; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti apstiprina ĀKK valstu primāro atbildību par savu attīstību un valstu atbildības izšķirošo lomu attiecībā uz attīstības centieniem, iekļaujot arī ilgtspējīgu makroekonomisko stabilitāti un uzņēmējdarbības vidi;

| 5. | uzsver ar atrašanās vietu saistītu faktoru, piemēram, ekonomiskā un sociālā infrastruktūra, uzņēmējdarbības vide, vietējā tirgus apstākļi, resursu pieejamība, aktīvu ieguldījumu veicināšanas iniciatīvas un līdzekļu pieejamība, izšķirošo nozīmi lēmumu ietekmēšanā par ieguldījumiem saņēmējā valstī; |
| --- | --- |

5.

uzsver ar atrašanās vietu saistītu faktoru, piemēram, ekonomiskā un sociālā infrastruktūra, uzņēmējdarbības vide, vietējā tirgus apstākļi, resursu pieejamība, aktīvu ieguldījumu veicināšanas iniciatīvas un līdzekļu pieejamība, izšķirošo nozīmi lēmumu ietekmēšanā par ieguldījumiem saņēmējā valstī;

| 6. | atzinīgi vērtē pēdējā laikā izrādīto uzmanību, kas veltīta pārvaldības un pārredzamības stiprināšanai, lai nodrošinātu atbalstu nabadzīgajiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē pēdējā laikā izrādīto uzmanību, kas veltīta pārvaldības un pārredzamības stiprināšanai, lai nodrošinātu atbalstu nabadzīgajiem;

| 7. | uzsver, ka daudzām ĀKK valstīm joprojām vajadzīgs liels atbalsts valsts ieguldījumos, lai pārvarētu šī reģiona augstās transporta izmaksas, parasti mazos tirgus, zemas ražības lauksaimniecību, nelabvēlīgos agroklimatiskos apstākļus, slimību lielo slogu un ārvalstu tehnoloģiju lēno izplatību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka daudzām ĀKK valstīm joprojām vajadzīgs liels atbalsts valsts ieguldījumos, lai pārvarētu šī reģiona augstās transporta izmaksas, parasti mazos tirgus, zemas ražības lauksaimniecību, nelabvēlīgos agroklimatiskos apstākļus, slimību lielo slogu un ārvalstu tehnoloģiju lēno izplatību;

Eiropas ĀTI veicināšana

| 8. | atzīst, ka saņēmējas valsts virzītāji — veicinošie faktori — un reģionālā sadarbība var panākt lielāku finansiālo stabilitāti, labāku politikas koordināciju, uzlabotu infrastruktūras plānošanu un dinamiskāku rūpnieciskās attīstības modeli, kas var sekmēt labvēlīgākus apstākļus ieguldījumiem gan pašmāju, gan ārvalstu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka saņēmējas valsts virzītāji — veicinošie faktori — un reģionālā sadarbība var panākt lielāku finansiālo stabilitāti, labāku politikas koordināciju, uzlabotu infrastruktūras plānošanu un dinamiskāku rūpnieciskās attīstības modeli, kas var sekmēt labvēlīgākus apstākļus ieguldījumiem gan pašmāju, gan ārvalstu uzņēmumiem;

| 9. | aicina ĀKK valstis pakāpeniski padziļināt to attiecīgās reģionālās integrācijas iniciatīvu un darbaspēka sadalījumu; |
| --- | --- |

9.

aicina ĀKK valstis pakāpeniski padziļināt to attiecīgās reģionālās integrācijas iniciatīvu un darbaspēka sadalījumu;

| 10. | papildus uzsver izcelsmes valsts virzītāju — piespiedu faktoru — izšķirošo nozīmi, kas ietver cita starpā tirgus un tirdzniecības apstākļus, uzņēmējdarbības apstākļus un šīs valsts valdības politiku; |
| --- | --- |

10.

papildus uzsver izcelsmes valsts virzītāju — piespiedu faktoru — izšķirošo nozīmi, kas ietver cita starpā tirgus un tirdzniecības apstākļus, uzņēmējdarbības apstākļus un šīs valsts valdības politiku;

| 11. | aicina ES valstis un Eiropas Komisiju saglabāt Eiropas starptautisko kompāniju uzraudzības un revīzijas augsto standartu, jo īpaši jutīgos sektoros, saglabājot to atbildību atbilstīgi augstākiem korporatīvās atbildības standartiem, daloties iegūtajā informācijā ar saņēmējas valsts politikas veidotājiem un izstrādājot disciplinārus pasākumus un kompensācijas shēmas gadījumos, ja ir skaidri redzams kaitējums saņēmējas valsts ekonomikai; |
| --- | --- |

11.

aicina ES valstis un Eiropas Komisiju saglabāt Eiropas starptautisko kompāniju uzraudzības un revīzijas augsto standartu, jo īpaši jutīgos sektoros, saglabājot to atbildību atbilstīgi augstākiem korporatīvās atbildības standartiem, daloties iegūtajā informācijā ar saņēmējas valsts politikas veidotājiem un izstrādājot disciplinārus pasākumus un kompensācijas shēmas gadījumos, ja ir skaidri redzams kaitējums saņēmējas valsts ekonomikai;

| 12. | aicina ES dalībvalstis vienoties par kopīgu sistēmu, lai popularizētu ieguldījumu iespējas ĀKK valstīs, vienlaikus mudinot paplašināt divpusējo ieguldījumu līgumu darbību, jo patlaban tie pārsvarā noslēgti ar Vāciju, Apvienoto Karalisti, Beļģiju, Franciju un Nīderlandi; |
| --- | --- |

12.

aicina ES dalībvalstis vienoties par kopīgu sistēmu, lai popularizētu ieguldījumu iespējas ĀKK valstīs, vienlaikus mudinot paplašināt divpusējo ieguldījumu līgumu darbību, jo patlaban tie pārsvarā noslēgti ar Vāciju, Apvienoto Karalisti, Beļģiju, Franciju un Nīderlandi;

| 13. | aicina ES dalībvalstis steidzami vienoties par kopīgu sistēmu inovatīvas ieguldījumu veicināšanas pasākumiem, cita starpā nodrošinot saviem uzņēmumiem un iestādēm reālus finansiālos un citus atvieglojumus, lai nodotu tehnoloģijas ĀKK valstīm, un nodrošinot nodokļu atvieglojumus kompānijām, kas veic ieguldījumus ĀKK valstīs, taču uzsver, ka ar šiem pasākumiem nevar aizstāt attīstības finansēšanu vai, vēl jo labāk, prognozējamu oficiālo attīstības palīdzību (Official Development Assistance — ODA); |
| --- | --- |

13.

aicina ES dalībvalstis steidzami vienoties par kopīgu sistēmu inovatīvas ieguldījumu veicināšanas pasākumiem, cita starpā nodrošinot saviem uzņēmumiem un iestādēm reālus finansiālos un citus atvieglojumus, lai nodotu tehnoloģijas ĀKK valstīm, un nodrošinot nodokļu atvieglojumus kompānijām, kas veic ieguldījumus ĀKK valstīs, taču uzsver, ka ar šiem pasākumiem nevar aizstāt attīstības finansēšanu vai, vēl jo labāk, prognozējamu oficiālo attīstības palīdzību (Official Development Assistance — ODA);

| 14. | uzsver, ka, lai likvidētu būtiskākos šķēršļus ieguldījumu veikšanai, nepieciešams analizēt gan starp ĀTI un vietējiem ieguldījumiem pastāvošās sakarības, gan vajadzību pēc strukturētas diskusijas par sadarbības veicināšanu starp starptautiskiem un vietējiem uzņēmumiem, aplūkojot arī nepieciešamību veicināt sabiedriskā un privātā sektora dialogu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka, lai likvidētu būtiskākos šķēršļus ieguldījumu veikšanai, nepieciešams analizēt gan starp ĀTI un vietējiem ieguldījumiem pastāvošās sakarības, gan vajadzību pēc strukturētas diskusijas par sadarbības veicināšanu starp starptautiskiem un vietējiem uzņēmumiem, aplūkojot arī nepieciešamību veicināt sabiedriskā un privātā sektora dialogu;

| 15. | pauž bažas par informācijas trūkumu attiecībā uz ekonomikas partnerattiecību nolīgumos iekļauto noteikumu par ieguldījumiem valstisko un reģionālo ietekmi; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par informācijas trūkumu attiecībā uz ekonomikas partnerattiecību nolīgumos iekļauto noteikumu par ieguldījumiem valstisko un reģionālo ietekmi;

| 16. | lūdz Eiropas Komisiju reizi gadā informēt Apvienoto parlamentāro asambleju par ES tiešo ārvalstu ieguldījumu apmēru salīdzinājumā ar citu pasaules daļu ĀTI; |
| --- | --- |

16.

lūdz Eiropas Komisiju reizi gadā informēt Apvienoto parlamentāro asambleju par ES tiešo ārvalstu ieguldījumu apmēru salīdzinājumā ar citu pasaules daļu ĀTI;

Kotonū Nolīguma instrumentu izmantošana, lai veicinātu ĀTI

| 17. | mudina Eiropas Investīciju banku stiprināt un pilnveidot ieguldījumu mehānisma darbību, lai padarītu šo instrumentu par ĀKK valstu privātā sektora dzīvotspējīgu resursu; |
| --- | --- |

17.

mudina Eiropas Investīciju banku stiprināt un pilnveidot ieguldījumu mehānisma darbību, lai padarītu šo instrumentu par ĀKK valstu privātā sektora dzīvotspējīgu resursu;

| 18. | tāpat mudina Kotonū Nolīguma puses piešķirt ieguldījumu mehānismam ieguldījumu veicināšanas pilnvarojumu, jo īpaši — papildus tā esošajam pilnvarojumam — padarot šo mehānismu par instrumentu kopuzņēmumu veicināšanai; |
| --- | --- |

18.

tāpat mudina Kotonū Nolīguma puses piešķirt ieguldījumu mehānismam ieguldījumu veicināšanas pilnvarojumu, jo īpaši — papildus tā esošajam pilnvarojumam — padarot šo mehānismu par instrumentu kopuzņēmumu veicināšanai;

| 19. | mudina Eiropas Komisiju un Kotonū Nolīguma puses 10. EAF izveidot adekvāti finansētu ĀKK ieguldījumu garantiju aģentūru, kā tas noteikts Kotonū Nolīguma 77. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

19.

mudina Eiropas Komisiju un Kotonū Nolīguma puses 10. EAF izveidot adekvāti finansētu ĀKK ieguldījumu garantiju aģentūru, kā tas noteikts Kotonū Nolīguma 77. panta 4. punktā;

| 20. | uzsver steidzamo vajadzību no jauna definēt kopējo ĀKK un ES iestāžu — Uzņēmumu attīstības centra (CDE) un Lauksaimniecības un lauku reģionu sadarbības tehniskā centra (CTA) — lomu un pilnvaras, lai piešķirtu tām mērķtiecīgas ieguldījumu veicināšanas pilnvaras ar proporcionālu papildu finansējumu; |
| --- | --- |

20.

uzsver steidzamo vajadzību no jauna definēt kopējo ĀKK un ES iestāžu — Uzņēmumu attīstības centra (CDE) un Lauksaimniecības un lauku reģionu sadarbības tehniskā centra (CTA) — lomu un pilnvaras, lai piešķirtu tām mērķtiecīgas ieguldījumu veicināšanas pilnvaras ar proporcionālu papildu finansējumu;

| 21. | mudina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis palielināt finansiālā un tehniskā atbalsta līmeni ĀKK valstu un reģionālajām ieguldījumu veicināšanas aģentūrām (IPA), arī dodot tām precīzi formulētas “izejošo ieguldījumu” pilnvaras; |
| --- | --- |

21.

mudina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis palielināt finansiālā un tehniskā atbalsta līmeni ĀKK valstu un reģionālajām ieguldījumu veicināšanas aģentūrām (IPA), arī dodot tām precīzi formulētas “izejošo ieguldījumu” pilnvaras;

| 22. | uzsver vajadzību risināt, jo īpaši ĀKK un ES sadarbībā, strukturālās nepilnības, ar ko saskaras ĀKK valstis ĀTI plūsmu piesaistē un saglabāšanā; mudina visas Kotonū Nolīguma puses pievērst īpašu uzmanību resursu mobilizācijai infrastruktūras attīstībai, sociālajām un ekonomiskajām investīcijām un labai pārvaldībai; |
| --- | --- |

22.

uzsver vajadzību risināt, jo īpaši ĀKK un ES sadarbībā, strukturālās nepilnības, ar ko saskaras ĀKK valstis ĀTI plūsmu piesaistē un saglabāšanā; mudina visas Kotonū Nolīguma puses pievērst īpašu uzmanību resursu mobilizācijai infrastruktūras attīstībai, sociālajām un ekonomiskajām investīcijām un labai pārvaldībai;

| 23. | uzsver nepieciešamību, izmantojot atbilstīgu politiku un iestādes, nodrošināt, lai paredzētajam ĀTI plūsmu pieaugumam ĀKK valstīs, jo īpaši attiecībā uz dabas resursiem, būtu līdzsvarota ietekme uz attīstību; aicina ĀKK valstis izpildīt to attīstības saistības šajā sakarībā, kā arī starptautisko sabiedrību — atbalstīt šo procesu; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību, izmantojot atbilstīgu politiku un iestādes, nodrošināt, lai paredzētajam ĀTI plūsmu pieaugumam ĀKK valstīs, jo īpaši attiecībā uz dabas resursiem, būtu līdzsvarota ietekme uz attīstību; aicina ĀKK valstis izpildīt to attīstības saistības šajā sakarībā, kā arī starptautisko sabiedrību — atbalstīt šo procesu;

| 24. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Pasaules Bankai, Eiropas Investīciju bankai un Āfrikas Attīstības bankai. |
| --- | --- |

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Pasaules Bankai, Eiropas Investīciju bankai un Āfrikas Attīstības bankai.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmē 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruanda).

(2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

REZOLŪCIJA
   (1)

par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos

Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2007. gada 19.–22. novembrī Kigali (Ruandā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2007. gada 19.–22. novembrī Kigali (Ruandā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.–181.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.–181.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) kopējos mērķus, kas noteikti “Eiropas Konsensā attīstības jomā” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) kopējos mērķus, kas noteikti “Eiropas Konsensā attīstības jomā” (2),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū Nolīgums”) (3) un grozīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū Nolīgums”) (3) un grozīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kāpināt progresu ceļā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kāpināt progresu ceļā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” (5),

| — | ņemot vērā valsts un privātās partnerības pieaugošo nozīmi globālu publisku labumu sniegšanā, kā noteikts Komisijas paziņojumā “Veselība un nabadzības samazināšana jaunattīstības valstīs” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valsts un privātās partnerības pieaugošo nozīmi globālu publisku labumu sniegšanā, kā noteikts Komisijas paziņojumā “Veselība un nabadzības samazināšana jaunattīstības valstīs” (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES rīcības stratēģija attiecībā uz cilvēkresursu krīzi veselības jomā jaunattīstības valstīs” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES rīcības stratēģija attiecībā uz cilvēkresursu krīzi veselības jomā jaunattīstības valstīs” (7),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2006. gada Pasaules Veselības ziņojumu “Strādājot kopā veselības jomā” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2006. gada Pasaules Veselības ziņojumu “Strādājot kopā veselības jomā” (8),

| — | ņemot vērā 59. Pasaules Veselības asamblejas (PVA) 2006. gada 27. maija rezolūciju “Sabiedrības veselība, jauninājumi, svarīgi veselības pētījumi un intelektuālā īpašuma tiesības — ceļā uz globālu stratēģiju un rīcības plānu” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 59. Pasaules Veselības asamblejas (PVA) 2006. gada 27. maija rezolūciju “Sabiedrības veselība, jauninājumi, svarīgi veselības pētījumi un intelektuālā īpašuma tiesības — ceļā uz globālu stratēģiju un rīcības plānu” (9),

| — | ņemot vērā Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko izmēģinājumu partnerību (EDCTP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko izmēģinājumu partnerību (EDCTP),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (10), ko pieņēma 2006. gada 18. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (10), ko pieņēma 2006. gada 18. decembrī,

| — | ņemot vērā tās 2004. gada 19. februāra rezolūciju par nabadzības slimībām un reproduktīvo veselību ĀKK valstīs, ko pieņēma saistībā 9. EAF (ACP-EU 3640/04/galīgā redakcija) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās 2004. gada 19. februāra rezolūciju par nabadzības slimībām un reproduktīvo veselību ĀKK valstīs, ko pieņēma saistībā 9. EAF (ACP-EU 3640/04/galīgā redakcija) (11),

| — | ņemot vērā tās 2004. gada 25. novembra rezolūciju par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku (ACP-ES 3692/04/galīgā redakcija) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās 2004. gada 25. novembra rezolūciju par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku (ACP-ES 3692/04/galīgā redakcija) (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. septembra rezolūciju par izplatītākajām un novārtā atstātajām slimībām jaunattīstības valstīs (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. septembra rezolūciju par izplatītākajām un novārtā atstātajām slimībām jaunattīstības valstīs (13),

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.083/07/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.083/07/galīgā redakcija),

| A. | tā kā veselība ir pamattiesības un attīstības un ekonomiskās labklājības priekšnoteikums un veselības pakalpojumu un medikamentu pieejamībai tāpēc jābūt vienam no galvenajiem attīstības politikas aspektiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā veselība ir pamattiesības un attīstības un ekonomiskās labklājības priekšnoteikums un veselības pakalpojumu un medikamentu pieejamībai tāpēc jābūt vienam no galvenajiem attīstības politikas aspektiem;

| B. | tā kā veselības aprūpes pieejamība ir globālas drošības un cilvēktiesību problēma, jo lipīgu slimību rašanās un atkārtota parādīšanās var radīt plašu nabadzību, invaliditāti, saslimstību un nestabilitāti un tās var ātri izplatīties visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā veselības aprūpes pieejamība ir globālas drošības un cilvēktiesību problēma, jo lipīgu slimību rašanās un atkārtota parādīšanās var radīt plašu nabadzību, invaliditāti, saslimstību un nestabilitāti un tās var ātri izplatīties visā pasaulē;

| C. | tā kā progress attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz noteiktajam termiņam 2015. gadā nav bijis atbilstošs, tādējādi izceļot nepieciešamību pēc lielākas apņemšanās tos sasniegt; |
| --- | --- |

C.

tā kā progress attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz noteiktajam termiņam 2015. gadā nav bijis atbilstošs, tādējādi izceļot nepieciešamību pēc lielākas apņemšanās tos sasniegt;

| D. | tā kā svarīgu medikamentu pieejamības trūkuma dēļ katru dienu nomirst 27 000 cilvēku; |
| --- | --- |

D.

tā kā svarīgu medikamentu pieejamības trūkuma dēļ katru dienu nomirst 27 000 cilvēku;

| E. | tā kā 25 % no 10 miljonu bērnu nāvēm izraisa slimības, ko var novērst ar vakcīnām; |
| --- | --- |

E.

tā kā 25 % no 10 miljonu bērnu nāvēm izraisa slimības, ko var novērst ar vakcīnām;

| F. | tā kā katru gadu vairāk nekā 28 miljoniem bērnu netiek veikta vakcinācija pirmajā dzīves gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā katru gadu vairāk nekā 28 miljoniem bērnu netiek veikta vakcinācija pirmajā dzīves gadā;

| G. | tā kā papildus galvenajām trīs slimībām, kas izraisa daudzu cilvēku nāvi — HIV/AIDS, malārija un tuberkuloze (TB) —, ir daudz dažādu citu slimību, kas kopā skar apmēram 1 miljardu cilvēku jeb sesto daļu no pasaules iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā papildus galvenajām trīs slimībām, kas izraisa daudzu cilvēku nāvi — HIV/AIDS, malārija un tuberkuloze (TB) —, ir daudz dažādu citu slimību, kas kopā skar apmēram 1 miljardu cilvēku jeb sesto daļu no pasaules iedzīvotājiem;

| H. | tā kā starp šīm novārtā atstātajām slimībām ir Āfrikas tripanosomiāze (miega slimība), Buruli čūla, Haga slimība, tropu drudzis, kuņģa un zarnu trakta helminti, zīdaiņu diareja, viscerālā leišmanioze (Kala Azar), lepra, limfātiskā filariāze (elefantiāze), onhocerikoze (upju aklums), šistomiāze (gliemju drudzis), trahoma, kā arī diabēts, psihiskās slimības un epilepsija; |
| --- | --- |

H.

tā kā starp šīm novārtā atstātajām slimībām ir Āfrikas tripanosomiāze (miega slimība), Buruli čūla, Haga slimība, tropu drudzis, kuņģa un zarnu trakta helminti, zīdaiņu diareja, viscerālā leišmanioze (Kala Azar), lepra, limfātiskā filariāze (elefantiāze), onhocerikoze (upju aklums), šistomiāze (gliemju drudzis), trahoma, kā arī diabēts, psihiskās slimības un epilepsija;

| I. | tā kā pastāvošās terapijas ierobežoto iespēju dēļ novārtā atstātās slimības rada ļoti lielu invaliditātes un nabadzības slogu, bet to izpētei tiek piešķirti salīdzinoši mazi pētniecības līdzekļi inter alia arī ES līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā pastāvošās terapijas ierobežoto iespēju dēļ novārtā atstātās slimības rada ļoti lielu invaliditātes un nabadzības slogu, bet to izpētei tiek piešķirti salīdzinoši mazi pētniecības līdzekļi inter alia arī ES līmenī;

| J. | tā kā pētniecība medikamentu izstrādes jomā tiek veikta galvenokārt attiecībā uz tām zālēm, ko var pārdot attīstītajās valstīs, un slimībām, ar kurām saskaras attīstītā pasaule; |
| --- | --- |

J.

tā kā pētniecība medikamentu izstrādes jomā tiek veikta galvenokārt attiecībā uz tām zālēm, ko var pārdot attīstītajās valstīs, un slimībām, ar kurām saskaras attīstītā pasaule;

| K. | tā kā ir nepieciešams vairāk “pārņemamu” pētījumu un izstrādes, kas zinātnes atziņas un pamatpētījumus nodod klīnisko pētījumu rīcībā un jaunu produktu reģistrācijai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir nepieciešams vairāk “pārņemamu” pētījumu un izstrādes, kas zinātnes atziņas un pamatpētījumus nodod klīnisko pētījumu rīcībā un jaunu produktu reģistrācijai;

| L. | tā kā vienlaicīga inficēšanās ar TB/HIV ir plaši izplatīti draudi, bet tikai 0,5 % no HIV pacientiem tiek pārbaudīti attiecībā uz TB un 7 % no TB pacientiem tiek pārbaudīti attiecībā uz HIV, un tā kā tādējādi ir nepieciešams lielāks finansiālais atbalsts un resursi un ciešāka sadarbība starp programmām un dienestiem, kas paredzēti konkrētām slimībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā vienlaicīga inficēšanās ar TB/HIV ir plaši izplatīti draudi, bet tikai 0,5 % no HIV pacientiem tiek pārbaudīti attiecībā uz TB un 7 % no TB pacientiem tiek pārbaudīti attiecībā uz HIV, un tā kā tādējādi ir nepieciešams lielāks finansiālais atbalsts un resursi un ciešāka sadarbība starp programmām un dienestiem, kas paredzēti konkrētām slimībām;

| M. | tā kā pret zālēm izturīgu TB (MDR-TB) ir ļoti grūti diagnosticēt un ārstēt; |
| --- | --- |

M.

tā kā pret zālēm izturīgu TB (MDR-TB) ir ļoti grūti diagnosticēt un ārstēt;

| N. | tā kā 6–10 % no pasaules medikamentu tirgus veido viltotas zāles un tiek uzskatīts, ka 25 % no Āfrikā patērētajām zālēm ir viltotas; |
| --- | --- |

N.

tā kā 6–10 % no pasaules medikamentu tirgus veido viltotas zāles un tiek uzskatīts, ka 25 % no Āfrikā patērētajām zālēm ir viltotas;

| O. | tā kā profilakse ir visefektīvākais veids, kā cīnīties pret seksuāli transmisīvajām slimībām, un ģimenes plānošanas un maternitātes un reproduktīvās veselības informācijas un pakalpojumu pieejamībai ir svarīga nozīme nabadzības samazināšanā un HIV/AIDS apkarošanā, un otrādi; |
| --- | --- |

O.

tā kā profilakse ir visefektīvākais veids, kā cīnīties pret seksuāli transmisīvajām slimībām, un ģimenes plānošanas un maternitātes un reproduktīvās veselības informācijas un pakalpojumu pieejamībai ir svarīga nozīme nabadzības samazināšanā un HIV/AIDS apkarošanā, un otrādi;

| P. | tā kā visā pasaulē trūkst apmēram 4,3 miljoni veselības jomas speciālistu, starp tiem 2,4 miljoni ārstu, medmāsu un vecmāšu pasaules 57 visnabadzīgākajās valstīs, turklāt lauku apvidos šī problēma ir vēl nopietnāka; |
| --- | --- |

P.

tā kā visā pasaulē trūkst apmēram 4,3 miljoni veselības jomas speciālistu, starp tiem 2,4 miljoni ārstu, medmāsu un vecmāšu pasaules 57 visnabadzīgākajās valstīs, turklāt lauku apvidos šī problēma ir vēl nopietnāka;

| Q. | tā kā tas, ka meitenēm ir labāk pieejama izglītība, un tas, ka ir lielāka sieviešu proporcija starp personām, kas strādā veselības jomā, ir divi faktori, kuri veicina to, ka sievietes izmanto veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tas, ka meitenēm ir labāk pieejama izglītība, un tas, ka ir lielāka sieviešu proporcija starp personām, kas strādā veselības jomā, ir divi faktori, kuri veicina to, ka sievietes izmanto veselības aprūpes pakalpojumus;

| R. | tā kā palīdzībai bieži vien ir bijis tikai īstermiņa raksturs un tā nav spējusi segt veselības jomas pastāvīgās ilgtermiņa izmaksas, tā kā šīs palīdzības sniegšanā iesaistīto starptautisko organizāciju lielā skaita dēļ tā var būt sarežģīta un ne vienmēr ir pieskaņota valdību prioritātēm un potenciāla veidošanas centieniem; |
| --- | --- |

R.

tā kā palīdzībai bieži vien ir bijis tikai īstermiņa raksturs un tā nav spējusi segt veselības jomas pastāvīgās ilgtermiņa izmaksas, tā kā šīs palīdzības sniegšanā iesaistīto starptautisko organizāciju lielā skaita dēļ tā var būt sarežģīta un ne vienmēr ir pieskaņota valdību prioritātēm un potenciāla veidošanas centieniem;

| S. | tā kā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Pasaules Bankas politika dažreiz rada nabadzīgajām valstīm ievērojamus šķēršļus, nosakot pārāk stingrus noteikumus attiecībā uz valsts līdzekļu izlietošanu, kuri nav saderīgi ar Tūkstošgades attīstības mērķiem veselības, ūdens un sanitārajā jomā, |
| --- | --- |

S.

tā kā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Pasaules Bankas politika dažreiz rada nabadzīgajām valstīm ievērojamus šķēršļus, nosakot pārāk stingrus noteikumus attiecībā uz valsts līdzekļu izlietošanu, kuri nav saderīgi ar Tūkstošgades attīstības mērķiem veselības, ūdens un sanitārajā jomā,

Veselības aspekts

| 1. | mudina ĀKK valstis piešķirt veselības vajadzībām 15 % no valsts gada budžeta (Abudžas Deklarācija (14)) un Eiropas Savienību sasniegt Eiropas Parlamenta mērķi 20 % no finansiālās palīdzības saistībām tērēt veselības un izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

mudina ĀKK valstis piešķirt veselības vajadzībām 15 % no valsts gada budžeta (Abudžas Deklarācija (14)) un Eiropas Savienību sasniegt Eiropas Parlamenta mērķi 20 % no finansiālās palīdzības saistībām tērēt veselības un izglītības vajadzībām;

| 2. | uzsver, ka dalībvalstīm jāpilda solījums piešķirt 0,7 % no saviem nacionālajiem ienākumiem kā ārvalstu palīdzību un nodrošināt, lai šāda palīdzība būtu koordinēta un paredzama un tiktu sniegta ilgākā laikposmā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka dalībvalstīm jāpilda solījums piešķirt 0,7 % no saviem nacionālajiem ienākumiem kā ārvalstu palīdzību un nodrošināt, lai šāda palīdzība būtu koordinēta un paredzama un tiktu sniegta ilgākā laikposmā;

| 3. | aicina ES, SVF un Pasaules Banku nenoteikt pārāk stingrus noteikumus attiecībā uz valsts līdzekļu izlietošanu un neveicināt neatbilstošu tirgus reformu veikšanu sabiedrisko pakalpojumu jomā ar palīdzības nosacījumiem, tehniskajām konsultācijām un tirdzniecības nolīgumiem; |
| --- | --- |

3.

aicina ES, SVF un Pasaules Banku nenoteikt pārāk stingrus noteikumus attiecībā uz valsts līdzekļu izlietošanu un neveicināt neatbilstošu tirgus reformu veikšanu sabiedrisko pakalpojumu jomā ar palīdzības nosacījumiem, tehniskajām konsultācijām un tirdzniecības nolīgumiem;

| 4. | uzskata, ka veselībai jāpiešķir redzamāka vieta valstu stratēģiskajos dokumentos (10. Eiropas Attīstības fondam), nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentos un vidēja laikposma tēriņu plānos, arī to budžetā, un ka tām ir jānodrošina, lai analīze, no kuras tās gūst informāciju, ietekmētu darba galvenos virzienus veselības jomā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka veselībai jāpiešķir redzamāka vieta valstu stratēģiskajos dokumentos (10. Eiropas Attīstības fondam), nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentos un vidēja laikposma tēriņu plānos, arī to budžetā, un ka tām ir jānodrošina, lai analīze, no kuras tās gūst informāciju, ietekmētu darba galvenos virzienus veselības jomā;

| 5. | uzsver valstu politiskās vadības nozīmi un tās atbildību un aicina ĀKK valstu valdības un Komisiju nodrošināt, lai pilsoniskā sabiedrība un skartās un marginalizētās kopienas tiktu iesaistītas politikas izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver valstu politiskās vadības nozīmi un tās atbildību un aicina ĀKK valstu valdības un Komisiju nodrošināt, lai pilsoniskā sabiedrība un skartās un marginalizētās kopienas tiktu iesaistītas politikas izstrādē un īstenošanā;

| 6. | ir pārliecināta, ka palīdzības saistībām ir jāatspoguļo vispārējais veselības statuss un valstu rezultāti, nevis tikai HIV/AIDS, TB un malārija; |
| --- | --- |

6.

ir pārliecināta, ka palīdzības saistībām ir jāatspoguļo vispārējais veselības statuss un valstu rezultāti, nevis tikai HIV/AIDS, TB un malārija;

| 7. | atbalsta 2006. gada Pasaules Veselības ziņojumā iekļautos ieteikumus no veselībai paredzētās starptautiskās attīstības palīdzības 50 % veltīt veselības sistēmu nostiprināšanai un atlikušos 50 % no šiem līdzekļiem izmantot darbaspēka nostiprināšanai; |
| --- | --- |

7.

atbalsta 2006. gada Pasaules Veselības ziņojumā iekļautos ieteikumus no veselībai paredzētās starptautiskās attīstības palīdzības 50 % veltīt veselības sistēmu nostiprināšanai un atlikušos 50 % no šiem līdzekļiem izmantot darbaspēka nostiprināšanai;

| 8. | atbalsta nepieciešamību nostiprināt veselības sistēmas ĀKK valstīs, izmantojot tādu pieeju kā svarīgu un vispārēju medikamentu pieejamības palielināšana, birokrātijas samazināšana, pilnveidojot pārvaldību, rentabilitātes palielināšana, efektivitātes palielināšana ar reorganizētiem pakalpojumiem un decentralizētām veselības sistēmām un resursu sadalījums tādā veidā, lai labāk risinātu sabiedrības vajadzības; |
| --- | --- |

8.

atbalsta nepieciešamību nostiprināt veselības sistēmas ĀKK valstīs, izmantojot tādu pieeju kā svarīgu un vispārēju medikamentu pieejamības palielināšana, birokrātijas samazināšana, pilnveidojot pārvaldību, rentabilitātes palielināšana, efektivitātes palielināšana ar reorganizētiem pakalpojumiem un decentralizētām veselības sistēmām un resursu sadalījums tādā veidā, lai labāk risinātu sabiedrības vajadzības;

| 9. | atbalsta visus pasākumus, kas vērsti uz to, lai uzlabotu svarīgu medikamentu pieejamību, jo īpaši nabadzīgām un neaizsargātām kopienām ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

9.

atbalsta visus pasākumus, kas vērsti uz to, lai uzlabotu svarīgu medikamentu pieejamību, jo īpaši nabadzīgām un neaizsargātām kopienām ĀKK valstīs;

| 10. | mudina izveidot un nostiprināt valstu veselības regulējuma sistēmas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas kā līdzekļus, ar ko pilnveidot valsts un privāto medicīnas pakalpojumu sniedzēju darbību plānošanu un pārraudzību; |
| --- | --- |

10.

mudina izveidot un nostiprināt valstu veselības regulējuma sistēmas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas kā līdzekļus, ar ko pilnveidot valsts un privāto medicīnas pakalpojumu sniedzēju darbību plānošanu un pārraudzību;

| 11. | uzsver, ka valsts un privātās partnerībām, valsts attīstības partnerībām un Ziemeļu–Dienvidu un Dienvidu–Dienvidu partnerībām var būt pozitīva nozīme attiecībā uz veselības nozares nostiprināšanu, jo īpaši neattīstītajās un jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka valsts un privātās partnerībām, valsts attīstības partnerībām un Ziemeļu–Dienvidu un Dienvidu–Dienvidu partnerībām var būt pozitīva nozīme attiecībā uz veselības nozares nostiprināšanu, jo īpaši neattīstītajās un jaunattīstības valstīs;

Profilakse

| 12. | uzsver, ka valdību politikas galvenajam mērķim jābūt slimību profilaksei ar vakcinēšanu, pārtikas nekaitīgumu (uzturvielas) un tīra ūdens un labu sanitāro apstākļu nodrošināšanu, tabakas un alkohola kontroles programmām, kā arī ar higiēnu, drošu seksu, veselīga dzīvesveida veicināšanu un citiem izglītojošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka valdību politikas galvenajam mērķim jābūt slimību profilaksei ar vakcinēšanu, pārtikas nekaitīgumu (uzturvielas) un tīra ūdens un labu sanitāro apstākļu nodrošināšanu, tabakas un alkohola kontroles programmām, kā arī ar higiēnu, drošu seksu, veselīga dzīvesveida veicināšanu un citiem izglītojošiem pasākumiem;

| 13. | uzsver, ka informācija un vakcīnas ir visrentablākais veids, kā veikt infekcijas slimību profilaksi un kontrolēt to izplatīšanos, un ka jaunattīstības valstīs ir daudz jādara, lai nodrošinātu plašāku aptvērumu ar jau pastāvošajām vakcīnām, lai ieviestu jaunas un nepietiekamā mērā izmantotas vakcīnas un lai izstrādātu labākas, tieši jaunattīstības valstīm piemērotas vakcīnas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka informācija un vakcīnas ir visrentablākais veids, kā veikt infekcijas slimību profilaksi un kontrolēt to izplatīšanos, un ka jaunattīstības valstīs ir daudz jādara, lai nodrošinātu plašāku aptvērumu ar jau pastāvošajām vakcīnām, lai ieviestu jaunas un nepietiekamā mērā izmantotas vakcīnas un lai izstrādātu labākas, tieši jaunattīstības valstīm piemērotas vakcīnas;

| 14. | aicina veikt profilakses pasākumus, arī plašāk izmantojot izturīgus pret insektiem apstrādātus pretmalārijas tīklus, likvidējot stāvoša ūdens avotus, apmācot pazīt simptomus, pārbaudot HIV pacientu inficēšanos ar TB un otrādi un izmantojot seksuālās/reproduktīvās veselības un HIV/AIDS programmas ar atbilstošajiem materiālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

14.

aicina veikt profilakses pasākumus, arī plašāk izmantojot izturīgus pret insektiem apstrādātus pretmalārijas tīklus, likvidējot stāvoša ūdens avotus, apmācot pazīt simptomus, pārbaudot HIV pacientu inficēšanos ar TB un otrādi un izmantojot seksuālās/reproduktīvās veselības un HIV/AIDS programmas ar atbilstošajiem materiālajiem līdzekļiem;

| 15. | pauž atbalstu farmācijas uzņēmumiem, kas īsteno centienus palielināt svarīgu medikamentu pieejamību par pieņemamu cenu ĀKK valstīs, jo īpaši saistībā ar novārtā atstātām slimībām; |
| --- | --- |

15.

pauž atbalstu farmācijas uzņēmumiem, kas īsteno centienus palielināt svarīgu medikamentu pieejamību par pieņemamu cenu ĀKK valstīs, jo īpaši saistībā ar novārtā atstātām slimībām;

Potenciāls un infrastruktūra

| 16. | uzskata, ka galvenie faktori, kas var palīdzēt uzlabot veselības aprūpes rezultātus, ir veselības infrastruktūra un loģistikas ķēdes, arī personāls, klīnikas un slimnīcas, un piegādes un izplatīšanas kanāli zālēm un vakcīnām; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka galvenie faktori, kas var palīdzēt uzlabot veselības aprūpes rezultātus, ir veselības infrastruktūra un loģistikas ķēdes, arī personāls, klīnikas un slimnīcas, un piegādes un izplatīšanas kanāli zālēm un vakcīnām;

| 17. | aicina atsākt centienus atjaunot, izveidot un nostiprināt veselības sistēmas, palielinot gada budžetus un sniedzot ES palīdzību, lai uzlabotu kvalitatīvu pakalpojumu, diagnosticēšanas, vakcīnu un medikamentu pieejamību, jo īpaši nabadzīgajiem iedzīvotājiem un riska grupām; |
| --- | --- |

17.

aicina atsākt centienus atjaunot, izveidot un nostiprināt veselības sistēmas, palielinot gada budžetus un sniedzot ES palīdzību, lai uzlabotu kvalitatīvu pakalpojumu, diagnosticēšanas, vakcīnu un medikamentu pieejamību, jo īpaši nabadzīgajiem iedzīvotājiem un riska grupām;

| 18. | atzinīgi vērtē centienus, ko īsteno globālās veselības partnerības, piemēram, Globālā Vakcīnu un vakcinēšanas alianse (GAVI) un Globālais fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai (GFATM), lai nostiprinātu veselības sistēmas jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē centienus, ko īsteno globālās veselības partnerības, piemēram, Globālā Vakcīnu un vakcinēšanas alianse (GAVI) un Globālais fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai (GFATM), lai nostiprinātu veselības sistēmas jaunattīstības valstīs;

| 19. | aicina izvirzīt iniciatīvas, lai nodrošinātu atbilstošas diagnostikas, drošu, lētu un iedarbīgu medikamentu, drošu asins savākšanas metožu un drošu asins piegāžu paātrinātu vietēju pieejamību kopā ar atbilstošo apmācību, tehnisko palīdzību un infrastruktūru, cita starpā arī lauku apvidos, un uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai neviena vakcinēšanas programmas nepieļautu medicīnisko tehnoloģiju atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

19.

aicina izvirzīt iniciatīvas, lai nodrošinātu atbilstošas diagnostikas, drošu, lētu un iedarbīgu medikamentu, drošu asins savākšanas metožu un drošu asins piegāžu paātrinātu vietēju pieejamību kopā ar atbilstošo apmācību, tehnisko palīdzību un infrastruktūru, cita starpā arī lauku apvidos, un uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai neviena vakcinēšanas programmas nepieļautu medicīnisko tehnoloģiju atkārtotu izmantošanu;

| 20. | atzīmē, ka uzticamu datu vākšana un galveno veselības parametru uzraudzība ļauj attīstīt uz konkrētiem pierādījumiem balstītu politiku, kas var būt efektīvāka; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka uzticamu datu vākšana un galveno veselības parametru uzraudzība ļauj attīstīt uz konkrētiem pierādījumiem balstītu politiku, kas var būt efektīvāka;

| 21. | pauž atbalstu darbam, ko veic, īstenojot PVO Iepriekšējās kvalifikācijas programmu attiecībā uz jaunu svarīgu medikamentu novērtēšanu un sagādāšanu un potenciāla palielināšanas pastiprināšanu; |
| --- | --- |

21.

pauž atbalstu darbam, ko veic, īstenojot PVO Iepriekšējās kvalifikācijas programmu attiecībā uz jaunu svarīgu medikamentu novērtēšanu un sagādāšanu un potenciāla palielināšanas pastiprināšanu;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES rīcības stratēģiju attiecībā uz cilvēkresursu krīzi veselības jomā jaunattīstības valstīs un aicina šajā jomā pastiprināt pasākumus; atgādina, ka ir nepieciešams attīstīt labākus darba apstākļus, apmācības un karjeras iespējas medicīnas darbiniekiem, kā arī stimulus palikt darbā, sadarbības pasākumus un apmaiņas programmas; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES rīcības stratēģiju attiecībā uz cilvēkresursu krīzi veselības jomā jaunattīstības valstīs un aicina šajā jomā pastiprināt pasākumus; atgādina, ka ir nepieciešams attīstīt labākus darba apstākļus, apmācības un karjeras iespējas medicīnas darbiniekiem, kā arī stimulus palikt darbā, sadarbības pasākumus un apmaiņas programmas;

| 23. | mudina ĀKK valstu valdības panāk lielāku vienlīdzību pilsoniskajā sabiedrībā, īstenojot dzimumu vienlīdzības principu attiecībā uz veselību un izglītību, kā arī nodarbinātības statusu, un nostiprināt sievietes sociālo statusu un autonomiju, pievēršot uzmanību sievietēm un meitenēm cilvēkresursu attīstībā un karjeras iespēju nodrošināšanā veselības nozarē; |
| --- | --- |

23.

mudina ĀKK valstu valdības panāk lielāku vienlīdzību pilsoniskajā sabiedrībā, īstenojot dzimumu vienlīdzības principu attiecībā uz veselību un izglītību, kā arī nodarbinātības statusu, un nostiprināt sievietes sociālo statusu un autonomiju, pievēršot uzmanību sievietēm un meitenēm cilvēkresursu attīstībā un karjeras iespēju nodrošināšanā veselības nozarē;

| 24. | mudina ES izstrādāt un ieviest ES Rīcības kodeksu veselības darbinieku ētiskai pieņemšanai darbā un atbalstīt globāla kodeksa izstrādi, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm uz attīstītajām valstīm; uzskata, ka ES un starptautiskajai palīdzībai ir jānodrošina cilvēkresursu ilgtermiņa finansēšana kā ieguldījums veselības sistēmā; |
| --- | --- |

24.

mudina ES izstrādāt un ieviest ES Rīcības kodeksu veselības darbinieku ētiskai pieņemšanai darbā un atbalstīt globāla kodeksa izstrādi, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm uz attīstītajām valstīm; uzskata, ka ES un starptautiskajai palīdzībai ir jānodrošina cilvēkresursu ilgtermiņa finansēšana kā ieguldījums veselības sistēmā;

| 25. | uzskata, ka ieguldījumi ūdensapgādē, sanitāro apstākļu uzlabošanā un infrastruktūrā, kā arī informētības palielināšana par saiknēm starp veselību, tīru ūdeni, labiem sanitāriem apstākļiem un higiēnu ir svarīgs faktors to slimību apkarošanā, kuras izplatās ar ūdeni, un veselības aprūpes sistēmu sekmīgai darbībai; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ieguldījumi ūdensapgādē, sanitāro apstākļu uzlabošanā un infrastruktūrā, kā arī informētības palielināšana par saiknēm starp veselību, tīru ūdeni, labiem sanitāriem apstākļiem un higiēnu ir svarīgs faktors to slimību apkarošanā, kuras izplatās ar ūdeni, un veselības aprūpes sistēmu sekmīgai darbībai;

Pētniecība un attīstība

| 26. | atzinīgi vērtē PVA pieņemto rezolūciju par sabiedrības veselību, jauninājumiem, svarīgiem veselības pētījumiem un intelektuālā īpašuma tiesībām, kas liek pamatus veselības pētniecības vajadzību un prioritāšu noteikšanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē PVA pieņemto rezolūciju par sabiedrības veselību, jauninājumiem, svarīgiem veselības pētījumiem un intelektuālā īpašuma tiesībām, kas liek pamatus veselības pētniecības vajadzību un prioritāšu noteikšanai jaunattīstības valstīs;

| 27. | atzinīgi vērtē novārtā atstāto slimību iekļaušanu un uzsvaru uz pārņemamiem pētījumiem ES Septītajā pamatprogrammā pētniecībai; prasa, lai Komisija atbalsta institūtus, kas vēlas sadarboties ar sabiedrības veselības iniciatīvām, kuras vērstas uz šīm nozarēm, un nodrošināt, lai jaunās zāles, ko izstrādā, pamatojoties uz sabiedriski finansētiem pētījumiem, paliktu visiem pieejamas; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē novārtā atstāto slimību iekļaušanu un uzsvaru uz pārņemamiem pētījumiem ES Septītajā pamatprogrammā pētniecībai; prasa, lai Komisija atbalsta institūtus, kas vēlas sadarboties ar sabiedrības veselības iniciatīvām, kuras vērstas uz šīm nozarēm, un nodrošināt, lai jaunās zāles, ko izstrādā, pamatojoties uz sabiedriski finansētiem pētījumiem, paliktu visiem pieejamas;

| 28. | norāda, ka šīm lielākajām politiskajām saistībām ES un starptautiskajā līmenī tagad ir jānodrošina atbilstošs ilgtermiņa finansiālais atbalsts un ciešāka sadarbība starp partnervalstīm, akadēmiskajām iestādēm un uzņēmumiem, lai gūtu rezultātus jaunu diagnostikas rīku un drošu un efektīvu medikamentu izstrādē; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka šīm lielākajām politiskajām saistībām ES un starptautiskajā līmenī tagad ir jānodrošina atbilstošs ilgtermiņa finansiālais atbalsts un ciešāka sadarbība starp partnervalstīm, akadēmiskajām iestādēm un uzņēmumiem, lai gūtu rezultātus jaunu diagnostikas rīku un drošu un efektīvu medikamentu izstrādē;

| 29. | atzīst EDCTP nozīmi klīnisko izmēģinājumu rīkošanā jaunām zālēm un vakcīnām, kas ir piemērotas vietējiem klīniskajiem, ētiskajiem un sociālajiem apstākļiem valstīs, kurās izplatās slimības, un aicina EDCTP darbību paplašināt, aptverot citas novārtā atstātās slimības un citas klīniskās attīstības stadijas (I un IV stadiju); |
| --- | --- |

29.

atzīst EDCTP nozīmi klīnisko izmēģinājumu rīkošanā jaunām zālēm un vakcīnām, kas ir piemērotas vietējiem klīniskajiem, ētiskajiem un sociālajiem apstākļiem valstīs, kurās izplatās slimības, un aicina EDCTP darbību paplašināt, aptverot citas novārtā atstātās slimības un citas klīniskās attīstības stadijas (I un IV stadiju);

| 30. | aicina medikamentu klīniskos izmēģinājumus veikt, lielāku uzmanību pievēršot dzimumu aspektam; uzsver nepieciešamību palielināt medicīnas pētnieku informētību par sieviešu un vīriešu atšķirīgo dzīves veidu un dzīves apstākļiem, lai tas tiktu ņemts vērā, izstrādājot jaunas zāles un vakcīnas; |
| --- | --- |

30.

aicina medikamentu klīniskos izmēģinājumus veikt, lielāku uzmanību pievēršot dzimumu aspektam; uzsver nepieciešamību palielināt medicīnas pētnieku informētību par sieviešu un vīriešu atšķirīgo dzīves veidu un dzīves apstākļiem, lai tas tiktu ņemts vērā, izstrādājot jaunas zāles un vakcīnas;

| 31. | pauž atbalstu vietējās pētniecības, klīnisko izmēģinājumu un ražošanas kapacitātes nostiprināšanai, arī reģionālu un nacionālu vispārējo farmācijas produktu ražošanas uzņēmumu attīstībai skartajos apgabalos un integrētu projektu attīstībai, sākot no jaunu slimību identificēšanas līdz jaunu medikamentu izstrādei un ražošanai, un aicina īstenot tādus pētījumus, kas ietver organizatoriskos un veselības sistēmas pētījumus ar mērķi efektīvāk īstenot paredzētos pasākumus, ņemot vērā ar medikamentu izrakstīšanu, lietošanu, pieejamību, pieņemamu cenu un izplatīšanu saistītos kultūras jautājumus; |
| --- | --- |

31.

pauž atbalstu vietējās pētniecības, klīnisko izmēģinājumu un ražošanas kapacitātes nostiprināšanai, arī reģionālu un nacionālu vispārējo farmācijas produktu ražošanas uzņēmumu attīstībai skartajos apgabalos un integrētu projektu attīstībai, sākot no jaunu slimību identificēšanas līdz jaunu medikamentu izstrādei un ražošanai, un aicina īstenot tādus pētījumus, kas ietver organizatoriskos un veselības sistēmas pētījumus ar mērķi efektīvāk īstenot paredzētos pasākumus, ņemot vērā ar medikamentu izrakstīšanu, lietošanu, pieejamību, pieņemamu cenu un izplatīšanu saistītos kultūras jautājumus;

| 32. | aicina veicināt tādu pasākumu loku, kas vērsti uz medikamentu pieejamību un pieņemamu cenu līmeni, iekļaujot diferencētas cenas, dāvinājumus un atlaides, balvas par jauninājumiem, nodokļu atlaides, stimulus, iepriekšējas iegādes saistības un iepriekšējas tirgus saistības vakcīnām, ar ko līdzekļu piešķīrēji uzņemas konkrētas saistības subsidēt tādu vakcīnu iegādi, kas atbilst iepriekš noteiktiem standartiem, kā arī ražošanas tehnoloģiju un pieredzes nodošanu valstīm, kur izplatās slimības; |
| --- | --- |

32.

aicina veicināt tādu pasākumu loku, kas vērsti uz medikamentu pieejamību un pieņemamu cenu līmeni, iekļaujot diferencētas cenas, dāvinājumus un atlaides, balvas par jauninājumiem, nodokļu atlaides, stimulus, iepriekšējas iegādes saistības un iepriekšējas tirgus saistības vakcīnām, ar ko līdzekļu piešķīrēji uzņemas konkrētas saistības subsidēt tādu vakcīnu iegādi, kas atbilst iepriekš noteiktiem standartiem, kā arī ražošanas tehnoloģiju un pieredzes nodošanu valstīm, kur izplatās slimības;

| 33. | atzinīgi vērtē tādu pieeju kā iepriekšējās tirgus saistības, lai palielinātu jaunattīstības valstīm paredzēto medikamentu un vakcīnu izstrādi un to ražošanas izvēršanu; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē tādu pieeju kā iepriekšējās tirgus saistības, lai palielinātu jaunattīstības valstīm paredzēto medikamentu un vakcīnu izstrādi un to ražošanas izvēršanu;

| 34. | uzskata, ka medikamentu pārbaudei un reģistrācijai ir jāatbilst prioritātēm valstīs, kur izplatās slimības, paredzot īpašas procedūras labākam risku un ieguvumu izvērtējumam attiecībā uz zālēm novārtā atstātām slimībām; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka medikamentu pārbaudei un reģistrācijai ir jāatbilst prioritātēm valstīs, kur izplatās slimības, paredzot īpašas procedūras labākam risku un ieguvumu izvērtējumam attiecībā uz zālēm novārtā atstātām slimībām;

| 35. | uzskata, ka valsts un privātās attīstības partnerības (VPP) ir sekmīgs modelis sadarbības veidošanai starp farmācijas uzņēmumiem un valsts pētījumiem, lai izstrādātu novatoriskus terapijas veidus un nostiprinātu potenciāla veidošanu; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka valsts un privātās attīstības partnerības (VPP) ir sekmīgs modelis sadarbības veidošanai starp farmācijas uzņēmumiem un valsts pētījumiem, lai izstrādātu novatoriskus terapijas veidus un nostiprinātu potenciāla veidošanu;

| 36. | atgādina jaunattīstības valstu tiesības izmantot elastību, ko tām paredz Nolīgums par ar tirdzniecību saistītiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS), jo īpaši jomās, kurās nevar gūt peļņu un kuras nav iekļaujamas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) tirgū, vienlaikus saglabājot stimulus ar intelektuālā īpašuma aizsardzību un ar medikamentu reģistrāciju un tirdzniecību saistīto regulatīvo jautājumu risināšanu; uzskata, ka šādas tiesības var būt lietderīgas strīdos par atļauju izsniegšanu jaunām zālēm un par intelektuālā īpašuma tiesībām ar farmācijas uzņēmumiem gadījumos, kad runa ir par sabiedrībai sevišķi svarīgiem veselības jautājumiem; |
| --- | --- |

36.

atgādina jaunattīstības valstu tiesības izmantot elastību, ko tām paredz Nolīgums par ar tirdzniecību saistītiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS), jo īpaši jomās, kurās nevar gūt peļņu un kuras nav iekļaujamas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) tirgū, vienlaikus saglabājot stimulus ar intelektuālā īpašuma aizsardzību un ar medikamentu reģistrāciju un tirdzniecību saistīto regulatīvo jautājumu risināšanu; uzskata, ka šādas tiesības var būt lietderīgas strīdos par atļauju izsniegšanu jaunām zālēm un par intelektuālā īpašuma tiesībām ar farmācijas uzņēmumiem gadījumos, kad runa ir par sabiedrībai sevišķi svarīgiem veselības jautājumiem;

| 37. | uzsver neseno piemēru, kad Brazīlija izmantoja visas TRIPS nolīguma sniegtās priekšrocības attiecībā uz medikamentu obligāto licencēšanu un citiem intelektuālo īpašuma tiesību aspektiem; |
| --- | --- |

37.

uzsver neseno piemēru, kad Brazīlija izmantoja visas TRIPS nolīguma sniegtās priekšrocības attiecībā uz medikamentu obligāto licencēšanu un citiem intelektuālo īpašuma tiesību aspektiem;

| 38. | pauž nopietnas bažas par to, ka dažu ĀKK valstu valdības aktīvām farmācijas sastāvdaļām, gataviem farmācijas izstrādājumiem un vakcīnām piemēro tarifus, importa nodevas un nodokļus, kas zāles tādējādi padara nepieņemami dārgas nabadzīgām kopienām; mudina Eiropas Komisiju šo problēmu izmeklēt un mudināt attiecīgās valdības šādus nodokļus atcelt; |
| --- | --- |

38.

pauž nopietnas bažas par to, ka dažu ĀKK valstu valdības aktīvām farmācijas sastāvdaļām, gataviem farmācijas izstrādājumiem un vakcīnām piemēro tarifus, importa nodevas un nodokļus, kas zāles tādējādi padara nepieņemami dārgas nabadzīgām kopienām; mudina Eiropas Komisiju šo problēmu izmeklēt un mudināt attiecīgās valdības šādus nodokļus atcelt;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi ievērot izrakstīto medikamentu lietošanu, lai ierobežotu rezistenci, un ka ir svarīgi censties noteikt pēc iespējas īsākus medikamentu lietošanas režīmus, kombinācijas un fiksētas dozas; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi ievērot izrakstīto medikamentu lietošanu, lai ierobežotu rezistenci, un ka ir svarīgi censties noteikt pēc iespējas īsākus medikamentu lietošanas režīmus, kombinācijas un fiksētas dozas;

| 40. | aicina ĀKK valstis un ES pastiprināt pasākumus pret viltotām zālēm, atbalstot zāļu izstrādājumu un materiālu efektīvu kvalitātes kontroli, pastiprinot muitas un policijas sadarbību un veicinot starptautiskas konvencijas pieņemšanu, kas noteiktu, ka viltotu medikamentu ražošana un tirdzniecība ir kriminālnoziegums; |
| --- | --- |

40.

aicina ĀKK valstis un ES pastiprināt pasākumus pret viltotām zālēm, atbalstot zāļu izstrādājumu un materiālu efektīvu kvalitātes kontroli, pastiprinot muitas un policijas sadarbību un veicinot starptautiskas konvencijas pieņemšanu, kas noteiktu, ka viltotu medikamentu ražošana un tirdzniecība ir kriminālnoziegums;

| 41. | aicina ĀKK valstis sākt izmantot un ātrāk ieviest artemisinīna kombinēto terapiju (AKT), kas atzīta par visefektīvāko malārijas ārstēšanas līdzekli; aicina līdzekļu piešķīrējus finansēt AKT zāles un sniegt atbalstu to iegādei, iepriekšējai kvalifikācijai un ražošanai; |
| --- | --- |

41.

aicina ĀKK valstis sākt izmantot un ātrāk ieviest artemisinīna kombinēto terapiju (AKT), kas atzīta par visefektīvāko malārijas ārstēšanas līdzekli; aicina līdzekļu piešķīrējus finansēt AKT zāles un sniegt atbalstu to iegādei, iepriekšējai kvalifikācijai un ražošanai;

| 42. | uzsver attīstīto valstu un jaunattīstības valstu kopīgās intereses, piemēram, attiecībā uz mikrobu rezistences kontroli un labāku pretvīrusu preparātu un vakcīnu izstrādi pret gripu; norāda, ka pētījumi novārtā atstāto slimību jomā var sniegt pozitīvus rezultātus attiecībā uz citu slimību izpratni: piemēram, vakcīnu un imunitātes pētījumi var palielināt zināšanas par alerģijas veselības traucējumiem, kas Eiropā ietekmēt arvien vairāk cilvēku; |
| --- | --- |

42.

uzsver attīstīto valstu un jaunattīstības valstu kopīgās intereses, piemēram, attiecībā uz mikrobu rezistences kontroli un labāku pretvīrusu preparātu un vakcīnu izstrādi pret gripu; norāda, ka pētījumi novārtā atstāto slimību jomā var sniegt pozitīvus rezultātus attiecībā uz citu slimību izpratni: piemēram, vakcīnu un imunitātes pētījumi var palielināt zināšanas par alerģijas veselības traucējumiem, kas Eiropā ietekmēt arvien vairāk cilvēku;

| 43. | mudina īstenot globālo TB apturēšanas plānu un uzskata, ka ir steidzami nepieciešami jauni, ātri TB, arī MDR-TB, diagnosticēšanas testi, kas būtu piemēroti apstākļos, kuros ir ierobežoti resursi, un mudina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas TB zāles, kas tiek izstrādātas, tiktu pārbaudītas izmēģinājumos ar MDR-TB pacientiem; |
| --- | --- |

43.

mudina īstenot globālo TB apturēšanas plānu un uzskata, ka ir steidzami nepieciešami jauni, ātri TB, arī MDR-TB, diagnosticēšanas testi, kas būtu piemēroti apstākļos, kuros ir ierobežoti resursi, un mudina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas TB zāles, kas tiek izstrādātas, tiktu pārbaudītas izmēģinājumos ar MDR-TB pacientiem;

| 44. | uzskata, ka HIV/AIDS posts ir jārisina, nodrošinot vispārēju profilakses, ārstēšanas un aprūpes pieejamību, arī pretvīrusu preparātu pieejamību, brīvprātīgu konsultēšanu un testēšanu, un pastiprinot centienus izstrādāt mikrobicīdus un vakcīnas; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka HIV/AIDS posts ir jārisina, nodrošinot vispārēju profilakses, ārstēšanas un aprūpes pieejamību, arī pretvīrusu preparātu pieejamību, brīvprātīgu konsultēšanu un testēšanu, un pastiprinot centienus izstrādāt mikrobicīdus un vakcīnas;

| 45. | aicina starptautisko līdzekļu piešķīrēju sabiedrību atbalstīt PVO un tās profilaktiskās ķīmijterapijas stratēģiju, palielinot atbilstošu un uzticamu augstas kvalitātes antihelmintisku medikamentu (albendazols, ivermektīns, prazikvantels) pieejamību, lai īstenotu parazītisku tārpu infekciju profilaksi un lai tās ārstētu, un izveidot globālu iepirkumu mehānismu; |
| --- | --- |

45.

aicina starptautisko līdzekļu piešķīrēju sabiedrību atbalstīt PVO un tās profilaktiskās ķīmijterapijas stratēģiju, palielinot atbilstošu un uzticamu augstas kvalitātes antihelmintisku medikamentu (albendazols, ivermektīns, prazikvantels) pieejamību, lai īstenotu parazītisku tārpu infekciju profilaksi un lai tās ārstētu, un izveidot globālu iepirkumu mehānismu;

| 46. | aicina ĀKK valstis un ES uzņemties saistības pastiprināt to personu aprūpi, kam ir psihiskas slimības un neiroloģiski traucējumi un traumas, uzlabojot primāro aprūpi un rehabilitāciju sabiedrībā, vienlaikus palielinot sabiedrības un speciālistu informētību un apkarojot stigmatizēšanu un diskrimināciju; |
| --- | --- |

46.

aicina ĀKK valstis un ES uzņemties saistības pastiprināt to personu aprūpi, kam ir psihiskas slimības un neiroloģiski traucējumi un traumas, uzlabojot primāro aprūpi un rehabilitāciju sabiedrībā, vienlaikus palielinot sabiedrības un speciālistu informētību un apkarojot stigmatizēšanu un diskrimināciju;

| 47. | uzskata, ka pakalpojumi, kas spētu diagnosticēt, kontrolēt un ārstēt tādas slimības kā diabēts, izglābtu daudz dzīvību un samazinātu invaliditātes skaitu, un jo īpaši uzskata, ka insulīna un zāļu pieejamība ir jāpaplašina un ir jāizveido speciālistu tīkli un speciālistu apmācība; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka pakalpojumi, kas spētu diagnosticēt, kontrolēt un ārstēt tādas slimības kā diabēts, izglābtu daudz dzīvību un samazinātu invaliditātes skaitu, un jo īpaši uzskata, ka insulīna un zāļu pieejamība ir jāpaplašina un ir jāizveido speciālistu tīkli un speciālistu apmācība;

| 48. | aicina ĀKK valstu valdības un Komisiju sniegt atbalstu programmām, kuru mērķis ir īstenot dzemdes kanāla fistulu profilaksi un ārstēšanu, arī pieņemot likumus par laulību likumīgu vecumu, veicināt dzemdību aprūpes programmas un meiteņu un sieviešu izglītošanu par reproduktīvās veselības jautājumiem un sociālo reabilitāciju pēc ārstēšanas; |
| --- | --- |

48.

aicina ĀKK valstu valdības un Komisiju sniegt atbalstu programmām, kuru mērķis ir īstenot dzemdes kanāla fistulu profilaksi un ārstēšanu, arī pieņemot likumus par laulību likumīgu vecumu, veicināt dzemdību aprūpes programmas un meiteņu un sieviešu izglītošanu par reproduktīvās veselības jautājumiem un sociālo reabilitāciju pēc ārstēšanas;

| 49. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, PVO, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Pasaules Bankai un SVF. |
| --- | --- |

49.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, PVO, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Pasaules Bankai un SVF.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmē 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruandā).

(2)  Eiropas Konsenss attīstības jomā, I daļas 1. nodaļa, OV C 46, 24.2.2006.

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(4)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

(5)  COM(2005)132.

(6)  COM(2002)129, 12. lpp.

(7)  COM(2005)642.

(8)  http://www.who.int/whr/2006/whr06_en.pdf

(9)  PVA 2006. gada 27. maija rezolūcija 59.24.

(10)  OV L 412, 30.12.2006.

(11)  OV C 120, 30.4.2004., 29. lpp.

(12)  OV C 80, 1.4.2005., 23. lpp.

(13)  OV C 192E, 17.8.2006., 350. lpp.

(14)  Abidžas Deklarācija par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām līdzīgām infekcijas slimībām, kas pieņemta 2001. gada 27. aprīlī.

REZOLŪCIJA
   (1)

par dabas katastrofām ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi)

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Kotonū Nolīgumu un jo īpaši tā 30. pantu (reģionālā sadarbība) un 32. pantu (vide un dabas resursi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū Nolīgumu un jo īpaši tā 30. pantu (reģionālā sadarbība) un 32. pantu (vide un dabas resursi),

| — | ņemot vērā Āfrikas attīstības jaunās partnerības (NEPAD) vides iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas attīstības jaunās partnerības (NEPAD) vides iniciatīvu,

| — | ņemot vērā lēmumu par klimata pārmaiņām un attīstību un lēmumu par “zaļās sienas” īstenošanu Sahāras iniciatīvai, ko Āfrikas Savienības Asambleja pieņēma savā 2007. gada 29.-30. janvāra sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu par klimata pārmaiņām un attīstību un lēmumu par “zaļās sienas” īstenošanu Sahāras iniciatīvai, ko Āfrikas Savienības Asambleja pieņēma savā 2007. gada 29.-30. janvāra sesijā,

| — | ņemot vērā Lēmumu Nr. 3, ko pieņēma ĀKK Ministru padomes 79. sesijā, kura 2004. gada 4. un 5. maijā notika Gaboronē (Botsvāna) un kurā tika atkārtoti apstiprināta nepieciešamība iekļaut darba kārtībā pārtuksnešošanās politiku un sausas zemes problēmas, lai risinātu kritiskus ilgtspējīgas apsaimniekošanas jautājumus, piemēram, saistībā ar sausumu, atmežošanu un ūdens resursiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēmumu Nr. 3, ko pieņēma ĀKK Ministru padomes 79. sesijā, kura 2004. gada 4. un 5. maijā notika Gaboronē (Botsvāna) un kurā tika atkārtoti apstiprināta nepieciešamība iekļaut darba kārtībā pārtuksnešošanās politiku un sausas zemes problēmas, lai risinātu kritiskus ilgtspējīgas apsaimniekošanas jautājumus, piemēram, saistībā ar sausumu, atmežošanu un ūdens resursiem,

| — | ņemot vērā Lēmumu Nr. 3/LXXIX/04, kuru pieņēma ĀKK valstu un valdību vadītāju 4. sammitā, kas no 2004. gada 23. līdz 24. jūnijam notika Maputo (Mozambika), un kurā tika uzsvērta daudzu ĀKK valstu, reģionu un iedzīvotāju ārkārtīgi lielā neaizsargātība pret dabas katastrofām un ar tām saistītajām vides problēmām, un kurā tika pausts aicinājums uzņemties noteiktas saistības, lai sniegtu atbalstu aktīvām iniciatīvām ar mērķi apkarot šīs problēmas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēmumu Nr. 3/LXXIX/04, kuru pieņēma ĀKK valstu un valdību vadītāju 4. sammitā, kas no 2004. gada 23. līdz 24. jūnijam notika Maputo (Mozambika), un kurā tika uzsvērta daudzu ĀKK valstu, reģionu un iedzīvotāju ārkārtīgi lielā neaizsargātība pret dabas katastrofām un ar tām saistītajām vides problēmām, un kurā tika pausts aicinājums uzņemties noteiktas saistības, lai sniegtu atbalstu aktīvām iniciatīvām ar mērķi apkarot šīs problēmas,

| — | ņemot vērā 2007. gada 8.–9. marta Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus, kuros uzsvērta nepieciešamība sasniegt stratēģisko mērķi ierobežot globālo vidējo temperatūru līdz ne vairāk kā 2 °C virs pirmsindustriālā līmeņa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 8.–9. marta Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus, kuros uzsvērta nepieciešamība sasniegt stratēģisko mērķi ierobežot globālo vidējo temperatūru līdz ne vairāk kā 2 °C virs pirmsindustriālā līmeņa,

| — | ņemot vērā vienošanos, ko ES, Kanāda un Japāna panāca G8 sanāksmē Heiligendammā 2007. gada jūnijā, līdz 2050. gadam vismaz uz pusi samazināt CO2 globālo emisiju līmeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienošanos, ko ES, Kanāda un Japāna panāca G8 sanāksmē Heiligendammā 2007. gada jūnijā, līdz 2050. gadam vismaz uz pusi samazināt CO2 globālo emisiju līmeni,

| — | ņemot vērā ziņojumus, ko izstrādājusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kurai 2007. gadā tika piešķirta Nobela Miera prēmija, un jo īpaši IPCC II darba grupas ceturto novērtējuma ziņojumu “Ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus, ko izstrādājusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kurai 2007. gadā tika piešķirta Nobela Miera prēmija, un jo īpaši IPCC II darba grupas ceturto novērtējuma ziņojumu “Ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”,

| — | ņemot vērā 2005. gada Tūkstošgades ekosistēmas novērtējuma ziņojumu, kurā aplūkota daudzu planētas dabas resursu izmantošana un degradācija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada Tūkstošgades ekosistēmas novērtējuma ziņojumu, kurā aplūkota daudzu planētas dabas resursu izmantošana un degradācija,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto Protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto Protokolu,

| — | ņemot vērā Rīcības plānu 21. gadsimtam, Rio Deklarāciju par vidi un attīstību un paziņojumu par mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas principiem, ko vairāk nekā 178 valdības pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par vidi un attīstību (UNCED), kura no 1992. gada 3. līdz 14. jūnijam notika Riodežaneiro (Brazīlija) un kurā minētie principi tika vēlreiz cieši apstiprināti Pasaules Ilgtspējīgas attīstības sammitā (WSSD), kas no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notika Johanesburgā (Dienvidāfrika), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu 21. gadsimtam, Rio Deklarāciju par vidi un attīstību un paziņojumu par mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas principiem, ko vairāk nekā 178 valdības pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par vidi un attīstību (UNCED), kura no 1992. gada 3. līdz 14. jūnijam notika Riodežaneiro (Brazīlija) un kurā minētie principi tika vēlreiz cieši apstiprināti Pasaules Ilgtspējīgas attīstības sammitā (WSSD), kas no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notika Johanesburgā (Dienvidāfrika),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par pārtuksnešošanās apkarošanu, ko pieņēma Parīzē 1994. gada 17. jūnijā un kas stājās spēkā 1996. gada 26. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par pārtuksnešošanās apkarošanu, ko pieņēma Parīzē 1994. gada 17. jūnijā un kas stājās spēkā 1996. gada 26. decembrī,

| — | ņemot vērā galīgo ziņojumu, ko sniedza Pasaules Konference dabas katastrofu riska samazināšanas jautājumos (KRS), kura notika no 2005. gada 18.–22. janvārim, un jo īpaši Hjogo Rīcības pamatplānu 2005.–2015. gadam: Pastiprināt valstu un kopienu pretestību katastrofām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo ziņojumu, ko sniedza Pasaules Konference dabas katastrofu riska samazināšanas jautājumos (KRS), kura notika no 2005. gada 18.–22. janvārim, un jo īpaši Hjogo Rīcības pamatplānu 2005.–2015. gadam: Pastiprināt valstu un kopienu pretestību katastrofām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2002. gada 20. decembra Rezolūciju 57/256, kurā paredzēts pārskatīt Jokohamas stratēģiju un Rīcības plānu drošākas pasaules veidošanai — pamatnostādnes, kā novērst dabas katastrofas, sagatavoties tām un mazināt to ietekmi, un ņemot vērā 2005. gada janvārī Maurīcijā ANO rīkoto Barbadosas un desmit mazo salu jaunattīstības valstu (SIDS) starptautisko tikšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2002. gada 20. decembra Rezolūciju 57/256, kurā paredzēts pārskatīt Jokohamas stratēģiju un Rīcības plānu drošākas pasaules veidošanai — pamatnostādnes, kā novērst dabas katastrofas, sagatavoties tām un mazināt to ietekmi, un ņemot vērā 2005. gada janvārī Maurīcijā ANO rīkoto Barbadosas un desmit mazo salu jaunattīstības valstu (SIDS) starptautisko tikšanos,

| — | ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas, proti, 1999. gada 1. aprīlī Strasbūrā pieņemto rezolūciju par klimata pārmaiņām un mazo salu jaunattīstības valstīm ĀKK un ES sadarbības kontekstā (2), 2004. gada 19. februārī Adisabebā pieņemto rezolūciju par ciklonu nodarītajiem postījumiem Klusā okeāna, Indijas okeāna un Karību jūras reģionā un par ātras reaģēšanas nepieciešamību dabas katastrofu gadījumā (3), 2004. gada 25. novembrī Hāgā pieņemto rezolūciju par viesuļvētras postījumiem Karību jūras reģionā (4) un 2005. gada 24. novembrī Edinburgā pieņemto rezolūciju par dabas katastrofu cēloņiem un sekām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas, proti, 1999. gada 1. aprīlī Strasbūrā pieņemto rezolūciju par klimata pārmaiņām un mazo salu jaunattīstības valstīm ĀKK un ES sadarbības kontekstā (2), 2004. gada 19. februārī Adisabebā pieņemto rezolūciju par ciklonu nodarītajiem postījumiem Klusā okeāna, Indijas okeāna un Karību jūras reģionā un par ātras reaģēšanas nepieciešamību dabas katastrofu gadījumā (3), 2004. gada 25. novembrī Hāgā pieņemto rezolūciju par viesuļvētras postījumiem Karību jūras reģionā (4) un 2005. gada 24. novembrī Edinburgā pieņemto rezolūciju par dabas katastrofu cēloņiem un sekām (5),

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (APP/3802/05), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (APP/3802/05),

| A. | tā kā dabas katastrofas un dabas resursu izsmelšana nopietni apdraud nabadzības samazināšanu un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā dabas katastrofas un dabas resursu izsmelšana nopietni apdraud nabadzības samazināšanu un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;

| B. | tā kā ĀKK valstu ietekme uz klimata pārmaiņu cēloņiem ir nenozīmīga, lai gan tieši tās visvairāk cieš no to sekām; tā kā klimata pārmaiņas var palēnināt progresu ceļā uz ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu vai nu tiešā veidā, palielinot negatīvo seku ietekmi, vai netiešā veidā, samazinot pielāgošanās iespējas; |
| --- | --- |

B.

tā kā ĀKK valstu ietekme uz klimata pārmaiņu cēloņiem ir nenozīmīga, lai gan tieši tās visvairāk cieš no to sekām; tā kā klimata pārmaiņas var palēnināt progresu ceļā uz ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu vai nu tiešā veidā, palielinot negatīvo seku ietekmi, vai netiešā veidā, samazinot pielāgošanās iespējas;

| C. | tā kā dabas katastrofu ietekme nodara sevišķi lielu kaitējumu jaunattīstības valstīm, mazinot attīstības sadarbības pozitīvos rezultātus, bremzējot tālāku izaugsmi un nabadzības izskaušanu un radot ievērojamus bioloģiskās daudzveidības zaudējumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā dabas katastrofu ietekme nodara sevišķi lielu kaitējumu jaunattīstības valstīm, mazinot attīstības sadarbības pozitīvos rezultātus, bremzējot tālāku izaugsmi un nabadzības izskaušanu un radot ievērojamus bioloģiskās daudzveidības zaudējumus;

| D. | tā kā ĀKK valstis saskaras ar svarīgu uzdevumu efektīvi risināt problēmas, kas saistītas ar dabas katastrofu ilgtermiņa ietekmes jautājumiem, izstrādājot un nostiprinot valsts un reģionālās dabas katastrofu samazināšanas, seku novēršanas un pārvaldības darbības; |
| --- | --- |

D.

tā kā ĀKK valstis saskaras ar svarīgu uzdevumu efektīvi risināt problēmas, kas saistītas ar dabas katastrofu ilgtermiņa ietekmes jautājumiem, izstrādājot un nostiprinot valsts un reģionālās dabas katastrofu samazināšanas, seku novēršanas un pārvaldības darbības;

| E. | tā kā ĀKK valstis pasaulei sniedz plašu ekosistēmas pakalpojumu loku, nesaņemot pretī pienācīgu kompensāciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ĀKK valstis pasaulei sniedz plašu ekosistēmas pakalpojumu loku, nesaņemot pretī pienācīgu kompensāciju;

| F. | tā kā jauni pētījumi apstiprina, ka Āfrika ir viens no kontinentiem, ko klimata izmaiņas apdraud visvairāk daudzveidīgas iedarbības un mazu pielāgošanās spēju dēļ; tā kā tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam no 75 līdz 250 miljoniem Āfrikas iedzīvotāju klimata pārmaiņu dēļ cietīs no problēmām, kas saistītas ar ūdens trūkumu; tā kā tiek lēsts, ka nopietns kaitējums tiks nodarīts arī lauksaimniecības ražošanai, zivsaimniecībai un pārtikas pieejamībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā jauni pētījumi apstiprina, ka Āfrika ir viens no kontinentiem, ko klimata izmaiņas apdraud visvairāk daudzveidīgas iedarbības un mazu pielāgošanās spēju dēļ; tā kā tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam no 75 līdz 250 miljoniem Āfrikas iedzīvotāju klimata pārmaiņu dēļ cietīs no problēmām, kas saistītas ar ūdens trūkumu; tā kā tiek lēsts, ka nopietns kaitējums tiks nodarīts arī lauksaimniecības ražošanai, zivsaimniecībai un pārtikas pieejamībai;

| G. | tā kā tiek lēsts, ka klimata pārmaiņas līdz 2050. gadam ūdens resursus samazinās tiktāl, ka tiek kļūs nepietiekami, lai apmierinātu pieprasījumu daudzās mazās salu valstīs, piemēram, Karību jūras reģionā, Indijas okeānā un Klusajā okeānā, kas ir sevišķi neaizsargātas pret jūras līmeņa paaugstināšanos un dabas katastrofām; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiek lēsts, ka klimata pārmaiņas līdz 2050. gadam ūdens resursus samazinās tiktāl, ka tiek kļūs nepietiekami, lai apmierinātu pieprasījumu daudzās mazās salu valstīs, piemēram, Karību jūras reģionā, Indijas okeānā un Klusajā okeānā, kas ir sevišķi neaizsargātas pret jūras līmeņa paaugstināšanos un dabas katastrofām;

| H. | tā kā tiek lēsts, ka līdz 21. gadsimta beigām jūras līmeņa paaugstināšanās ietekmēs zemu atrodošos piekrastes apgabalus ar lielu iedzīvotāju skaitu, un tiek lēsts, ka šī paaugstināšanās palielinās plūdu, vētru, erozijas un citus piekrastes draudus, ietekmējot vietējos resursus un tūrismu un apdraudot apdzīvotās vietas, apbūvi un svarīgus infrastruktūras objektus; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiek lēsts, ka līdz 21. gadsimta beigām jūras līmeņa paaugstināšanās ietekmēs zemu atrodošos piekrastes apgabalus ar lielu iedzīvotāju skaitu, un tiek lēsts, ka šī paaugstināšanās palielinās plūdu, vētru, erozijas un citus piekrastes draudus, ietekmējot vietējos resursus un tūrismu un apdraudot apdzīvotās vietas, apbūvi un svarīgus infrastruktūras objektus;

| I. | tā kā ar klimatu nesaistītas problēmas var palielināt neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām, samazinot pretestības spēju, un var arī samazināt pielāgošanās iespējas un vājināt katastrofu novēršanas un to ietekmes mazināšanas politiku, jo resursi tiek izmantoti citām vajadzībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar klimatu nesaistītas problēmas var palielināt neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām, samazinot pretestības spēju, un var arī samazināt pielāgošanās iespējas un vājināt katastrofu novēršanas un to ietekmes mazināšanas politiku, jo resursi tiek izmantoti citām vajadzībām;

| J. | tā kā tikai dažos plānos attiecībā uz ilgtspējības veicināšanu un neaizsargātības pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām mazināšanu ir iekļauta pielāgošanās spējas veicināšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā tikai dažos plānos attiecībā uz ilgtspējības veicināšanu un neaizsargātības pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām mazināšanu ir iekļauta pielāgošanās spējas veicināšana;

| K. | tā kā KRS pirmkārt ir valstu kompetencē un tā kā ir nepieciešams pastiprināt sadarbību un partnerību reģionālajā un starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

K.

tā kā KRS pirmkārt ir valstu kompetencē un tā kā ir nepieciešams pastiprināt sadarbību un partnerību reģionālajā un starptautiskajā līmenī;

| L. | tā kā vides problēmas, gatavība dabas katastrofām un to novēršana, kā arī klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana nav iekļautas visās EK palīdzības programmās un līdzīgos instrumentos, lai gan šie jautājumi ir svarīgi visām valstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā vides problēmas, gatavība dabas katastrofām un to novēršana, kā arī klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana nav iekļautas visās EK palīdzības programmās un līdzīgos instrumentos, lai gan šie jautājumi ir svarīgi visām valstīm;

| M. | tā kā energodrošības un citu ietekmes mazināšanas centienu veicināšanas politikai nākamo desmitgažu laikā būs ievērojama ietekme uz iespējām panākt zemākus siltumnīcefekta gāzes emisiju stabilizācijas līmeņus; |
| --- | --- |

M.

tā kā energodrošības un citu ietekmes mazināšanas centienu veicināšanas politikai nākamo desmitgažu laikā būs ievērojama ietekme uz iespējām panākt zemākus siltumnīcefekta gāzes emisiju stabilizācijas līmeņus;

| N. | tā kā finanšu līdzekļi, kas uz jaunattīstības valstīm plūst ar tīras attīstības mehānisma (CDM), globālā vides mehānisma (GEF) un tehnoloģiju nodošanas attīstības palīdzības starpniecību, līdz šim ir bijuši ierobežoti un nevienmērīgi sadalīti ģeogrāfiskā ziņā; |
| --- | --- |

N.

tā kā finanšu līdzekļi, kas uz jaunattīstības valstīm plūst ar tīras attīstības mehānisma (CDM), globālā vides mehānisma (GEF) un tehnoloģiju nodošanas attīstības palīdzības starpniecību, līdz šim ir bijuši ierobežoti un nevienmērīgi sadalīti ģeogrāfiskā ziņā;

| O. | tā kā ilgtspējīgas attīstības panākšanai, mainot attīstības ceļus, var būt ievērojama nozīme attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanu, bet, lai to izdarītu, var būt nepieciešami līdzekļi, lai pārvarētu daudzus un dažādus šķēršļus, |
| --- | --- |

O.

tā kā ilgtspējīgas attīstības panākšanai, mainot attīstības ceļus, var būt ievērojama nozīme attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanu, bet, lai to izdarītu, var būt nepieciešami līdzekļi, lai pārvarētu daudzus un dažādus šķēršļus,

| 1. | uzsver draudus, ko dabas katastrofas un klimata pārmaiņas rada ilgtspējīgai attīstībai, nabadzības izskaušanai un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; uzsver arī Tūkstošgades attīstības mērķu Nr. 7 nozīmi attiecībā uz vides ilgtspējības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

1.

uzsver draudus, ko dabas katastrofas un klimata pārmaiņas rada ilgtspējīgai attīstībai, nabadzības izskaušanai un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; uzsver arī Tūkstošgades attīstības mērķu Nr. 7 nozīmi attiecībā uz vides ilgtspējības nodrošināšanu;

| 2. | uzsver dabas katastrofu skaita pieaugumu un biežumu, to postošo ietekmi un nabadzīgo cilvēku īpašo neaizsargātību šādās situācijās; uzsver to, ka arvien grūtāk ir nošķirt dabas katastrofas no cilvēka izraisītām katastrofām, kad risku nosaka ne vien dabas izraisīta bīstamība, bet arī cilvēka darbība un plānošanas trūkums; |
| --- | --- |

2.

uzsver dabas katastrofu skaita pieaugumu un biežumu, to postošo ietekmi un nabadzīgo cilvēku īpašo neaizsargātību šādās situācijās; uzsver to, ka arvien grūtāk ir nošķirt dabas katastrofas no cilvēka izraisītām katastrofām, kad risku nosaka ne vien dabas izraisīta bīstamība, bet arī cilvēka darbība un plānošanas trūkums;

| 3. | uzsver, ka ir nepieciešama efektīva globāla reakcija uz dabas katastrofu problēmu ĀKK valstīs, ar ko rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas sava atbildība un vadība siltumnīcefekta gāzu apkarošanā, kas ir viens no klimata pārmaiņas veicinošajiem faktoriem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir nepieciešama efektīva globāla reakcija uz dabas katastrofu problēmu ĀKK valstīs, ar ko rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas sava atbildība un vadība siltumnīcefekta gāzu apkarošanā, kas ir viens no klimata pārmaiņas veicinošajiem faktoriem;

| 4. | prasa, lai ĀKK un ES valstu valdības un parlamenti nodrošinātu, ka dabas resursu izmantošana neizraisa ievērojamu ekoloģiskā līdzsvara trūkumu; šajā sakarībā ar bažām atzīmē, ka pārmērīga koku izciršana un nelikumīga mežu izmantošana var izraisīt pārtuksnešošanos un citas klimata pārmaiņas, pret kurām jāveic pasākumi, īstenojot atbildīgu un efektīvu mežsaimniecības politiku, atbilstošu mežu atjaunošanas praksi un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi; aicina uzņēmumus, kas apsaimnieko dabas resursus, ievērot vides standartus un noteikumus; |
| --- | --- |

4.

prasa, lai ĀKK un ES valstu valdības un parlamenti nodrošinātu, ka dabas resursu izmantošana neizraisa ievērojamu ekoloģiskā līdzsvara trūkumu; šajā sakarībā ar bažām atzīmē, ka pārmērīga koku izciršana un nelikumīga mežu izmantošana var izraisīt pārtuksnešošanos un citas klimata pārmaiņas, pret kurām jāveic pasākumi, īstenojot atbildīgu un efektīvu mežsaimniecības politiku, atbilstošu mežu atjaunošanas praksi un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi; aicina uzņēmumus, kas apsaimnieko dabas resursus, ievērot vides standartus un noteikumus;

| 5. | atzīmē klimata pārmaiņu sekas un to izraisītās problēmas, kas izpaužas, piemēram, kā ekstremāli laika apstākļi un sarūkoši dabas resursi, radot nopietnas attīstības un drošības sekas, piemēram, lielāku neaizsargātību, konfliktus par dabas resursiem vai dabas katastrofu izraisītu migrāciju; tāpēc uzsver, ka saistībā ar KRS ir jārisina jautājumi, kas attiecas uz klimata pārmaiņu izraisītu migrāciju un pielāgošanos; |
| --- | --- |

5.

atzīmē klimata pārmaiņu sekas un to izraisītās problēmas, kas izpaužas, piemēram, kā ekstremāli laika apstākļi un sarūkoši dabas resursi, radot nopietnas attīstības un drošības sekas, piemēram, lielāku neaizsargātību, konfliktus par dabas resursiem vai dabas katastrofu izraisītu migrāciju; tāpēc uzsver, ka saistībā ar KRS ir jārisina jautājumi, kas attiecas uz klimata pārmaiņu izraisītu migrāciju un pielāgošanos;

| 6. | atzīmē, ka dabas katastrofas var izraisīt plaša mēroga iedzīvotāju pārvietošanos, un atzīst, ka, lai gan KRS galvenokārt ir valstu kompetencē, ĀKK un ES valstu valdībām ir jāizrāda solidaritāte ar valstīm, ko skārušas katastrofas; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka dabas katastrofas var izraisīt plaša mēroga iedzīvotāju pārvietošanos, un atzīst, ka, lai gan KRS galvenokārt ir valstu kompetencē, ĀKK un ES valstu valdībām ir jāizrāda solidaritāte ar valstīm, ko skārušas katastrofas;

| 7. | uzsver PVO brīdinājumus par ārkārtīgi augsto risku, ko globālā sasilšana rada iedzīvotāju veselībai dienvidu valstīs, jo īpaši attiecībā uz malāriju un redzi, un mudina rīkoties, lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir novērst, risināt un pārvaldīt šīs samilzušās veselības problēmas; |
| --- | --- |

7.

uzsver PVO brīdinājumus par ārkārtīgi augsto risku, ko globālā sasilšana rada iedzīvotāju veselībai dienvidu valstīs, jo īpaši attiecībā uz malāriju un redzi, un mudina rīkoties, lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir novērst, risināt un pārvaldīt šīs samilzušās veselības problēmas;

| 8. | aicina izstrādāt visaptverošu stratēģiju un noteikt konkrētu grafiku KRS, gatavības dabas katastrofām un klimata pārmaiņu stratēģiju iekļaušanai valstu attīstības plānos, ES attīstības politikā un humānajā palīdzībā; uzsver, ka šīm stratēģijām ir jāatbalsta pasākumi, ko veic pilsoniskā sabiedrība, vietējās kopienas un iestādes, saskaņā ar ilgtermiņa pieeju, lai samazinātu neaizsargātību pret dabas katastrofām; |
| --- | --- |

8.

aicina izstrādāt visaptverošu stratēģiju un noteikt konkrētu grafiku KRS, gatavības dabas katastrofām un klimata pārmaiņu stratēģiju iekļaušanai valstu attīstības plānos, ES attīstības politikā un humānajā palīdzībā; uzsver, ka šīm stratēģijām ir jāatbalsta pasākumi, ko veic pilsoniskā sabiedrība, vietējās kopienas un iestādes, saskaņā ar ilgtermiņa pieeju, lai samazinātu neaizsargātību pret dabas katastrofām;

| 9. | aicina ES dalībvalstis sniegt ĀKK valstīm atbalstu attiecībā uz KRS, kā arī klimata pārmaiņu un pirmskrīzes plānu izstrādē, kuros galvenā uzmanība būtu pievērsta cilvēkiem un kuri paredzētu arī ietekmes mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, agrīnā brīdinājuma sistēmas, gatavības katastrofām un evakuācijas stratēģijas, ārkārtas situāciju drošības zonas, apdrošināšanas shēmas un ātri izplatāmu humanitāro resursu finansēšanu; aicina arī ĀKK valstis nodrošināt, lai šie pasākumi būtu valstu un vietējā prioritāte ar spēcīgu institucionālo bāzi to īstenošanai, ņemot vērā neaizsargāto grupu vajadzības; |
| --- | --- |

9.

aicina ES dalībvalstis sniegt ĀKK valstīm atbalstu attiecībā uz KRS, kā arī klimata pārmaiņu un pirmskrīzes plānu izstrādē, kuros galvenā uzmanība būtu pievērsta cilvēkiem un kuri paredzētu arī ietekmes mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, agrīnā brīdinājuma sistēmas, gatavības katastrofām un evakuācijas stratēģijas, ārkārtas situāciju drošības zonas, apdrošināšanas shēmas un ātri izplatāmu humanitāro resursu finansēšanu; aicina arī ĀKK valstis nodrošināt, lai šie pasākumi būtu valstu un vietējā prioritāte ar spēcīgu institucionālo bāzi to īstenošanai, ņemot vērā neaizsargāto grupu vajadzības;

| 10. | aicina ES piešķirt vismaz 10 % papildu finansējuma humānās palīdzības budžetiem dabas katastrofu risku samazināšanai un attīstības palīdzības budžetos ievērojami palielināt resursus KRS un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un pielāgošanās vajadzībām, neapdraudot citus centienus, jo īpaši veselības un izglītības pamatvajadzību jomā; |
| --- | --- |

10.

aicina ES piešķirt vismaz 10 % papildu finansējuma humānās palīdzības budžetiem dabas katastrofu risku samazināšanai un attīstības palīdzības budžetos ievērojami palielināt resursus KRS un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un pielāgošanās vajadzībām, neapdraudot citus centienus, jo īpaši veselības un izglītības pamatvajadzību jomā;

| 11. | uzsver, ka ĀKK valstis un reģioni lūdz starptautiskās sabiedrības atbalstu, kas ir nepieciešams, lai uzlabotu savas valsts un reģionālā līmeņa dabas katastrofu ietekmes mazināšanas, gatavības un agrīnās brīdināšanas iespējas, palielinātu sabiedrības informētību par katastrofu mazināšanu un paredzēšanu un reaģētu uz ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ĀKK valstis un reģioni lūdz starptautiskās sabiedrības atbalstu, kas ir nepieciešams, lai uzlabotu savas valsts un reģionālā līmeņa dabas katastrofu ietekmes mazināšanas, gatavības un agrīnās brīdināšanas iespējas, palielinātu sabiedrības informētību par katastrofu mazināšanu un paredzēšanu un reaģētu uz ārkārtas situācijām;

| 12. | pauž nožēlu par ļoti mazajiem resursiem, kas, neraugoties uz pieaugošajām vajadzībām, piešķirti ĀKK un ES dabas katastrofu mehānismam, bet atzinīgi vērtē tā izveidi; aicina ES šim mehānismam piešķirt papildu līdzekļus no 10. EAF un citām ES budžeta pozīcijām, lai ĀKK valstīm un reģioniem sniegtu pienācīgu atbalstu KRS un ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības (LRRD) potenciāla nostiprināšanā un uzlabotu agrīnās brīdināšanas un agrīnās reaģēšanas sistēmu finansēšanu; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par ļoti mazajiem resursiem, kas, neraugoties uz pieaugošajām vajadzībām, piešķirti ĀKK un ES dabas katastrofu mehānismam, bet atzinīgi vērtē tā izveidi; aicina ES šim mehānismam piešķirt papildu līdzekļus no 10. EAF un citām ES budžeta pozīcijām, lai ĀKK valstīm un reģioniem sniegtu pienācīgu atbalstu KRS un ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības (LRRD) potenciāla nostiprināšanā un uzlabotu agrīnās brīdināšanas un agrīnās reaģēšanas sistēmu finansēšanu;

| 13. | tāpēc mudina Eiropas Komisiju turpināt ar 10. EAF sniegt atbalstu ĀKK un ES dabas katastrofu mehānismam un paplašināt tā apjomu, piešķirot vēl vismaz 250 miljonus eiro no līdzekļiem, kas paredzēti ĀKK iekšējai sadarbībai, izmantojot arī daļu no līdzekļiem no ierosinātās “rezerves”, lai ĀKK reģioniem un ĀKK valstīm, jo īpaši mazajām ĀKK salu valstīm, palīdzētu visaptveroši īstenot visu ĀKK valstu mēroga programmu attiecībā uz gatavību dabas katastrofām un to pārvaldību un ilgtermiņa rekonstrukciju pēc katastrofām; |
| --- | --- |

13.

tāpēc mudina Eiropas Komisiju turpināt ar 10. EAF sniegt atbalstu ĀKK un ES dabas katastrofu mehānismam un paplašināt tā apjomu, piešķirot vēl vismaz 250 miljonus eiro no līdzekļiem, kas paredzēti ĀKK iekšējai sadarbībai, izmantojot arī daļu no līdzekļiem no ierosinātās “rezerves”, lai ĀKK reģioniem un ĀKK valstīm, jo īpaši mazajām ĀKK salu valstīm, palīdzētu visaptveroši īstenot visu ĀKK valstu mēroga programmu attiecībā uz gatavību dabas katastrofām un to pārvaldību un ilgtermiņa rekonstrukciju pēc katastrofām;

| 14. | uzskata, ka Eiropas Attīstības fondam (EAF) ir nepieciešams pietiekams finansējums, lai jaunattīstības valstīm palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņu izraisītajai ietekmei un to mazināt; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kas piemīt potenciāla palielināšanai, katastrofu novēršanai, izglītībai, infrastruktūrai, kas darbojas, un medikamentu pieejamībai, un norāda, ka ir nepieciešams attīstīt potenciālu zinātnē, ietekmes un pielāgošanās novērtēšanā, risku paredzēšanā un tīras attīstības mehānisma (CDM) projektu sagatavošanā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Eiropas Attīstības fondam (EAF) ir nepieciešams pietiekams finansējums, lai jaunattīstības valstīm palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņu izraisītajai ietekmei un to mazināt; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kas piemīt potenciāla palielināšanai, katastrofu novēršanai, izglītībai, infrastruktūrai, kas darbojas, un medikamentu pieejamībai, un norāda, ka ir nepieciešams attīstīt potenciālu zinātnē, ietekmes un pielāgošanās novērtēšanā, risku paredzēšanā un tīras attīstības mehānisma (CDM) projektu sagatavošanā;

| 15. | uzsver nepieciešamību palielināt finansējumu atbilstošu cilvēkresursu attīstīšanai tādām vajadzībām kā dabas katastrofu novēršana, gatavība, ietekmes mazināšana un pārvaldība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, kā arī Dienvidu–Dienvidu sadarbības pastiprināšanai šajās jomās; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību palielināt finansējumu atbilstošu cilvēkresursu attīstīšanai tādām vajadzībām kā dabas katastrofu novēršana, gatavība, ietekmes mazināšana un pārvaldība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, kā arī Dienvidu–Dienvidu sadarbības pastiprināšanai šajās jomās;

| 16. | aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai varētu pēc iespējas ātrāk mobilizēt atbilstošu finansiālo atbalstu ārkārtas situācijās un humānās palīdzības sniegšanai; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai varētu pēc iespējas ātrāk mobilizēt atbilstošu finansiālo atbalstu ārkārtas situācijās un humānās palīdzības sniegšanai;

| 17. | uzsver, ka ir nepieciešams pastāvīgi atjaunināt informāciju par to, kā ĀKK valstis risina vides jautājumus, un ka vides jautājumi ir jāiekļauj valstu stratēģijas dokumentos, reģionālajos stratēģijas dokumentos un tematiskajās programmās; uzsver, ka ir svarīgi šajā procesā iesaistīt valstu parlamentus un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir nepieciešams pastāvīgi atjaunināt informāciju par to, kā ĀKK valstis risina vides jautājumus, un ka vides jautājumi ir jāiekļauj valstu stratēģijas dokumentos, reģionālajos stratēģijas dokumentos un tematiskajās programmās; uzsver, ka ir svarīgi šajā procesā iesaistīt valstu parlamentus un pilsonisko sabiedrību;

| 18. | uzskata, ka attīstības politika nav šķirama no vides un citām politikām, un aicina īstenot visaptverošu ilgtspējīgu attīstības politiku, kurā vides aspekts būtu iekļauts ĀKK valstu un reģionālajos stratēģijas dokumentos, kā arī visās attīstības programmās un projektos; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka attīstības politika nav šķirama no vides un citām politikām, un aicina īstenot visaptverošu ilgtspējīgu attīstības politiku, kurā vides aspekts būtu iekļauts ĀKK valstu un reģionālajos stratēģijas dokumentos, kā arī visās attīstības programmās un projektos;

| 19. | aicina Pasaules klimata pārmaiņu aliansi (GCCA) kļūt par galveno instrumentu attiecībā uz tādiem jautājumiem kā dabas katastrofu novēršana un gatavība tām, kā arī attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to ietekmes mazināšanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Pasaules klimata pārmaiņu aliansi (GCCA) kļūt par galveno instrumentu attiecībā uz tādiem jautājumiem kā dabas katastrofu novēršana un gatavība tām, kā arī attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to ietekmes mazināšanu;

| 20. | mudina ĀKK valstu valdības izstrādāt pirmskrīzes ārkārtas situāciju un neparedzētu situāciju plānus, kam būtu jāietver evakuācijas stratēģijas, ārkārtas situāciju drošības zonas, apdrošināšanas shēmas un ātri izplatāmu humanitāro resursu finansēšana; |
| --- | --- |

20.

mudina ĀKK valstu valdības izstrādāt pirmskrīzes ārkārtas situāciju un neparedzētu situāciju plānus, kam būtu jāietver evakuācijas stratēģijas, ārkārtas situāciju drošības zonas, apdrošināšanas shēmas un ātri izplatāmu humanitāro resursu finansēšana;

| 21. | uzsver, ka ir nepieciešama patiesi globāla pieeja dabas katastrofu un klimata pārmaiņu problēmām, un aicina starptautisko sabiedrību apņemties panākt starptautiski progresīvus risinājumus; tāpēc aicina ANO Starptautiskajā Klimata konferencē sākt sarunas par globālu un visaptverošu nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, kura pamatā būtu Kioto Protokols un kurš to paplašinātu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir nepieciešama patiesi globāla pieeja dabas katastrofu un klimata pārmaiņu problēmām, un aicina starptautisko sabiedrību apņemties panākt starptautiski progresīvus risinājumus; tāpēc aicina ANO Starptautiskajā Klimata konferencē sākt sarunas par globālu un visaptverošu nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, kura pamatā būtu Kioto Protokols un kurš to paplašinātu;

| 22. | mudina attīstītās valstis piešķirt vairāk līdzekļu pašreizējiem finansēšanas mehānismiem, ko paredz Kioto Protokols, un censties šīs iemaksas padarīt par saistošu pienākumu; |
| --- | --- |

22.

mudina attīstītās valstis piešķirt vairāk līdzekļu pašreizējiem finansēšanas mehānismiem, ko paredz Kioto Protokols, un censties šīs iemaksas padarīt par saistošu pienākumu;

| 23. | aicina izplatīt labas prakses piemērus, nodot tehnoloģijas un palielināt informētību, jo īpaši par zemes izmantošanas plānošanu, būvniecību apdraudētos apgabalos, drošu ēku būvniecību un kritiski svarīgu objektu aizsardzību; |
| --- | --- |

23.

aicina izplatīt labas prakses piemērus, nodot tehnoloģijas un palielināt informētību, jo īpaši par zemes izmantošanas plānošanu, būvniecību apdraudētos apgabalos, drošu ēku būvniecību un kritiski svarīgu objektu aizsardzību;

| 24. | aicina uzlabot reģionālo un starptautisko sadarbību, lai veicinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) apmaiņu un tādu tehnoloģiski vienkāršu risinājumu pastāvīgu finansēšanu kā radio lauku un attālākos apgabalos; |
| --- | --- |

24.

aicina uzlabot reģionālo un starptautisko sadarbību, lai veicinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) apmaiņu un tādu tehnoloģiski vienkāršu risinājumu pastāvīgu finansēšanu kā radio lauku un attālākos apgabalos;

| 25. | aicina ĀKK valstis reģionālā līmenī vienoties par upju baseinu apsaimniekošanu, veicot saskaņotus pasākumus attiecībā uz ūdens un zivsaimniecības resursiem; |
| --- | --- |

25.

aicina ĀKK valstis reģionālā līmenī vienoties par upju baseinu apsaimniekošanu, veicot saskaņotus pasākumus attiecībā uz ūdens un zivsaimniecības resursiem;

| 26. | atzīmē, ka tādu atjaunojamo enerģijas veidu izmantošana kā saules, vēja un biomasas enerģija samazinātu ĀKK valstu atkarību no naftas; aicina ES un tās dalībvalstis nodot atbilstošo tehnoloģiju un sniegt pienācīgu finansējumu un mudina Eiropas Komisiju pārskatīt kritērijus attiecībā uz tiesībām saņemt enerģijas un ūdens mehānismu līdzekļus no 10. EAF un iekļaut tādus kritērijus, kuros ņem vērā labvēlīgumu videi, neaizsargātību un atrašanos uz salām; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka tādu atjaunojamo enerģijas veidu izmantošana kā saules, vēja un biomasas enerģija samazinātu ĀKK valstu atkarību no naftas; aicina ES un tās dalībvalstis nodot atbilstošo tehnoloģiju un sniegt pienācīgu finansējumu un mudina Eiropas Komisiju pārskatīt kritērijus attiecībā uz tiesībām saņemt enerģijas un ūdens mehānismu līdzekļus no 10. EAF un iekļaut tādus kritērijus, kuros ņem vērā labvēlīgumu videi, neaizsargātību un atrašanos uz salām;

| 27. | aicina ĀKK un ES valstis noteikt konkrētu mērķi attiecībā uz atjaunojamās enerģijas izmantošanu un uzskata, ka atjaunojamai enerģijai jābūt vienam no galvenajiem aspektiem ĀKK un ES attīstības sadarbības programmās saskaņā ar Kotonū Nolīgumu; |
| --- | --- |

27.

aicina ĀKK un ES valstis noteikt konkrētu mērķi attiecībā uz atjaunojamās enerģijas izmantošanu un uzskata, ka atjaunojamai enerģijai jābūt vienam no galvenajiem aspektiem ĀKK un ES attīstības sadarbības programmās saskaņā ar Kotonū Nolīgumu;

| 28. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

28.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmē 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruandā).

(2)  OV C 271, 24.9.1999., 30. lpp.

(3)  OV C 120, 30.4.2004., 44. lpp.

(4)  OV C 80, 1.4.2005., 36. lpp.

(5)  OV C 136, 9.6.2006., 22. lpp.

REZOLŪCIJA
   (1)

par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un Lielo ezeru reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un Lielo ezeru reģionu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūcijas par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un ANO ģenerālsekretāra ikmēneša ziņojumus par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūcijas par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un ANO ģenerālsekretāra ikmēneša ziņojumus par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 15. decembra rezolūciju par situāciju KDR austrumos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 15. decembra rezolūciju par situāciju KDR austrumos (2),

| — | ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada 16. decembrī Nairobi (Kenija) parakstīja Lielā ezeru reģiona valstu un valdību vadītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada 16. decembrī Nairobi (Kenija) parakstīja Lielā ezeru reģiona valstu un valdību vadītāji,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra Starptautisko Konvenciju par bērnu tiesībām, kas aizliedz bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra Starptautisko Konvenciju par bērnu tiesībām, kas aizliedz bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas misija sniedza par prezidenta un parlamenta vēlēšanu novērošanu, kuras notika KDR attiecīgi 2006. gada 30. jūlijā un 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas misija sniedza par prezidenta un parlamenta vēlēšanu novērošanu, kuras notika KDR attiecīgi 2006. gada 30. jūlijā un 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā Padomes kopīgo rīcību attiecībā uz Eiropas Savienības (ES) misiju sniegt konsultācijas un palīdzību saistībā ar drošības sektora reformu KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopīgo rīcību attiecībā uz Eiropas Savienības (ES) misiju sniegt konsultācijas un palīdzību saistībā ar drošības sektora reformu KDR,

| — | ņemot vērā Kimberlijas procesu, kura mērķis ir visbeidzot izbeigt “asiņaino dimantu” apriti un uzlabot pārvaldību valstīs, kam ir bagātīgi dabas resursi, pārbaudot un pilnībā publiskojot visus uzņēmumu veiktos maksājumus un ieņēmumus, kurus valdības gūst no naftas, gāzes un kalnrūpniecības produktiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kimberlijas procesu, kura mērķis ir visbeidzot izbeigt “asiņaino dimantu” apriti un uzlabot pārvaldību valstīs, kam ir bagātīgi dabas resursi, pārbaudot un pilnībā publiskojot visus uzņēmumu veiktos maksājumus un ieņēmumus, kurus valdības gūst no naftas, gāzes un kalnrūpniecības produktiem,

| A. | tā kā daudzie bruņoto konfliktu gadi ir tiešā un netiešā veidā radījuši 4 miljonus tiešu un netiešu upuru un izraisījuši vismaz 1,5 miljonu cilvēku pārvietošanu, no kuriem lielākā daļa ir sievietes un bērni, kā arī iznīcinājuši KDR sociālekonomisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzie bruņoto konfliktu gadi ir tiešā un netiešā veidā radījuši 4 miljonus tiešu un netiešu upuru un izraisījuši vismaz 1,5 miljonu cilvēku pārvietošanu, no kuriem lielākā daļa ir sievietes un bērni, kā arī iznīcinājuši KDR sociālekonomisko infrastruktūru;

| B. | ar bažām atgādinot, ka kopš 2006. gada beigām apmēram 300 000 personu, kas dzīvo Ziemeļu Kivu provincē, ir bijušas spiestas pamest savas mājas karadarbības dēļ, kurā iesaistīta KDR regulārā armija un gāztā ģenerāļa Laurent Nkunda nemiernieku bruņotās vienības, un citas bruņotas grupas, kuru dēļ pārvietoto personu kopējais skaits sasniedz 800 000 cilvēku; |
| --- | --- |

B.

ar bažām atgādinot, ka kopš 2006. gada beigām apmēram 300 000 personu, kas dzīvo Ziemeļu Kivu provincē, ir bijušas spiestas pamest savas mājas karadarbības dēļ, kurā iesaistīta KDR regulārā armija un gāztā ģenerāļa Laurent Nkunda nemiernieku bruņotās vienības, un citas bruņotas grupas, kuru dēļ pārvietoto personu kopējais skaits sasniedz 800 000 cilvēku;

| C. | ārkārtīgi norūpējusies par pieaugošo vardarbību, plaši izplatītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, izvarošanu un citiem seksuālās vardarbības veidiem, kas tiek veikti pret sievietēm no Ziemeļu Kivu un Dienvidu Kivu austrumu provincēm; |
| --- | --- |

C.

ārkārtīgi norūpējusies par pieaugošo vardarbību, plaši izplatītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, izvarošanu un citiem seksuālās vardarbības veidiem, kas tiek veikti pret sievietēm no Ziemeļu Kivu un Dienvidu Kivu austrumu provincēm;

| D. | paužot nopietnas bažas par to, ka bruņotie grupējumi KDR austrumos pastāvīgi un arvien vairāk izmanto bērnus karavīrus; |
| --- | --- |

D.

paužot nopietnas bažas par to, ka bruņotie grupējumi KDR austrumos pastāvīgi un arvien vairāk izmanto bērnus karavīrus;

| E. | paužot bažas par gandrīz pastāvīgo nedrošības situāciju KDR austrumos, kas liedz humanitārajām organizācijām izplatīt civiliedzīvotājiem pārtikas produktus un tādas pirmās nepieciešamības preces kā zāles; |
| --- | --- |

E.

paužot bažas par gandrīz pastāvīgo nedrošības situāciju KDR austrumos, kas liedz humanitārajām organizācijām izplatīt civiliedzīvotājiem pārtikas produktus un tādas pirmās nepieciešamības preces kā zāles;

| F. | paužot bažas par ārvalstu bruņoto grupējumu klātbūtni, starp kuriem ir bijušie Ruandas Bruņotie spēki (ex-FAR)/Interahamwe (Ruandas atbrīvošanas demokrātiskie spēki (FDLR)), kuri nesodīti turpina izdarīt tādus zvērīgus noziegumus kā slepkavības, izvarošana, spīdzināšana un sirošana, tādējādi piespiežot civiliedzīvotājus pārvietoties uz KDR austrumu daļu un kaimiņvalstīm, kas ir valsts drošības, stabilitātes un attīstības apdraudējums; |
| --- | --- |

F.

paužot bažas par ārvalstu bruņoto grupējumu klātbūtni, starp kuriem ir bijušie Ruandas Bruņotie spēki (ex-FAR)/Interahamwe (Ruandas atbrīvošanas demokrātiskie spēki (FDLR)), kuri nesodīti turpina izdarīt tādus zvērīgus noziegumus kā slepkavības, izvarošana, spīdzināšana un sirošana, tādējādi piespiežot civiliedzīvotājus pārvietoties uz KDR austrumu daļu un kaimiņvalstīm, kas ir valsts drošības, stabilitātes un attīstības apdraudējums;

| G. | tā kā pastāvīgie bruņotie konflikti un nošķēlušies bruņotie grupējumi Lielo ezeru reģionā rada nopietnus draudus mieram, stabilitātei, demokrātijai un attīstībai šajā reģionā; tā kā tas kaitē sadarbībai starp šī reģiona valstīm un neļauj īstenot starptautiskās sabiedrības centienus panākt, lai šajā reģionā parādītos dinamiskas un plaukstošas demokrātiskas valstis un uzlabotos šo valstu iedzīvotāju dzīves apstākļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāvīgie bruņotie konflikti un nošķēlušies bruņotie grupējumi Lielo ezeru reģionā rada nopietnus draudus mieram, stabilitātei, demokrātijai un attīstībai šajā reģionā; tā kā tas kaitē sadarbībai starp šī reģiona valstīm un neļauj īstenot starptautiskās sabiedrības centienus panākt, lai šajā reģionā parādītos dinamiskas un plaukstošas demokrātiskas valstis un uzlabotos šo valstu iedzīvotāju dzīves apstākļi;

| H. | tā kā tāpēc ir katrā ziņā jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai izbeigtu konfliktus, izkliedētu bruņotos grupējumus un novērstu jebkādus konfliktus nākotnē un tādējādi nostiprinātu mieru un demokrātiju, veicinātu reģionā stabilitāti un attīstību visu Lielo ezeru reģiona tautu labklājības nodrošināšanai un KDR likumīgajām iestādēm dotu iespēju veltīt savus spēkus savas valsts atjaunošanai, kuru ir sagrāvuši nemitīgie kari; |
| --- | --- |

H.

tā kā tāpēc ir katrā ziņā jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai izbeigtu konfliktus, izkliedētu bruņotos grupējumus un novērstu jebkādus konfliktus nākotnē un tādējādi nostiprinātu mieru un demokrātiju, veicinātu reģionā stabilitāti un attīstību visu Lielo ezeru reģiona tautu labklājības nodrošināšanai un KDR likumīgajām iestādēm dotu iespēju veltīt savus spēkus savas valsts atjaunošanai, kuru ir sagrāvuši nemitīgie kari;

| I. | tā kā mieru un drošību gan KDR, gan Lielo ezeru reģionā var sasniegt, tikai izbeidzot apdraudējumu, ko rada ārvalstu un vietējie bruņotie grupējumi KDR un to politiskās organizācijas, kā arī pilnībā atbruņojot visus militāros grupējumus, kas siro šajā reģionā; |
| --- | --- |

I.

tā kā mieru un drošību gan KDR, gan Lielo ezeru reģionā var sasniegt, tikai izbeidzot apdraudējumu, ko rada ārvalstu un vietējie bruņotie grupējumi KDR un to politiskās organizācijas, kā arī pilnībā atbruņojot visus militāros grupējumus, kas siro šajā reģionā;

| J. | tā kā Starptautiskā Krimināltiesa (SKT) izmeklē noziegumus, kas KDR pastrādāti kopš 2004. gada; |
| --- | --- |

J.

tā kā Starptautiskā Krimināltiesa (SKT) izmeklē noziegumus, kas KDR pastrādāti kopš 2004. gada;

| K. | ņemot vērā saistības, ko Kigali 2007. gada 28. augustā uzņēmās “Trīs plus” sammita dalībnieki, proti, KDR, Ruandas, Ugandas un Burundijas armiju pavēlnieki, un saistības, ko 2007. gada 16. septembrī uzņēmās šo valstu ārlietu ministri, ar mērķi panākt mieru, neitralizējot nemiernieku bruņotos spēkus, kas atrodas attiecīgajās teritorijās; ņemot vērā KDR un Ruandas ārlietu ministru kopīgo deklarāciju, ko pieņēma pēc sanāksmes Kinšasā 2007. gada 3. un 4. septembrī; |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā saistības, ko Kigali 2007. gada 28. augustā uzņēmās “Trīs plus” sammita dalībnieki, proti, KDR, Ruandas, Ugandas un Burundijas armiju pavēlnieki, un saistības, ko 2007. gada 16. septembrī uzņēmās šo valstu ārlietu ministri, ar mērķi panākt mieru, neitralizējot nemiernieku bruņotos spēkus, kas atrodas attiecīgajās teritorijās; ņemot vērā KDR un Ruandas ārlietu ministru kopīgo deklarāciju, ko pieņēma pēc sanāksmes Kinšasā 2007. gada 3. un 4. septembrī;

| L. | tā kā KDR valdības un Ruandas Republikas valdības kopīgajā paziņojumā par kopīgu rīcību, lai izbeigtu apdraudējumu mieram un stabilitātei abās valstīs un Lielo ezeru reģionā, ko abu minēto valstu ārlietu ministri ar ANO atbalstu un Amerikas Savienoto Valstu un ES pārstāvju klātbūtnē parakstīja 2007. gada 9. novembrī, ir izklāstītas jaunas iespējas mieram un sadarbībai starp šī reģiona valstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā KDR valdības un Ruandas Republikas valdības kopīgajā paziņojumā par kopīgu rīcību, lai izbeigtu apdraudējumu mieram un stabilitātei abās valstīs un Lielo ezeru reģionā, ko abu minēto valstu ārlietu ministri ar ANO atbalstu un Amerikas Savienoto Valstu un ES pārstāvju klātbūtnē parakstīja 2007. gada 9. novembrī, ir izklāstītas jaunas iespējas mieram un sadarbībai starp šī reģiona valstīm;

| M. | tā kā KDR prezidents Joseph Kabila un Ugandas prezidents Yoweri Museveni 2007. gada septembrī tikās Tanzānijā, lai ar ANO atbalstu izveidotu kopīgus bruņotos spēkus, ar kuriem varētu padzīt Kunga Pretošanās armijas (Lord's Resistance Army (LRA)) nemierniekus, kas reģionā rada nestabilitāti, un uzsākt arī kopīgas naftas izpētes darbības; |
| --- | --- |

M.

tā kā KDR prezidents Joseph Kabila un Ugandas prezidents Yoweri Museveni 2007. gada septembrī tikās Tanzānijā, lai ar ANO atbalstu izveidotu kopīgus bruņotos spēkus, ar kuriem varētu padzīt Kunga Pretošanās armijas (Lord's Resistance Army (LRA)) nemierniekus, kas reģionā rada nestabilitāti, un uzsākt arī kopīgas naftas izpētes darbības;

| N. | tā kā KDR cita starpā pieder lielas dabas minerālu bagātīgas un mežu resursi, kas ir uzmanīgi un efektīvi jāapsaimnieko, lai nodrošinātu šīs valsts ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

N.

tā kā KDR cita starpā pieder lielas dabas minerālu bagātīgas un mežu resursi, kas ir uzmanīgi un efektīvi jāapsaimnieko, lai nodrošinātu šīs valsts ekonomisko un sociālo attīstību;

| O. | ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (Extractive Industries Transparency Initiative (EITI)), kurai pievienojusies KDR; |
| --- | --- |

O.

ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (Extractive Industries Transparency Initiative (EITI)), kurai pievienojusies KDR;

| P. | ņemot vērā KDR valdības lēmumu pārskatīt ieguves un mežsaimniecības līgumus, kas parakstīti kara laikā un pārejas laikposmā; |
| --- | --- |

P.

ņemot vērā KDR valdības lēmumu pārskatīt ieguves un mežsaimniecības līgumus, kas parakstīti kara laikā un pārejas laikposmā;

| Q. | tā kā jaunā konstitūcija, ko 2005. gada 18. decembrī pieņēma Kongo tauta, nodrošina stabilu bāzi, kas nepieciešama tādas valsts izveidei, kuras pamatā ir tiesiskums un patiesi demokrātiska sabiedrība; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jaunā konstitūcija, ko 2005. gada 18. decembrī pieņēma Kongo tauta, nodrošina stabilu bāzi, kas nepieciešama tādas valsts izveidei, kuras pamatā ir tiesiskums un patiesi demokrātiska sabiedrība;

| R. | tā kā daudzpartiju prezidenta un parlamenta vēlēšanas, kas notika KDR attiecīgi 2006. gada 30. jūlijā un 29. oktobrī, ir iedzīvotājiem atjaunojušas cerību uz miera, stabilitātes un labklājības laiku pēc daudziem diktatūras un kara gadiem; tā kā pašlaik tiek organizētas pašvaldību vēlēšanas; |
| --- | --- |

R.

tā kā daudzpartiju prezidenta un parlamenta vēlēšanas, kas notika KDR attiecīgi 2006. gada 30. jūlijā un 29. oktobrī, ir iedzīvotājiem atjaunojušas cerību uz miera, stabilitātes un labklājības laiku pēc daudziem diktatūras un kara gadiem; tā kā pašlaik tiek organizētas pašvaldību vēlēšanas;

| S. | tā kā visiem Kongo pilsoņiem ir tiesības no valsts struktūrām saņemt vienādu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz drošību, un tiesības uz personīgo un īpašuma drošību; |
| --- | --- |

S.

tā kā visiem Kongo pilsoņiem ir tiesības no valsts struktūrām saņemt vienādu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz drošību, un tiesības uz personīgo un īpašuma drošību;

| T. | tā kā Kongo Parlaments nesen pieņēma likumu par politiskās opozīcijas statusu KDR, lai nostiprinātu demokrātiju un politiskās opozīcijas nozīmi valsts pārvaldīšanā, |
| --- | --- |

T.

tā kā Kongo Parlaments nesen pieņēma likumu par politiskās opozīcijas statusu KDR, lai nostiprinātu demokrātiju un politiskās opozīcijas nozīmi valsts pārvaldīšanā,

| 1. | aicina visus spēkus, kas piedalās konfliktos KDR austrumu daļā, ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, izbeigt visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem un atļaut humanitārajām aģentūrām sniegt palīdzību civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

aicina visus spēkus, kas piedalās konfliktos KDR austrumu daļā, ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, izbeigt visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem un atļaut humanitārajām aģentūrām sniegt palīdzību civiliedzīvotājiem;

| 2. | mudina ziņot par visiem tiem, kas pieļāvuši cilvēktiesību pārkāpumus, izdarījuši kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, pastrādājuši seksuālu vardarbību pret sievietēm un izmantojuši bērnus karavīrus, un nodrošināt, lai šādas personas tiktu tiesātas un sodītas saskaņā ar valsts un starptautiskajiem krimināltiesību aktiem; |
| --- | --- |

2.

mudina ziņot par visiem tiem, kas pieļāvuši cilvēktiesību pārkāpumus, izdarījuši kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, pastrādājuši seksuālu vardarbību pret sievietēm un izmantojuši bērnus karavīrus, un nodrošināt, lai šādas personas tiktu tiesātas un sodītas saskaņā ar valsts un starptautiskajiem krimināltiesību aktiem;

| 3. | aicina KDR valdību un Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) nodrošināt atbilstošu drošības līmeni humanitāro organizāciju locekļiem; |
| --- | --- |

3.

aicina KDR valdību un Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) nodrošināt atbilstošu drošības līmeni humanitāro organizāciju locekļiem;

| 4. | aicina ES un ĀKK valstu valdības, ES Padomi, Eiropas Komisiju, ANO un Āfrikas Savienību (ĀS) veikt visus iespējamos pasākumus, lai sniegtu efektīvu un atbilstošu palīdzību iedzīvotājiem KDR austrumu daļā, un veicināt humanitārās katastrofas problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un ĀKK valstu valdības, ES Padomi, Eiropas Komisiju, ANO un Āfrikas Savienību (ĀS) veikt visus iespējamos pasākumus, lai sniegtu efektīvu un atbilstošu palīdzību iedzīvotājiem KDR austrumu daļā, un veicināt humanitārās katastrofas problēmu risināšanu;

| 5. | pauž nopietnas bažas par situāciju un par valsts iekšienē pārvietoto personu skaitu, kā arī bēgļiem, kuri joprojām atrodas kaimiņvalstīs, un aicina KDR iestādes un uzņemošās valstis darīt visu, kas ir to spēkos, lai atvieglotu Kongo bēgļu drošu atgriešanos, it īpaši pilnībā sadarbojoties ar tādiem partneriem kā ANO Pasaules Pārtikas programma (WFP) un ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR); |
| --- | --- |

5.

pauž nopietnas bažas par situāciju un par valsts iekšienē pārvietoto personu skaitu, kā arī bēgļiem, kuri joprojām atrodas kaimiņvalstīs, un aicina KDR iestādes un uzņemošās valstis darīt visu, kas ir to spēkos, lai atvieglotu Kongo bēgļu drošu atgriešanos, it īpaši pilnībā sadarbojoties ar tādiem partneriem kā ANO Pasaules Pārtikas programma (WFP) un ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR);

| 6. | aicina Eiropas Komisiju un Padomi sadarbībā ar nevalstiskajām organizācijām (NVO) un KDR valdību sagatavot humanitāro programmu Kongo Demokrātiskajai Republikai, lai sniegtu Kongo tautai lielāku un labāku medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

6.

aicina Eiropas Komisiju un Padomi sadarbībā ar nevalstiskajām organizācijām (NVO) un KDR valdību sagatavot humanitāro programmu Kongo Demokrātiskajai Republikai, lai sniegtu Kongo tautai lielāku un labāku medicīnisko palīdzību;

| 7. | aicina Eiropas Komisiju sniegt atbalstu, arī finansiālu palīdzību, miera konferences rīkošanai Kivu, lai iedzīvotājiem rastos iespēja piedalīties noturīgu risinājumu meklēšanā; |
| --- | --- |

7.

aicina Eiropas Komisiju sniegt atbalstu, arī finansiālu palīdzību, miera konferences rīkošanai Kivu, lai iedzīvotājiem rastos iespēja piedalīties noturīgu risinājumu meklēšanā;

| 8. | ar pienācīgu uzmanību atzīmē Burundijas, KDR, Ugandas un Ruandas kopējās saistības un jo īpaši kopējo paziņojumu, ko Ruandas un KDR valdības parakstīja Nairobi 2007. gada 9. novembrī, lai rastu saskaņotu un noturīgu risinājumu drošības problēmām reģionā, un izsaka pusēm atzinību par to centieniem; |
| --- | --- |

8.

ar pienācīgu uzmanību atzīmē Burundijas, KDR, Ugandas un Ruandas kopējās saistības un jo īpaši kopējo paziņojumu, ko Ruandas un KDR valdības parakstīja Nairobi 2007. gada 9. novembrī, lai rastu saskaņotu un noturīgu risinājumu drošības problēmām reģionā, un izsaka pusēm atzinību par to centieniem;

| 9. | mudina visas puses stingri ievērot to saistības un aicina ANO, ES, ĀS, attiecīgo valstu partnerus, kā arī Lielo ezeru draugus spēcīgi un aktīvi atbalstīt centienus Lielo ezeru reģionā īstenot šīs saistības un Drošības, stabilitātes un attīstības paktu; |
| --- | --- |

9.

mudina visas puses stingri ievērot to saistības un aicina ANO, ES, ĀS, attiecīgo valstu partnerus, kā arī Lielo ezeru draugus spēcīgi un aktīvi atbalstīt centienus Lielo ezeru reģionā īstenot šīs saistības un Drošības, stabilitātes un attīstības paktu;

| 10. | mudina KDR valdību ar MONUC atbalstu — kuras līdzekļi ir jāpalielina — un saskaņā ar 2007. gada 9. novembra kopīgā paziņojuma 9. punkta b) apakšpunktu “steidzami sākt īstenot militāras operācijas, lai likvidētu bijušos Ruandas Bruņotos spēkus ex-FAR/Interahamwe, kas ir genocīda militāra organizācija Kongo Demokrātiskajā Republikā”, un šīs operācijas “īstenot vienlaikus ar operācijām, kuru mērķis ir likvidēt nelikumīgus bruņotus grupējumus Ziemeļu Kivu un Dienvidu Kivu provincēs”; |
| --- | --- |

10.

mudina KDR valdību ar MONUC atbalstu — kuras līdzekļi ir jāpalielina — un saskaņā ar 2007. gada 9. novembra kopīgā paziņojuma 9. punkta b) apakšpunktu “steidzami sākt īstenot militāras operācijas, lai likvidētu bijušos Ruandas Bruņotos spēkus ex-FAR/Interahamwe, kas ir genocīda militāra organizācija Kongo Demokrātiskajā Republikā”, un šīs operācijas “īstenot vienlaikus ar operācijām, kuru mērķis ir likvidēt nelikumīgus bruņotus grupējumus Ziemeļu Kivu un Dienvidu Kivu provincēs”;

| 11. | atzinīgi vērtē Ruandas un KDR ārlietu ministru sanāksmē Kinšasā 2007. gada 3. un 4. septembrī pausto vēlmi normalizēt attiecības starp abām valstīm un izsaka tām šajā ziņā savu atbalstu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Ruandas un KDR ārlietu ministru sanāksmē Kinšasā 2007. gada 3. un 4. septembrī pausto vēlmi normalizēt attiecības starp abām valstīm un izsaka tām šajā ziņā savu atbalstu;

| 12. | prasa, lai visas valstis, kas parakstījušas Drošības, stabilitātes un attīstības paktu Lielo ezeru reģionā, to ratificē un pilnībā īsteno; |
| --- | --- |

12.

prasa, lai visas valstis, kas parakstījušas Drošības, stabilitātes un attīstības paktu Lielo ezeru reģionā, to ratificē un pilnībā īsteno;

| 13. | aicina valstu un starptautiskā līmenī īstenot centienus pastiprināt tiesiskumu KDR, jo īpaši pārvaldības un drošības jomā; |
| --- | --- |

13.

aicina valstu un starptautiskā līmenī īstenot centienus pastiprināt tiesiskumu KDR, jo īpaši pārvaldības un drošības jomā;

| 14. | aicina atjaunot un ievērot valsts varu visā valstī, kas nozīmē, ka ir jāatbruņo visi bruņotie grupējumi; |
| --- | --- |

14.

aicina atjaunot un ievērot valsts varu visā valstī, kas nozīmē, ka ir jāatbruņo visi bruņotie grupējumi;

| 15. | aicina starptautisko sabiedrību, arī ES dalībvalstis un ĀKK valstis, pildīt savus solījumus sadarboties ar KDR un palīdzēt šīs valsts austrumos panākt stabilitāti; |
| --- | --- |

15.

aicina starptautisko sabiedrību, arī ES dalībvalstis un ĀKK valstis, pildīt savus solījumus sadarboties ar KDR un palīdzēt šīs valsts austrumos panākt stabilitāti;

| 16. | aicina ANO, ES, ĀS un citus KDR partnerus turpināt atbalstīt minētās valsts centienus reformēt armiju, policiju, drošības dienestus un tiesu sistēmu, lai atjaunotu valsti un tās varu, kā arī visus aspektus, kas ir svarīgi miera un drošības nostiprināšanai valstī un Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

16.

aicina ANO, ES, ĀS un citus KDR partnerus turpināt atbalstīt minētās valsts centienus reformēt armiju, policiju, drošības dienestus un tiesu sistēmu, lai atjaunotu valsti un tās varu, kā arī visus aspektus, kas ir svarīgi miera un drošības nostiprināšanai valstī un Lielo ezeru reģionā;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka KDR ir izveidotas demokrātiski ievēlētas institūcijas, un aicina valsts vadītājus veikt visus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nostiprinātu demokrātiju un nodrošinātu visu Kongo tautas aktīvo spēku līdzdalību valsts pārvaldē saskaņā ar konstitūciju; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka KDR ir izveidotas demokrātiski ievēlētas institūcijas, un aicina valsts vadītājus veikt visus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nostiprinātu demokrātiju un nodrošinātu visu Kongo tautas aktīvo spēku līdzdalību valsts pārvaldē saskaņā ar konstitūciju;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka KDR Parlaments ir pieņēmis likumu, kas nosaka politiskās opozīcijas statusu, un aicina to steidzami izsludināt un sekmīgi piemērot; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka KDR Parlaments ir pieņēmis likumu, kas nosaka politiskās opozīcijas statusu, un aicina to steidzami izsludināt un sekmīgi piemērot;

| 19. | aicina ES un starptautisko sabiedrību sniegt atbalstu vietējo un pilsētu pašvaldību vēlēšanu rīkošanai, kuras sākotnēji bija paredzēts rīkot 2007. gadā kā pēdējo Kongo vēlēšanu procesa posmu; |
| --- | --- |

19.

aicina ES un starptautisko sabiedrību sniegt atbalstu vietējo un pilsētu pašvaldību vēlēšanu rīkošanai, kuras sākotnēji bija paredzēts rīkot 2007. gadā kā pēdējo Kongo vēlēšanu procesa posmu;

| 20. | atzīmē lēmumu pārskatīt kalnrūpniecības un mežsaimniecības līgumus, kas parakstīti kara laikā un pārejas laikposmā, lai par tiem atkārtoti veiktu sarunas, un aicina KDR valdību ieviest pārredzamus mehānismus valsts dabas resursu apsaimniekošanai, lai Parlaments, kā arī pilsoniskā sabiedrība varētu izvirzīt priekšlikumus Kongo iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

20.

atzīmē lēmumu pārskatīt kalnrūpniecības un mežsaimniecības līgumus, kas parakstīti kara laikā un pārejas laikposmā, lai par tiem atkārtoti veiktu sarunas, un aicina KDR valdību ieviest pārredzamus mehānismus valsts dabas resursu apsaimniekošanai, lai Parlaments, kā arī pilsoniskā sabiedrība varētu izvirzīt priekšlikumus Kongo iedzīvotāju interesēs;

| 21. | uzskata, ka valsts ilgtspējīgai attīstībai ir nepieciešams nodrošināt valsts dabas bagātību pieejamību un demokrātisku kontroli, kā arī taisnīgu sadali visu iedzīvotāju labā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka valsts ilgtspējīgai attīstībai ir nepieciešams nodrošināt valsts dabas bagātību pieejamību un demokrātisku kontroli, kā arī taisnīgu sadali visu iedzīvotāju labā;

| 22. | aicina Eiropas Komisiju un ES Padomi pastiprināt savas pašreizējās sadarbības saiknes ar KDR valdību valsts dabas resursu apsaimniekošanas uzraudzības jomā; |
| --- | --- |

22.

aicina Eiropas Komisiju un ES Padomi pastiprināt savas pašreizējās sadarbības saiknes ar KDR valdību valsts dabas resursu apsaimniekošanas uzraudzības jomā;

| 23. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, KDR un Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram un Āfrikas Savienības Komisijai. |
| --- | --- |

23.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, KDR un Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram un Āfrikas Savienības Komisijai.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmē 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruanda).

(2)  OV C 226 E, 15.9.2005., 359. lpp.

---

V PIELIKUMS

Kigali deklarācija

par attīstībai labvēlīgiem ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem (EPN)

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, tiekoties 2007. gada 19.-22. novembrī Kigali (Ruandā),

I.   Preambula

| A. | tā kā Kotonū Nolīgumā ir izklāstīta pušu vienošanās noslēgt jaunus ar PTO saderīgus tirdzniecības nolīgumus, pakāpeniski atceļot šķēršļus savstarpējai tirdzniecībai, pastiprinot sadarbību visās jomās, kas ir saistītas ar tirdzniecību un attīstību, turpinot attīstīt acquis un uzlabojot tirgus pieejamību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kotonū Nolīgumā ir izklāstīta pušu vienošanās noslēgt jaunus ar PTO saderīgus tirdzniecības nolīgumus, pakāpeniski atceļot šķēršļus savstarpējai tirdzniecībai, pastiprinot sadarbību visās jomās, kas ir saistītas ar tirdzniecību un attīstību, turpinot attīstīt acquis un uzlabojot tirgus pieejamību;

| B. | tā kā reģionālu tirgu izveide ir svarīgs instruments EPN sekmīgai īstenošanai un tā kā reģionālā integrācija ir svarīgs pamats ĀKK valstu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā reģionālu tirgu izveide ir svarīgs instruments EPN sekmīgai īstenošanai un tā kā reģionālā integrācija ir svarīgs pamats ĀKK valstu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai;

| C. | atgādinot, ka ĀKK un ES ekonomiskās un tirdzniecības sadarbības mērķis ir veicināt attīstību un sekmēt ĀKK valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

C.

atgādinot, ka ĀKK un ES ekonomiskās un tirdzniecības sadarbības mērķis ir veicināt attīstību un sekmēt ĀKK valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

| D. | atgādinot, ka saskaņā ar Keiptaunas Deklarāciju EPN sarunu galvenais mērķis ir nostiprināt ĀKK valstu ekonomiku; |
| --- | --- |

D.

atgādinot, ka saskaņā ar Keiptaunas Deklarāciju EPN sarunu galvenais mērķis ir nostiprināt ĀKK valstu ekonomiku;

| E. | uzsverot, ka Keiptaunas Deklarācijā tika aicināts sarunas strukturēt atvērtā un pārredzamā veidā, ņemot vērā atšķirības, kas starp abām pusēm, kuras piedalās sarunās, pastāv attiecībā uz resursiem un attīstības līmeni; |
| --- | --- |

E.

uzsverot, ka Keiptaunas Deklarācijā tika aicināts sarunas strukturēt atvērtā un pārredzamā veidā, ņemot vērā atšķirības, kas starp abām pusēm, kuras piedalās sarunās, pastāv attiecībā uz resursiem un attīstības līmeni;

| F. | atzīstot, ka līdz šim neviena no ĀKK sarunu grupām dažādu iemeslu dēļ nav spējusi pabeigt sarunas par visaptverošu EPN, |
| --- | --- |

F.

atzīstot, ka līdz šim neviena no ĀKK sarunu grupām dažādu iemeslu dēļ nav spējusi pabeigt sarunas par visaptverošu EPN,

II.   Sarunu process

| 1. | atzīmē, ka ĀKK valstis norāda, ka Eiropas Komisija ir pret tām izdarījusi spiedienu, lai tās parakstītu EPN, un ka tas ir pretrunā ĀKK un ES partnerības garam; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka ĀKK valstis norāda, ka Eiropas Komisija ir pret tām izdarījusi spiedienu, lai tās parakstītu EPN, un ka tas ir pretrunā ĀKK un ES partnerības garam;

| 2. | mudina Eiropas Komisiju atzīt, ka ĀKK valstīm ir nepieciešams vairāk laika, lai visaptverošā veidā izvērtētu ierosināto nolīgumu sekas, jo aktīvas sarunas ir risinājušās tikai pēdējo divu gadu laikā; |
| --- | --- |

2.

mudina Eiropas Komisiju atzīt, ka ĀKK valstīm ir nepieciešams vairāk laika, lai visaptverošā veidā izvērtētu ierosināto nolīgumu sekas, jo aktīvas sarunas ir risinājušās tikai pēdējo divu gadu laikā;

| 3. | ar bažām atzīmē, ka Eiropas Komisija ir norādījusi, ka tad, ja netiks noslēgti nolīgumi, daudzām eksporta precēm no tām ĀKK valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis, no 2008. gada 1. janvāra tiks piemēroti tarifi, un ka tas var apdraudēt labklājību un iztikas līdzekļus miljoniem darba ņēmēju ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

3.

ar bažām atzīmē, ka Eiropas Komisija ir norādījusi, ka tad, ja netiks noslēgti nolīgumi, daudzām eksporta precēm no tām ĀKK valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis, no 2008. gada 1. janvāra tiks piemēroti tarifi, un ka tas var apdraudēt labklājību un iztikas līdzekļus miljoniem darba ņēmēju ĀKK valstīs;

| 4. | atzīmē Eiropas Komisijas neseno lēmumu īstenot divu posmu pieeju, lai nepieļautu tirdzniecības traucējumus dažām ĀKK valstīm, un turpināt sarunas pēc 2007. gada 31. decembra par visaptverošiem, attīstībai labvēlīgiem EPN; |
| --- | --- |

4.

atzīmē Eiropas Komisijas neseno lēmumu īstenot divu posmu pieeju, lai nepieļautu tirdzniecības traucējumus dažām ĀKK valstīm, un turpināt sarunas pēc 2007. gada 31. decembra par visaptverošiem, attīstībai labvēlīgiem EPN;

| 5. | uzsver reģionālo tirgu svarīgumu un to, ka nedrīkst pieļaut nekādu “divu posmu” pieeju vai jebkādu citu iniciatīvu, kas varētu kavēt pašreizējos ĀKK reģionālās integrācijas procesus; |
| --- | --- |

5.

uzsver reģionālo tirgu svarīgumu un to, ka nedrīkst pieļaut nekādu “divu posmu” pieeju vai jebkādu citu iniciatīvu, kas varētu kavēt pašreizējos ĀKK reģionālās integrācijas procesus;

| 6. | uzsver, ka Eiropas Komisijai ir jāpilda Kotonū Nolīgumā paredzētās saistības nodrošināt, lai ĀKK valstīm — arī valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis —, kuras nevar parakstīt EPN, tiktu piedāvāta jauna tirdzniecības sistēma, kas būtu līdzvērtīga to pašreizējai situācijai un atbilstu Kotonū Nolīguma 37. panta 6. punktam; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Eiropas Komisijai ir jāpilda Kotonū Nolīgumā paredzētās saistības nodrošināt, lai ĀKK valstīm — arī valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis —, kuras nevar parakstīt EPN, tiktu piedāvāta jauna tirdzniecības sistēma, kas būtu līdzvērtīga to pašreizējai situācijai un atbilstu Kotonū Nolīguma 37. panta 6. punktam;

| 7. | aicina puses visos EPN iekļaut periodiskās pārskatīšanas klauzulu, lai novērtētu to īstenošanu un lai varētu veikt jebkādus nepieciešamos pielāgojumus; |
| --- | --- |

7.

aicina puses visos EPN iekļaut periodiskās pārskatīšanas klauzulu, lai novērtētu to īstenošanu un lai varētu veikt jebkādus nepieciešamos pielāgojumus;

III.   Principi

Vispārējā pieeja

| 8. | uzskata, ka visiem noslēgtajiem nolīgumiem — gan pagaidu nolīgumiem, gan visaptverošiem EPN — ir jānodrošina, lai nevienai valstij pēc sarunu termiņa beigām nerastos sliktāka situācija; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka visiem noslēgtajiem nolīgumiem — gan pagaidu nolīgumiem, gan visaptverošiem EPN — ir jānodrošina, lai nevienai valstij pēc sarunu termiņa beigām nerastos sliktāka situācija;

| 9. | aicina pagaidu nolīgumos noteikto slieksni attiecībā uz vismazāk attīstīto valstu pievienošanos atbilstoši pazemināt, lai tas atbilstu to attīstības pakāpei; |
| --- | --- |

9.

aicina pagaidu nolīgumos noteikto slieksni attiecībā uz vismazāk attīstīto valstu pievienošanos atbilstoši pazemināt, lai tas atbilstu to attīstības pakāpei;

| 10. | uzsver, ka EPN reģionu reģionālās integrācijas procesam jābūt EPN pamatprincipam un ka šiem nolīgumiem jābūt saderīgiem ar ĀKK reģionālās integrācijas iniciatīvu pastiprināšanu un ir tās jāveicina; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka EPN reģionu reģionālās integrācijas procesam jābūt EPN pamatprincipam un ka šiem nolīgumiem jābūt saderīgiem ar ĀKK reģionālās integrācijas iniciatīvu pastiprināšanu un ir tās jāveicina;

Tirgus pieejamības uzlabošana

| 11. | apzinās, ka tām vismazāk attīstītajām valstīm, kuras vēl nav pagaidu pasākumu puses, ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” vien nepietiek un ka tā ir jāīsteno kopā ar uzlabotu un vienkāršotu izcelsmes noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

11.

apzinās, ka tām vismazāk attīstītajām valstīm, kuras vēl nav pagaidu pasākumu puses, ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” vien nepietiek un ka tā ir jāīsteno kopā ar uzlabotu un vienkāršotu izcelsmes noteikumu piemērošanu;

| 12. | uzsver, ka izcelsmes noteikumu vienkāršošana ir viens no priekšnosacījumiem un ka jauno nolīgumu īstenošanā ir jāievieš visa nepieciešamā elastība; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka izcelsmes noteikumu vienkāršošana ir viens no priekšnosacījumiem un ka jauno nolīgumu īstenošanā ir jāievieš visa nepieciešamā elastība;

| 13. | uzsver, ka Eiropas Komisijai nolīgumos ir jāiekļauj atbilstošas asimetrijas, jo īpaši attiecībā uz “būtībā visa tirdzniecība” definīciju; paaugstināta riska produktu aptvērumu; pārejas laikposmu ilgumu un liberalizācijas tempu, pamatojoties uz attīstības kritērijiem; garantijām un strīdu risināšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Eiropas Komisijai nolīgumos ir jāiekļauj atbilstošas asimetrijas, jo īpaši attiecībā uz “būtībā visa tirdzniecība” definīciju; paaugstināta riska produktu aptvērumu; pārejas laikposmu ilgumu un liberalizācijas tempu, pamatojoties uz attīstības kritērijiem; garantijām un strīdu risināšanu;

| 14. | atzīmē, ka tas, ka Eiropas Komisija noslēdz jaunas paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumus, var izraisīt turpmāku to tirdzniecības priekšrocību izzušanu, kas pašlaik ir ĀKK valstīm, un ka ES tas tāpēc ir jāņem vērā un jāsniedz pienācīgs atbalsts pielāgojumiem, lielākai konkurētspējai un dažādošanai ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka tas, ka Eiropas Komisija noslēdz jaunas paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumus, var izraisīt turpmāku to tirdzniecības priekšrocību izzušanu, kas pašlaik ir ĀKK valstīm, un ka ES tas tāpēc ir jāņem vērā un jāsniedz pienācīgs atbalsts pielāgojumiem, lielākai konkurētspējai un dažādošanai ĀKK valstīs;

| 15. | aicina sniegt ĀKK valstīm atbilstošu finansiālo un tehnisko palīdzību, lai tās varētu nodrošināt atbilstību ES importa noteikumiem un standartiem un tādējādi pilnībā izmantot labāku tirgus pieejamību; |
| --- | --- |

15.

aicina sniegt ĀKK valstīm atbilstošu finansiālo un tehnisko palīdzību, lai tās varētu nodrošināt atbilstību ES importa noteikumiem un standartiem un tādējādi pilnībā izmantot labāku tirgus pieejamību;

Piegādes puses ierobežojumu risināšana

| 16. | pauž bažas par daudziem no tiem noteikumiem, ko Eiropas Komisija iesniegusi pakalpojumu, konkurences, intelektuālā īpašuma un valsts iepirkuma jomā, jo daži ĀKK reģioni šos jautājumus nevēlas risināt, un mudina Eiropas Komisiju būt elastīgai attiecībā uz šo jautājumu; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par daudziem no tiem noteikumiem, ko Eiropas Komisija iesniegusi pakalpojumu, konkurences, intelektuālā īpašuma un valsts iepirkuma jomā, jo daži ĀKK reģioni šos jautājumus nevēlas risināt, un mudina Eiropas Komisiju būt elastīgai attiecībā uz šo jautājumu;

| 17. | pauž nožēlu, ka kavēšanās attiecībā uz pārskatītā Kotonū Nolīguma ratifikāciju var kavēt 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) īstenošanu, kas var izraisīt to, ka pietrūks ikgadējie palīdzības piešķīrumi ĀKK un ES sadarbībai, un tāpēc mudina visas puses pēc iespējas ātrāk pabeigt ratifikācijas procesu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka kavēšanās attiecībā uz pārskatītā Kotonū Nolīguma ratifikāciju var kavēt 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) īstenošanu, kas var izraisīt to, ka pietrūks ikgadējie palīdzības piešķīrumi ĀKK un ES sadarbībai, un tāpēc mudina visas puses pēc iespējas ātrāk pabeigt ratifikācijas procesu;

| 18. | uzsver, ka nolīgumā “tikai preces” papildus EAF ir jābūt iekļautiem īpašiem noteikumiem par tirdzniecības palīdzības atbalstu attiecībā uz EPN, lai veidotu piegādes puses potenciālu un risinātu jautājumus, kuri saistīti ar sociālajām sekām, ko rada tirdzniecības liberalizācija ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka nolīgumā “tikai preces” papildus EAF ir jābūt iekļautiem īpašiem noteikumiem par tirdzniecības palīdzības atbalstu attiecībā uz EPN, lai veidotu piegādes puses potenciālu un risinātu jautājumus, kuri saistīti ar sociālajām sekām, ko rada tirdzniecības liberalizācija ĀKK valstīs;

| 19. | uzver arī, ka EAF resursus nedrīkst saistīt ar EPN parakstīšanu vai šādu nolīgumu parakstīšanu padarīt par vienu no priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

19.

uzver arī, ka EAF resursus nedrīkst saistīt ar EPN parakstīšanu vai šādu nolīgumu parakstīšanu padarīt par vienu no priekšnoteikumiem;

Valsts ieņēmumu dažādošana

| 20. | aicina vairāk uzmanības veltīt ieņēmumu dažādošanas problēmām, ar ko saskaras ĀKK valstis, jo īpaši ņemot vērā to, ka importa nodokļi faktiski visai tirdzniecībai ar ES tiks atcelti; |
| --- | --- |

20.

aicina vairāk uzmanības veltīt ieņēmumu dažādošanas problēmām, ar ko saskaras ĀKK valstis, jo īpaši ņemot vērā to, ka importa nodokļi faktiski visai tirdzniecībai ar ES tiks atcelti;

| 21. | atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot EAF reģionālos fondus, starp kuriem būtu arī “fiskālo pielāgojumu mehānisms”, ko veidotu Eiropas Komisijas un ES dalībvalstu iemaksas, lai sniegtu finansiālu palīdzību ieņēmumu dažādošanai ĀKK valstīs un atbalstītu taisnīgas tirdzniecības iniciatīvas; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot EAF reģionālos fondus, starp kuriem būtu arī “fiskālo pielāgojumu mehānisms”, ko veidotu Eiropas Komisijas un ES dalībvalstu iemaksas, lai sniegtu finansiālu palīdzību ieņēmumu dažādošanai ĀKK valstīs un atbalstītu taisnīgas tirdzniecības iniciatīvas;

Kopējās lauksaimniecības politikas reformas ietekme uz ārējo tirdzniecību

| 22. | aicina ES nodrošināt, lai jebkāda kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma pilnībā atbilstu tās mērķiem attiecībā uz attīstības politiku un sadarbību ar ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

22.

aicina ES nodrošināt, lai jebkāda kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma pilnībā atbilstu tās mērķiem attiecībā uz attīstības politiku un sadarbību ar ĀKK valstīm;

| 23. | uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot cukura nozares papildu pasākumus, ir jāņem vērā svarīgā pieredze, kas gūta no iepriekšējām reformām (arī banānu un ruma nozares pielāgojumiem, kā arī ES KLP reformas); |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot cukura nozares papildu pasākumus, ir jāņem vērā svarīgā pieredze, kas gūta no iepriekšējām reformām (arī banānu un ruma nozares pielāgojumiem, kā arī ES KLP reformas);

Dzimumu aspekts

| 24. | pauž nožēlu, ka līdz šim nav izstrādāti nekādi īpaši pozitīvi pasākumi, lai nodrošinātu un veicinātu sieviešu un meiteņu tiesības saskaņā ar Kotonū Nolīguma 31. pantu, un ka EPN sarunu procesā nav iekļauts dzimumu jautājums; tāpēc aicina Eiropas Komisiju sarunu laikā un pēc to beigšanas veikt sistemātisku analīzi attiecībā uz EPN ietekmi uz vismazāk aizsargātajām grupām; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu, ka līdz šim nav izstrādāti nekādi īpaši pozitīvi pasākumi, lai nodrošinātu un veicinātu sieviešu un meiteņu tiesības saskaņā ar Kotonū Nolīguma 31. pantu, un ka EPN sarunu procesā nav iekļauts dzimumu jautājums; tāpēc aicina Eiropas Komisiju sarunu laikā un pēc to beigšanas veikt sistemātisku analīzi attiecībā uz EPN ietekmi uz vismazāk aizsargātajām grupām;

Secinājums

| 25. | piekrīt izveidot APA pārraudzību, lai publiski uzraudzītu un pārskatītu EPN īstenošanas ietekmi uz tirdzniecību un attīstību, lai uzlabotu politisko konsekvenci attiecībā uz attīstību un lai izstrādātu mehānismus, kas nodrošinātu pārskatatbildību un regulāru ziņojumu sniegšanu par EPN ieguldījumu taisnīgā un ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

25.

piekrīt izveidot APA pārraudzību, lai publiski uzraudzītu un pārskatītu EPN īstenošanas ietekmi uz tirdzniecību un attīstību, lai uzlabotu politisko konsekvenci attiecībā uz attīstību un lai izstrādātu mehānismus, kas nodrošinātu pārskatatbildību un regulāru ziņojumu sniegšanu par EPN ieguldījumu taisnīgā un ilgtspējīgā attīstībā;

| 26. | secina, ka Apvienotā parlamentārā asambleja turpinās strādāt, lai nodrošinātu, ka neviena jauna tirdzniecības sistēma nerada nevienai valstij neizdevīgāku situāciju un ka jauni tirdzniecības pasākumi veicina labklājību un ilgtspējīgu attīstību visās ĀKK valstīs. |
| --- | --- |

26.

secina, ka Apvienotā parlamentārā asambleja turpinās strādāt, lai nodrošinātu, ka neviena jauna tirdzniecības sistēma nerada nevienai valstij neizdevīgāku situāciju un ka jauni tirdzniecības pasākumi veicina labklājību un ilgtspējīgu attīstību visās ĀKK valstīs.

---